prot · GI0972 · 1995-03-14 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:72Tisdagen den 14 marsKl. 14.00 15.5218.00 - 18.30Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 6, 7 och 8 mars.2 § Meddelande om svar på interpellationTill hade följande skrivelse inkommit:Interpellation 1994/95:61Till riksdagenBeträffande interpellation 1994/95:61 av AndreasCarlgren om välfärden får jag meddela att jag inte kanbesvara denna inom fyra veckor.Skälet härtill är att en debattdag som passar bådeinterpellanten och mig inte gått att finna under dennatidsperiod.Jag kommer att besvara interpellationen den 17mars 1995.Stockholm den 7 mars 1995Anna Hedborg3 § Svar på fråga 1994/95:286 om Näringslivsrå-detAnf. 1 Statsminister ()Fru talman! har frågat mig vad re-geringen avser att göra för att klarlägga status så att en sammanblandning med Stats-rådsberedningen undviks.När jag i regeringsförklaringen anmäldeatt regeringen avsåg att inrätta ett näringslivsråd varmin utgångspunkt att det behövdes ett närmare sam-arbete mellan politiken och näringslivet. Det är minuppfattning att ett sådant samarbete är bra och nyttigtför Sverige.När regeringen sedan inrättade Näringslivsrådetangavs det fullt klart i regeringsbeslutet att rådetskulle vara en särskild myndighet inom regerings-kansliet. Det ingår således varken i Statsrådsbered-ningen eller något av departementen. Ledamöternahar sina uppdrag direkt i , som har tilluppgift att bistå regeringen med erfarenheter och råd,och de är inte engagerade i andra delar av regerings-kansliet som har till uppgift att bereda regeringsären-den.Jag hoppas att mitt svar bidragit till det klarläg-gande efterlyser. Jag kan inte finna attregeringen kan ange ställning när-mare än vad som redan gjorts.Anf. 2 ()Fru talman! Jag får tacka statsministern för svaret.Frågan gäller alltså den särskilda myndighet somfinns inom , men varken inom Stats-rådsberedningen eller inom något av departementen.Jag måste erkänna att det tog innan jag be-grep denna distinktion. Jag har förstått, att döma avbl.a. en intervju med statsministern, att det var svårtatt göra denna åtskillnad.Den händelse som jag refererade till i frågan varalltså en omregistrering av en skrivelse från ledamöteri , som jag uppfattade som en mörk-läggningsaktion. Man ville alltså inte att brevet skullekomma ut. Det verkade som om brevskrivarna självainte heller ville att den mycket starka kritik mot rege-ringen som fanns i brevet skulle komma ut. Det tyderpå att det fanns en grundläggande oklarhet.Jag skulle vilja fråga statsministern vem som varansvarig för att man försökte mörklägga skrivelsen.Statsministern säger också att samarbetet är braoch nyttigt för . Vi har fått lyssna på enmycket stark kritik här i kammaren mot förre stats-ministern, när han i tidningar internationellt har uttalatsig nedsättande om ekonomi och Sverigesregering. Det här brevet, som innehöll mycket starkkritik, ledde bl.a. till en förstasida i Financial Times.Det skadade uppenbarligen internationellt.Därför tycker jag att påståendet att detta skulle varabra för är något tveksamt.Anf. 3 Statsminister ()Fru talman! Jag vill bestämt dementera att dethandlade om någon mörkläggningsaktion. Jag skick-ade brevet för registrering i Statsrådsberedningen. Detskulle inte ha funnits en chans att hemlighålla det. Detfinns inte heller någon anledning att hemlighålla ettbrev av det här slaget. Jag har nog den uppfattningenatt tanken, åtminstone från en del av brevskrivarna,var att det skulle komma ut.Man måste göra skillnad mellan om det är ensvensk statsminister eller oppositionsledare som talarnedsättande om vårt land utomlands och om det ärpersoner som deltar i en utredning som gör det. Jagställer högre anspråk på en statsminister respektive enoppositionsledare.Jag noterar att inte har någontingatt invända mot min redovisning när det gäller detformella, utan anser att detta ärende är helt korrekthandlagt formellt sett.Anf. 4 ()Fru talman! Jag har självklart ingenting emot attregeringen inrättar en myndighet eller ett råd - det harregeringen all rätt att göra. Men det visar sig att denhär konstruktionen gör det svårt, bl.a. för medierna,att särskilja begreppen. Om journalisten inte hade fåtttag i brevet, kanske det aldrig hade blivit offentlig-gjort.Jag tycker ändå att man kan göra en jämförelsemed . En av de ledande företrädarna i rådetär en mycket framstående folkpartist. Jag har ocksåhört sägas att det var hon som var initiativtagaren tillbrevet. Det framstår, åtminstone för en lekman på dethär området, som litet absurt att en myndighet inomregeringskansliet där det ingår en ledande företrädareför ett oppositionsparti riktar stark kritik mot rege-ringen, som sedan får genomslag i internationellpress. Det är något märkligt.Anf. 5 Statsminister ()Fru talman! Det är inte alls något unikt att detfinns ett näringslivsråd eller liknande organ inomregeringskansliet. Det finns andra exempel på det,t.ex. den som regeringen tillsat-te.Dessutom tror jag inte att det för ett ögonblickfanns någon tanke - i alla fall inte hos alla ledamö-ter - på att detta brev inte skulle komma till offentligkännedom. Man hade ju i så fall direkt i kommissio-nen kunnat framföra precis de synpunkterna. Detfaktum att man sätter en sak på ett papper som intekan hemligstämplas innebär att man får räkna med attdet kommer ut. Jag tror att far vilsedär.Anf. 6 ()Fru talman! Jag tror ändå att detta för allmänhetenframstår som en ganska märklig konstruktion. Mankan göra tankeexperimentet att regeringen hade tillsattett antal ledande företrädare för fackföreningsrörelsenoch kallat det för ett råd, som skrev brev till regering-en och riktade mycket stark kritik mot regeringenspolitik. Jag undrar vad det skulle ge för eko, t.ex. ialla de borgerliga tidningar som skäller på regering-ens beroende av LO.Tidigare statsministrar brukade - kanske ocksåIngvar gör det - bjuda in näringslivsföreträ-dare till . Det kanske är en naturlig form förmöten med sådana här företrädare. Men jag kan fort-farande inte förstå att man har inrättat denna myndig-het.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på fråga 1994/95:306 om ÖsttimorAnf. 7 Utrikesminister ()Fru talman! har frågat mig om jagavser att ta initiativ inom EU, i FN eller i de bilateralakontakterna med med anledning av denupptrappade terrorn mot civila i Östtimor.Sverige och EU har uppmärksammat och nyligenreagerat på det ökade våldet i , särskilt i för de mänskliga rättigheterna.Med Dilimassakern iminne är det oroande att ånyo ta del av rapporter omatt lokal indonesisk militär ligger bakom dödsskjut-ningar av civila. Dessa rapporter avser bl.a. demon-strationer i på nyåret, då en person bekräftas hadödats vid eldgivning från militärens sida, liksom deän allvarligare dödsskjutningarna i Liquica den 12januari, då sex personer dödades.Företeelsen med maskerade patruller, s.k. Ninjas,som terroriserat befolkningen , synes på sena-re tid ej ha upprepats, men har ändå, tillsammans meddödsskjutningarna, med skrämmande tydlighet påmintom att lag, ordning och respekt för människoliv sättsur spel i det läge som råder i Östtimor.De aktuella händelserna är allvarliga i sig, menäven i så måtto att de ingår i en utveckling mot allmänvåldsupptrappning och försämring av läget i Östtimorunder . Den svenska regeringenkänner stor oro inför denna utveckling.Europeiska unionen har en omfattande dialog medIndonesien, inte minst vad gäller . Genomden samfällda rösten från en betydande dialogpartnerökar möjligheterna att påverka den indonesiska rege-ringen. Det är mot den bakgrunden aktivtdeltar i utformandet av EU:s agerande i Östra Timor-frågan, och vi ställer oss bakom detta. I EU-anförandet inför FN:s kommission för demänskliga rättigheterna riktades stark uppmärksamhetpå det ökade våldet i . Den indonesiska re-geringen uppmanades att vidta adekvata åtgärder.FN har varit verksamt i ,inte minst genom närvaro. Ökad belysning avläget för mänskliga rättigheter i har docksärskilt stor betydelse för att stödja den växande opi-nionen mot våldet i och därmed föra Östti-morfrågan framåt. FN kan därvid spela en viktig roll.I ett ordförandeuttalande uttryckte för de mänskliga rättigheterna djup oroöver fortsatta brott mot dessa, liksom över den senastetidens våld i . uppmanades ocksåatt efterleva de rekommendationer som lämnats avrapportören om summariska rättegångar, Bacre Ndi-aye.Jag vill peka på att utsagt sigavse fortsätta att samarbeta med kommissionens rap-portörer och arbetsgrupper. Kommissionen välkomnarockså att den indonesiska regeringen inbjuder den nyehögkommissarien för mänskliga rättigheter att besökaÖsttimor och rapportera till nästa mötemed kommissionen.Det är också värt att uppmärksamma att den indo-nesiska faktiskt nyligenhar lagt fram undersökningsresultat där, enligt vad jagerfarit, övergreppen från arméns sida dras fram i lju-set. Det är av stor vikt att de uttalanden som vi tagitdel av från den indonesiska regeringens sida medanledning av undersökningarna fullföljs genom åtgär-der för att ställa de skyldiga till ansvar, förhindraupprepningar och därmed bromsa våldsutvecklingen iÖsttimor.Anf. 8 ()Fru talman! Jag vill tacka utrikesministern för ettmycket bra svar på min fråga om . Jag villockså säga att jag är mycket nöjd med svaret omSveriges förhållande till Indonesien.Jag skrev frågan , men utri-kesministern har inte haft tid att svara på den tidigare.Vi nåddes då av rapporter om att den indonesiskamilitären hade betalt en del fattiga soldater en slantför att maskera sig och göra nattliga räder mot civil-befolkningen i . Jag tyckte att detta var oer-hört lumpet, och därför ville jag ställa frågan för attföra upp detta i ljuset.Det är oerhört glädjande att rapporter nu säger attde nattliga räderna inte har skett i samma omfattningsom . Låt oss hoppas att det beror på att detinternationella samfundet har reagerat på många olikahåll. Det är positivt att har medverkat tilldetta inom FN:s och EU:s ram.Jag vill påpeka för utrikesministern att det inte ären vild gissning att anta att nu lever sina sistaår i . Det vore då ett misstag om vi frånsvensk sida började släppa greppet. Vi skall hålla fastvid den inställning som vi har när det gäller Östtimoroch , och inte ge efter på de krav påmänskliga rättigheter som vi har.Dessutom väckte Socialdemokraterna enmotion, U227, om förhållande till Indonesi-en och , där man visade en samlad bild avhur vårt förhållande skulle vara. Motionen har röntstor uppskattning. omtalade den i sinmotion, och tyckte t.o.m. att den var såbra att man beslöt att skriva av hela motionen. Jaghoppas att utrikesministern tänker agera enligt denmotionen även i regeringsställning.Anf. 9 Utrikesminister ()Fru talman! Det är klart att det socialdemokratiskapartiet inte ändrar ståndpunkt beroende på om vi är iopposition eller i regeringsställning. Jag tror att denmotion som utarbetades när vi var i opposition för ettår sedan är ett gott underlag. Vi håller nu inom Utri-kesdepartementet på att arbeta med en mer samladIndonesienpolitik.Anf. 10 ()Fru talman! Jag tackar för det svaret.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på frågorna 1994/95:343, 344 och 348om tillsynen över laboratorier för medicinskaanalyserAnf. 11 Socialminister ()Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser att vidta för att Socialstyrel-sen skall få det skärpta tillsynsansvar som berörts idepartementsskrivelse 1993:38.Ingrid har frågat mig vad jag tänker göraför att försäkra mig om att fungerarsom tillsynsmyndighet på ett sådant sätt att patienterinte genom försumlighet eller bristande kvalitetssäk-ring utsätts för fara.Stig har frågat mig vad regeringen av-ser att göra för att liknande händelser, som i hante-ringen av laboratorieprover vid , inte skallinträffa till följd av privatiseringar.Bakgrunden till alla tre frågorna är uppgifterna omslarv och felaktigheter vid hanteringen av laboratorie-prover hos företaget och Socialstyrelsensingripande med anledning av detta. Jag besvarar där-för frågorna i ett sammanhang.Det betänkande, (Ds 1993:38) Enskild vård ochomsorg - offentlig tillsyn, som syftarpå och som togs fram under den förra mandatperiodenbehandlar endast tillsyn av privat vård. Den aktuellahändelsen visar bl.a. att det också kan vara fråga ombrister inom den offentliga hälso- och sjukvården ochsamverkan med den privata - i detta fall när det gällerupphandlingen. Regeringen har därför ambitionen attskapa enhetliga tillsynsregler för både privat ochoffentligt bedriven sjukvård - något som är nödvän-digt för att få till stånd en effektiv tillsyn.Det tidigare utredningsmaterialet behöver komp-letteras med en fördjupad beskrivning och analys avbl.a. dagens problem inom vården, behovet av tillsynoch olika åtgärdsmöjligheter. Även tillsynsarbetetsinnehåll, form och inriktning bör närmare övervägas,liksom roll i detta sammanhang,innan ett förslag lämnas för prövning.Jag har därför tillsatt en arbetsgrupp inomdepartementet som skall ta fram underlag och lämnaförslag till en samlad reglering - för såväl offentligtsom privat bedriven vård - av tillsynen över hälso-och sjukvården. Arbetsgruppen skall redovisa sittarbete i år.Min avsikt är att ett förslag därefter skalllämnas till om hur den framtida tillsynenöver hälso- och sjukvården skall vara utformad ochreglerad.Avsikten är att skapa ett regelsystem som förstär-ker tillsynen över hälso- och sjukvården och säkerstäl-ler en god kvalitet och en hög patientsäkerhet inom allhälso- och sjukvårdsverksamhet oavsett driftsform.Anf. 12 ()Fru talman! Jag ber att få tacka socialministern försvaret, som jag tycker är positivt.Bakgrunden är mycket riktigt den skandal som harinträffat genom Medanalysaffären. Det har varitmånga turer i ärendet, som jag inte skall gå in på här.Men som lagstiftare upprörs man i sitt innersta överatt någonting sådant här skall kunna hända inomsvensk sjukvård - det må vara privat eller offentligvård. Alla patienter skall kunna känna trygghet i vår-den. Svaret visar också att vi är helt överens om det.Vi stiftar många lagar i riksdag, men närdet gäller kvalitetssäkring och tillsyn över olika verk-samheter inom enskild vård tycks det föreligga enlucka i lagen. Nuvarande lagstiftning, som gäller deenskilda yrkesutövarna, antogs . Man sadei samband med beslutet att man skulle komma med ettnytt förslag, som också innefattar själva verksamhetensom sådan, . Tyvärr har vi fått väntaganska på detta.Nu säger socialministern att hon har tillsatt en ar-betsgrupp. Jag skrev min fråga , och jagsåg i ett pressmeddelande att arbetsgrup-pen hade tillsatts. Jag tycker kanske att vi redan harhaft en utredning, men jag accepterar att socialminis-tern har utvidgat det till att omfatta såväl offentligtsom privat bedriven vård.Jag vill då fråga: Kan vi förvänta oss att det kom-mer en proposition , så att lagen åt-minstone kan stiftas här i när vi bör-jar arbeta? Det är ju oerhört viktigt att se till att vi intehar denna lucka i lagen.Anf. 13 ()Fru talman! Jag tackar för svaret från socialminis-tern. Det som har inträffat är, precis som GullanLindblad sade, en stor skandal inom svensk sjukvård.Det är vi tydligen överens om från höger till vänster.Konsekvenserna av detta är också mycket svår-överskådliga. Detta är så omfattande att det kan tamånader innan får någon överblicköver de konsekvenser som den här hanteringen avblodprover kan ha fått för många patienter. Det finnsen risk för att sjukvården här har fått sin egen Tecko-matorphistoria. Det inträffade medför också en storosäkerhet om hur det fungerar på andra privata medi-cinska laboratorier runt om i landet.Vänsterpartiet anser att regeringen nu måste sättain resurser för att snabbt kartlägga inte bara Medana-lys utan alla medicinska laboratorier, deras organisa-tion och kvaliteten på deras arbete. Detta handlar juom förtroendet för den svenska sjukvården. Vi harinte råd med ett minskat förtroende inom sjukvården.Det kan möjligen gå för banker, men inte för sjukvår-den.Vi anser också att det är regeringen som måste in-gripa för att öka kontrollen. Landstingen saknar kom-petens, och har inte heller resurser snabb och total översyn av laboratoriernas verk-samhet.Men utöver den akuta kontrollfrågan är det någraandra frågeställningar som vi tycker är viktiga. Vianser att det är nödvändigt med lagstiftning, men ävenansvarsförhållanden måste redas ut här. Vem är detegentligen som är skyldig om det blir rättegångar? Ärdet husläkarna, laboratoriet eller upphandlarna?Sedan vill vi också ha en översyn av de privataköpa-sälj-systemen. Vi tror att även själva systemen isig driver fram sådana här händelser.Anf. 14 ()Fru talman! Den här historienhar naturligtvis upprört oss alla. Det ligger ju nära tillhands för mig som göteborgare att ställa den här frå-gan. Det har också mina två kolleger gjort. Frågornagår ut på ungefär samma sak.Efter det att jag hade framställt min fråga fick jagockså syn på att den här arbetsgruppen hade kommittill. Jag kan bara uttrycka min tillfredsställelse överdet och även över det man vill komma fram till, näm-ligen att samma ansvar och samma tillsyn skall gällabåde för privat och offentlig vård. Jag tror att det ären inställning som alla partier här i landet delar. Vivill ha det på det sättet.Jag har också undrat litet grand över en annan sak.Jag vet ju att vi inte skall gå in i detaljer när det gällerdet aktuella fallet, men det har framkommit att densocialstyrelsefilial, eller vad man skall kalla det, somfinns i har haft ögonen på det här företaget iett år. Man kan inte låta bli att undra över detta.Jag frågar mig - och det är väl delvis en fråga somberor på okunnighet - om som till-synsmyndighet skulle haft möjlighet att pröva det härfallet i även om det gäller ett privatlaboratorium. I spetsen för det här laboratoriet har detstått läkare. Jag undrar om man inte skulle ha kunnatutöva den här tillsynen genom . Dåfår man ju en medicinsk och sakkunnig bedömning.Det har tydligen kommit in alldeles för sent i detfallet. Jag menar att det skulle betyda mycket förframtiden om man kan gå in snabbare.Anf. 15 Socialminister ()Fru talman! Det som är gemensamt för alla tre frå-geställarna och mig framgår ju av resonemangen. Detär viktigt att få en verksamhetstillsyn över privat ochoffentligt bedriven sjukvård. Däri inbegriper vi juockså, vilket jag sade i mitt första svar, det som rörupphandling, laboratorieverksamhet och säkerhetenkring verksamheten.I dag har vi - och det är ett svar till den sista frå-geställaren, - en tillsyn som är kopp-lad till individens, den legitimerade yrkesutövarens,verksamhet. Man säger i att man har haftögonen på verksamheten, men man måste kunna gå ini en yrkesutövares verksamhet. För det krävs det ensärskild individuell anmälan.Vi utgår ifrån att vi, genom det vi skall göra ,skall få en sådan ordning att man skall kunna gå inoch utöva regelrätt tillsyn över verksamheten. Jag gårinte nu in på åliggandelag och andra stadgar som gårin och reglerar när det gäller verksamheten i privatvård, men som inte går in på den offentliga sidan.Stig säger att det råder en stor osäker-het om de övriga laboratorierna. Jag tror förhopp-ningsvis att detta är ett alldeles unikt fall. Det finnskvalitetsgranskning, det finns möjlighet till ackredite-ring, och det finns en viss rörelse åt det hållet.När vi har gått igenom arbetsgruppens förslag,som kommer , och tittar på de aktivite-ter som redan finns tror jag att vi skall kunna få en brasamlad bild.Gullan frågade om det kan komma enproposition . Det är min ambitionatt det skall ske. Men det är klart att det hänger närasamman med hur konkret arbetsgruppen kan vara närdet gäller tillsynsform och inriktning i verksamhets-tillsynen.Anf. 16 ()Fru talman! Jag tackar särskilt för det senaste sva-ret. Detta är ju en brådskande fråga. Det är ju tyvärrså att den här propositionen har blivit uppskjutennågra gånger.Det är inte som jag har anledning att läsaupp vad socialministern har sagt i ett pressmeddelan-de, men jag skall faktiskt göra det. Jag tycker att detär bra när säger så här: "Det är minbestämda uppfattning att de misstänkta felaktigheter-na i verksamheten vid laboratorieföretaget är något som är typiskt för all privat laboratorie-verksamhet. Det finns ingen anledning att anta att denpositiva syn som jag vet att de flesta människor har påden svenska hälso- och sjukvården har förändratsefter den senaste tidens händelser. "Jag tycker att detta är utmärkt. Det är viktigt att vikonstaterar att merparten av all vårdverksamhet är brai , oavsett om den bedrivs i enskild eller of-fentlig regi.Anf. 17 ()Fru talman! Jag delar också förhoppningen attdetta skall vara en engångsföreteelse, men jag är intelika säker på att det är så.Det är väl tyvärr så att dessa köpa-sälj-systemmedför risker och lockelser. Man talar kanske inte sågärna om sina svagheter i ett konkurrensförhållande.Vi har ju en utmärkt lag som heter lex . Denanger att de sjukvårdsansvariga skall tala om så fortde upptäcker brister. Vi vet också att vissa lasarett,sjukhus och vårdinrättningar inte gärna talar om dettaeftersom det är ett köpa-sälj-förhållande. Vem villframstå i en dålig dager inför allmänheten? Det finnsen risk inbyggd här.Jag tror inte heller att det är en slump att vissalandsting helt har avstått från den här verksamheten,medan de moderatstyrda landstingen har haft en gro-grund för . Det är i dessa områden som dehar fått fotfäste. Jag tror att det finns ett samband där.Anf. 18 ()Fru talman! Jag vill också tacka för de ytterligare svarsom vi har fått. Socialministern säger att den möjlig-het man har haft har varit att granska enskilda läkaresom personer. Men jag tror ändå att man måste frågasig vilket ansvar de läkare som har stått i spetsen förden här verksamheten har tagit. Jag tror att det ärviktigt att man får svar på sådana frågor för att patien-ter skall känna sig trygga i fortsättningen. Har det inteförekommit sådana anmärkningar mot dem att manskulle ha kunnat anmäla dem till ?Jag tror att det här är frågor som vi måste ha ettsvar på. Det är mycket viktigt för fortsättningen avsådan här verksamhet. Dessa läkare kan tidigare havarit i offentlig tjänst. Det är ändå det personligaansvaret som är det yttersta för alla, oavsett om detjänstgör i offentlig eller privat sektor. Det är det vimåste förlita oss till om vi skall ha en bra verksamhet.Anf. 19 Socialminister ()Fru talman! nämnde lex ochIngrid nämnde ansvar för enskilda. Det ärinte bara läkare, utan legitimerad personal över huvudtaget som har ett ansvar.När det gäller diskussionen om har deti pressen förekommit uppgifter om att enskilda läkaresagt sig vara väl informerade. Jag utgår från att Soci-alstyrelsen i de enskilda fallen går in och granskardessa uttalanden utifrån lex Maria-synpunkt.Jag har den inställningen att man professionellt,ute bland yrkesutövarna, tar lex på mycket stortallvar. Jag har ingen information om att s.k. köp-och-sälj tar över den delen. Sedan kan man ha en annansynpunkt på budgeteringsprocesser och annat, mendet kanske inte riktigt hör dit.Till får jag säga att skälet till se-nareläggningen hänger samman med att departe-mentsskrivelsen enbart har rört den privata delen. Nufår vi ett bredare underlag och klarar därmed ocksåfrågor som har att göra med upphandling m.m.Anf. 20 ()Fru talman! Jag tycker att det enbart är positivt attvi behandlar all vårdverksamhet lika. Så mycket kanjag väl säga att det som har skett faktiskt har skadatden enskilda vårdverksamheten. Det är mycket dys-tert. Därför är jag mycket tacksam över att socialmi-nistern har uttalat att all vård skall behandlas lika.Jag vill också säga att det inte är vår sak i den härkammaren att ta upp skuldfrågan. Den får andra utre-da. Jag kan bara notera att inom samma landsting harolika sjukvårdsdistrikt fäst olika tilltro till företagetMedanalys. Jag tycker att det måste sägas att det intehandlar om att vara moderat eller inte. Människor kangöra misstag. Det kan man göra oavsett partifärg.Anf. 21 ()Fru talman! Jag sade att det var en svår fråga, ochvi har väl inte svaret på allt .