prot · GJ096 · 1995-10-11 00:00:00 — När man går in i en butik ochväljer kläder, mat, bil e.d. är det egna valet som dethandlar om, och då gäller det att ha en hel del olikavaror att välja mellan för att kunna göra ett så bra valsom möjligt och gärna också att ha kunskaper för attgöra detta val.Däremot har civilministern rätt i att när man skallagera mot stora organisationer, mot en kommun, motett kommunalt bolag eller något sådant räcker det inteatt komma ensam, utan då måste man gå fram till-sammans med andra. Det var därför positivt att höraatt civilministern stödjer de frivilliga organisationer-na, inte bara de etablerade offentliga organisationer-na.Med jag skulle gärna se att de medel som utbeta-las fördelades ungefär lika mellan de här organisatio-nerna, och att de offentliga organisationerna inte ställsi en klass för sig och får betydligt mer medel än deandra. Det ger orättvisa förutsättningar när det gälleratt arbeta med konsumentfrågor.Anf. 128 Civilminister ()Fru talman! Jag vet inte vad menarmed "offentliga organisationer". Kanske menar honKonsumentverket. Det skulle inte förvåna mig. Detsom präglade den förra regeringens politik på konsu-mentområdet var antingen passivitet eller djärvaframstötar från moderat håll om att antingen dela uppeller helt lägga ned . Det har skapaten väldig osäkerhet. har äntli-gen åter fått den arbetsro som behövs för att man skallkunna vara den spjutspets i konsumentpolitiken somman har möjlighet att vara.Det finns ingen motsatsställning mellan aktivakonsumenter, aktiva konsumentorganisationer och ettaktivt konsumentverk. Det gör tvärtom konsumenter-nas ställning betydligt starkare.Anf. 129 ()replikFru talman! konsumentpolitiskastart skapade faktiskt väldigt stora förväntningar -även hos undertecknad. Men jag tycker att de grusa-des genom en tunn och väldigt defensiv konsument-politisk proposition. "Berget födde en råtta" varmångas omdöme om den. Jag skall naturligtvis inte gåigenom hela propositionen, men jag skall ta upp tvåförslag som fanns i den.För det första skulle en kommitté tillkallas för attöka medborgarnas inflytande i samhället. Det är ty-piskt svenskt: Vi tillkallar en kommitté. Vad har häntsedan dess?Varför inte satsa på vårt förslag som jag har antytthär, nämligen medborgarkontrakt? Det är färdigt.Systemet tillämpas i en del andra länder.För det andra skulle en arbetsgrupp utarbeta enEU-strategi på samma svenska maner. Vad har häntsedan dessa? Risken är stor att kon dör medan gräsetväxer.Marita har här talat om att tiden har varitkort. Jag är medveten om det, men i EU gäller kortafrister. Man kan inte vänta när tåget går.Marita säger att man inom regeringenmest har fått koncentrera sig på verktygen. Det är bra,men det är viktigt att man nu använder dessa verktyg.Jag och många andra är väldigt nyfikna på vadsom hände med inflytandet för medborgarna, inklusi-ve konsumenterna. Vad hände med EU-strategin?Man gjorde stort nummer av båda de frågorna i pro-positionen.Anf. 130 Civilminister ()Fru talman! har missuppfat-tat mig om han tror att vi har ägnat åt attvässa verktygen för att arbeta konsumentpolitiskt iEU. Det har vi definitivt inte gjort. Däremot var listanså lång att jag inte hann med den under mitt tiominu-tersanförande i början.Vi har gjort mängder av saker. Jag nämnde några.Vi har börjat med barnreklamen. Vi har vunnit vadgäller jämförpriserna. Det gäller också gränsöverskri-dande betalningar, ångervecka vid fjärrköp, tillsatser imat, innehållsdeklaration osv.Bengt går plötsligt in på ett heltannat område och börjar tala om den utredning ommedborgarnas makt och inflytande som jag har till-satt. Den arbetar och kommer med förslag underkommande år. Det finns i och för sig ett konsument-perspektiv i det, men det viktiga är medborgarpers-pektivet.Jag uppfattade som att hantyckte att vi inte skall reducera medborgarna till en-bart kunder utan att man faktiskt skall vara medborga-re i första hand. Det sysslar den utredningen med. Nikommer att få höra massor om den framöver.När det gäller medborgarkontoren vill jag säga attdet har avlämnats en rapport om en försöksverksam-het - ett betänkande - och vi kommer att jobba vidaremed detta från sida. Verksamhe-ten är inte på minsta vis nedlagd. Den kommer attfortsätta växa framöver.När det gäller EU-strategin vill jag säga att det la-des fram en färdig rapport . Den remissbe-handlas, och vi återkommer med en skrivelse tillriksdagen . Det viktiga är ju att vi egentli-gen redan praktiserar denna EU-strategi. Det har variten flygande start, och det har varit viktigare att görasaker än att i varje läge fästa det vi gör på papper.Anf. 131 ()replikFru talman! Jag tror inte att det var en missupp-fattning från min sida. Låt mig ändå nämna två saker!Det första jag talade om var medborgarens, inklu-sive konsumentens, inflytande. sägeratt det är ett helt annat område. Det kan man kanskesäga. Det är bredare. Men varför i herrans namn togsdet då upp och gjordes ett stort nummer av i konsu-mentpropositionen? Jag tycker faktiskt att det är vik-tigt. Konsumenten har en stor roll i detta.Medborgarkontor i all ära - jag stöttar det verkli-gen - men jag talar inte om det. Jag talar om medbor-garkontrakt som man kan använda vid medborgarkon-tor. Det är en väldigt fin sammanfattning och en braeffekt.Sverige har en historisk chans att förbättra konsu-mentpolitiken inom EU, och då även för svenskarna.Jag hoppas att tänker ta den chansen.Civilministern får ursäkta, men jag är litet tveksam.Vi har EU-valet bakom oss. Vi ser den interna splitt-ringen i socialdemokratin. Jag efterlyser ett klartbesked. Vi har egentligen fått det. att hon inte skall kämpa för utträde ur EU. Men det finns kanske människor med en annanuppfattning runt omkring civilministern som utgörmycket starka krafter. Jag hoppas att civilministernkan stå emot.Jag tycker att fullt ut skall utnyttjamedlemskapets möjligheter till konsumentens from-ma.Anf. 132 Civilminister ()Fru talman! Jag tycker att bekymra sig litet mer över tillståndet i sitt egetparti än över hur vi har det inom socialdemokratin.Jag kan försäkra att vi har ge-mensamma ambitioner när det gäller att hävda kon-sumenternas intresse i EU. Det var absolut nödvändigtredan i och med det som vi fick före folk-omröstningen och före medlemskapet.Jag vill här ta upp två frågor som jag tycker ärviktiga och angelägna för konsumenterna och som vikommer att satsa på. Den ena är konkurrensfrågan.Regeringen tar mycket allvarligt på de förväntningarpå EU-medlemskapet som icke har infriats. Det fram-går också av den senaste regeringsförklaringen, där vilyfter fram just konkurrensfrågorna i livsmedelsked-jans alla led. Bristen på konkurrens här hemma - del beroende på att EU har en förfärlig jordbruks-politik, men också på andra skäl - gör att vi kommeratt arbeta mycket engagerat med dessa frågor underde närmaste åren.Den andra frågan är prisfrågan. Jag hörde inte tilldem som skapade några överdrivna förväntningarinför folkomröstningen om EU. Det är helt klart att vimåste se till att svenska livsmedelspriser inte ligger17 % över genomsnittet för övriga EU-medlemsländer. Man kan diskutera siffrorna, menrörelseriktningen är det riktigt bekymmersamma.Konsumentpriserna går åt fel håll och mat-priserna rusar i väg. Det kommer vi att fortsätta enga-gera oss i, särskilt inför den momssänkning som nuförestår.Anf. 133 ()Fru talman! Mitt konsumentpolitiska inlägg kom-mer att ha en litet annorlunda vinkel - en delvis regi-onalpolitisk inriktning.När civilminister för ett par veck-or sedan kommenterade en SCB-statistik som visar attmatpriserna i är högre än genomsnittet iEU protesterade branschen och sade att hadefel.Statistiken bygger på en undersökning av isamtliga EU-länder samt . Det hävdas frånbranschen att det inte går att göra den jämförelsen,eftersom statistiken inte tar hänsyn till olika momssat-ser i olika länder och inte heller till butikstyper ellerservicegrad. Jag kan hålla med om att om man skulleta hänsyn till sådana faktorer skulle det inte gå att fåfram en fungerande jämförelse mellan priser i olikaländer.Jag tror inte att konsumenter tänker i de banornanär de går och betalar för matkassen. Som kund fun-derar man inte på hur mycket som var moms ellervilken typ av butik man just varit inne i. Man tänkerpå hur mycket man har betalat för innehållet i matkas-sen inklusive alla andra kostnader. Jag tror också attdet var ministerns utgångspunkt när hon kommentera-de svenska matpriser i förhållande till vad det kostar iandra länder.Vad är då orsaken till vi även efter momssänk-ningen kommer att ha högre mat-priser än i övriga ? Den svaga kronan, som görimporten dyrare, säger några. Den höga räntan, sägerandra. För få och för dominerande grossister, sägernågra. Det kan vara bidragande orsaker till våra dyralivsmedel, men inte bara det.Om det var så enkelt skulle matpriserna bli lägrenu när kronan stärks och räntan faller. Det tror intejag kommer att ske. Det finns andra underliggandeorsaker som på lång sikt påverkar matpriserna i Sve-rige. En viktig anledning som jag tror kommer atthindra fallande matpriser är överetableringen av livs-medelsbutiker.Det finns i om man räknar ytor förlivsmedelsförsäljning en total butiksyta som skullekunna betjäna 20 miljoner människor. Det ser jag påsikt som ett hinder för lägre matpriser . Viär inte fler än 9 miljoner invånare som skall ta kost-naderna för överetableringen. Man skall vara medve-ten om att någon skall betala för detta. Det handlarom stora investeringar som ligger på långa avskriv-ningstider. Det är fråga om butiker som står halvtom-ma stora delar av öppettiderna. Det är inte gratis.Hyror, räntor, personal och energikostnader skallbetalas även när aktiviteten är låg.Någon kommer att säga till försvar för nuvarandeordning att det är kundernas beteende som är orsaken.Alla handlar på samma tider och samma dagar. Dåsäger jag att så har det blivit just på grund av denetableringsstruktur vi har haft . Detfinns stora möjligheter att handla i sittnärområde . Det gäller för mångaatt planera stora inköp en gång . Det ärorsaken till att det trots överetablering blir trångt vissatider i stora butiker eller i närheten av köpcentrum.Det gäller särskilt de köpcentrum som inte har ettnaturligt befolkningsunderlag i sin omgivning utan ärkonstruerade för en bilburen kundkrets med vad detinnebär också ur en miljömässig synvinkel.Vad är då orsaken till den etableringsstruktur somvi har haft och fortfarande har? Det finns som jag serdet två huvudsakliga skäl. Det första är skälet är denstadsplanering som vi har ägnat oss åt och som inne-bär att vi har separerat dagligvaruhandeln från boen-demiljöerna på många ställen i landet. Det andraskälet är den volymjakt som pågår mellan några fåstora butikskedjor.Det är en tävlan som inte i första hand gäller om-sorgen om kunderna och låga matpriser utan mer omatt vara störst, bäst och vackrast utifrån de bruttovins-ter som är möjliga att skapa genom stora försälj-ningsvolymer. Det finns tecken på att det på lång siktinte gynnar konsumenternas intressen vare sig pris-mässigt eller på andra sätt när mångfald ersätts avkoncentration och när dagligvaruhandeln alltmersepareras från boendet.En glädjande utveckling som man kunnat noteraden är att kommunerna börjat bli merrestriktiva men sina etableringstillstånd för livsme-delshandel utanför citykärnorna. Man har upptäckt attdet kostar pengar att ge nya tillstånd som i princip slårut väl fungerande och väl etablerade infrastrukturer.Kanske ser också kommunerna den negativa regionalaeffekt som blir följden av att närbutikerna blir färre.Det påverkar de svaga gruppernas möjlighet att klarasina livsmedelsinköp på egen hand. Då ökar kommu-nernas ansvar för deras varuförsörjning och därmedockså kommunernas kostnader.Vi är för fri etableringsrätt i det här landet. Minslutsats är att livsmedelshandeln blivit övere-tablerad så till den grad att den hämmar möjlighetentill lägre konsumentpriser på lång sikt. Min tes är attkonkurrensen inte fungerar inom ramen för nuvarandeetableringsstruktur.Det är fel butiker som drabbas av nedläggning.Det är på många orter butiker som ligger i områdendär människorna bor som slås ut och ersätts av någonannan etablering någon annanstans, alltid större, näs-tan alltid längre bort från människorna. Det försämrarnärservicen för dem som bäst behöver den.Det konsumenterna behöver är inte lägre matprisergenom större butiksytor utan genom större konkur-rens. Konsumenterna behöver komma närmare enlivsmedelsbutik, inte längre bort och inte alltid varaberoende av bil eller buss för att handla.Livsmedelshandeln kan med nuvarande butiksytorbetjäna 20 miljoner människor. Vi har var och en sombor i tillgång till dubbelt så stor kapacitet somvi behöver. Man skulle enligt de marknadsmässigaprinciperna kunna tro att det skulle leda till en tuffkonkurrens som skulle ge svenskarna lägstamatpriser. när vi börjar få facit i hand kan vi kon-statera att det inte har blivit resultatet. De fasta kost-naderna tar också sin del av konsumentpriset.Fru talman! Detta får bli en uppmaning till kom-munerna att skärpa uppmärksamheten i etablerings-frågor inom handeln.Anf. 134 ()Fru talman! Jag vill börja med ett bibelcitat i dettamitt inlägg som skall handla om rasism och brottslig-het. I brev till galaterna 3:28 kan man läsa:"Här är icke jude eller grek, här är icke träl eller fri,här är icke man och kvinna - - -". Så långt bibelcita-tet.Det kan finnas anledning att erinra om dessa kän-da ord. Det finns vissa svenskar som pläderar försvenskhet genom att skilja ut invandrare och asylsö-kande från svenskar. Glöm då icke ni som gör utskil-jandet att ni glömmer bort basen för den nationellatillhörigheten. Den basen finns i . Det är denvästerländska kristenhet som icke skiljer ut och ned-värderar olika folkgrupper. Rasisterna motverkar ävensvenskheten med sina uttalanden.Herr talman! Rasismen och våldet går ofta hand ihand. Fotbeklädnaden är järnskodda kängor. Dessakängor ingår i det som alltmer blivit en politisk uni-form. Politisk uniform är i lag förbjuden. Lagen ärfrån 1947 och borde prövas. Nynazisternas kängortjänar som angreppsvapen och i flera fallsom mordverktyg.Rasismen har alltmer visat sitt otäcka ansikte i vårland. Självfallet kan rasism inte accepteras i vårt sam-hälle. All rasism måste bekämpas, och detta inomdemokratins ram. Rasismens ansikte är oftast nazis-tiskt och dessvärre också ungdomligt. Det finns ocksåkriminella element. Några av rasisterna har undersenare år i vårt land gjort sig skyldiga till fruktansvär-da dåd.Människor, oftast med invandrarbakgrund, hardödats. Det har ofta skett under bestialiska former. fall har offren för rasistiska kriminella element fåttbehålla livet. Men de har varit svårt skadade ochhandikappade för livet. Det finns flera kända förfä-rande fall.Enligt uppgift har säpo börjat undersöka före-komsten av rasistiska och nazistiska kretsar och ak-tiviteter i vårt land. Enbart under det senaste åretkänner man till ett hundratal brottsfall med den härbakgrunden.Ett exempel är en invandrarfest som hölls den 9april i . Där kom 15 beväpnade skinnhuvu-den och attackerade festdeltagarna.Den 3 juni var det dags i . Där var deten iranier som misshandlades av en rasist som tidigarefällts för misshandel av en somalier i samma stad.Några tidningar, bl.a. ochGöteborgstidningen, har gjort sammanställningar avdessa rasistbrott . Man kan kon-statera att misshandlades i kvinna i Rosen-lund i av tre skinnskallar som senare döm-des för misshandel.Den 7 juni attackerades en tolvårig flicka av fyraskinnskallar i i . De ristade in etthakkors i hennes ansikte.Den 20 juni brändes en skollokal i somanvändes för invandrarundervisning ner.Den 17 augusti kom så den mycket uppmärksam-made och fruktansvärda dödsmisshandeln av JohnHron, en 14-åring. Det var tre skinnhuvuden somställdes inför rätta. De är nu skickade till sinnesunder-sökning. De gjorde sig skyldiga till ett bestialiskt dåd.Det senast bokförda fallet ägde rum den 6-7 okto-ber. Ett gäng skinnskallar hotade, skrämde och miss-handlade invandrarungdomar i Uddevalla.Det finns en lagstiftning i vårt land mot rasistiskverksamhet. Den har utökats med en särskild skärp-ning i fall av rasistisk brottslighet. Denna skärpningskedde under den borgerliga regeringen. Mensamtidigt lagförs många fall av misshandel, mord ochannan grov brottslighet oavsett rasistiska förtecken.Jag vill här och erinra om de behov av effekti-vare åtgärder mot ungdomsbrottslighet som förelig-ger. Vi moderater ser bristerna i lagstiftningen som etthot mot både ungdomen och samhället, dvs. allmänhe-ten och invandrarna. Vi moderater har lagt fram enrad förslag till effektivare åtgärder mot ungdoms-brottsligheten.Ett av dessa förslag är införandet av ungdoms-straff. Ett annat förslag är inrättandet av särskildakriminalvårdshem.Jag vill passa på att peka på ett missförhållande,som jag ser det och många med mig, i en del rätte-gångar där ungdomar står åtalade. Rätten beslutar dåom lykta dörrar. Så var det bl.a. i målet mot de trenynazisterna som mördade den 14-årige iKode. Det är beklagligt att den möjligheten finns. Idet här fallet förhindras att den otäcka sanningenkommer fram.Anf. 135 ()Fru talman! Åtta har dödats bara , stod det medstora bokstäver på första sidan i söndagens tidning.Det handlade om rasismens offer. har åttaunga män mördats i av personer med kopp-lingar till nazismens och fascismens våldskulturer.Sedan den 6 juni har minst 115 fall av misshandel,gängbråk, mordbränder och annan kriminalitet medanknytning till högerextremister inträffat. Siffrornaförskräcker.I hela växer främlingsfientlighet ochvåldsövergrepp mot flyktingar i takt med ökat antalasylsökande som arbetslöshet och socialaspänningar också ökar.Så här sade statsministern då hanpresenterade regeringsförklaringen: "Denna riksdag,bestående av svenska folkets valda representanter,kommer aldrig någonsin tolerera att diskriminering,främlingsfientlighet och rasism får fotfäste i vårtland. "Jag är alldeles övertygad om att vi alla ställer ossbakom detta uttalande.I år genomförs, i enlighet med ett riksdagsbeslut,en kampanj mot främlingsfientlighet och rasism i närasamband med och Europarådetskampanjer. Det är bra, men det räcker inte.De siffror jag nämnde tyder på att lägetegentligen är akut och att de åtgärder som hittillsvidtagits inte har räckt till. Därför är den invandrar-politiska kommitténs arbete, som skall vara avslutat ibörjan av , så oerhört viktigt.Vi är i mycket angelägna om att värnademokratin och yttrandefriheten, och det skall viockså vara. Men bör ändå inte nynazisternas 30-novemberdemonstrationer kunna ifrågasättas? Ochborde det inte vara självklart att nazisymboler för-bjuds i skolan? Inte är väl det tyska samhället mindredemokratiskt därför att man nu tar nynazismen påallvar och förbjuder nazisymboler?Det är hög tid att vi svenskar börjar delta i dendebatt som redan bedrivs med intensitet i övriga Eu-ropa, inte minst eftersom vi nu också är medlemmar iEU.Men, fru talman, vi får inte heller glömma bort attdet vilar ett stort ansvar på oss alla i vår dagliga gär-ning för att minska motsättningar mellan människorfrån olika länder och kulturer.Föräldrar har ansvar för att fostra sina barn till re-spekt för alla medmänniskor. Barnomsorg och skolakan hjälpa föräldrarna att ge barnen kunskap om olikaetniska grupper och även ge barnen en stabil förank-ring i den egna kulturen och historien.Trygghet och kunskap motverkar den misstänk-samhet och rädsla som är grogrund för främlingsfi-entlighet och rasism. Vi måste lära oss respekteravarandra i det mångkulturella samhälle vi de factoredan har. Det är också nödvändigt att slå fast att likarättigheter också innebär lika skyldigheter och att allamåste kunna känna delaktighet och ansvar.Sverige har, och skall enligt upp-fattning också fortsättningsvis ha, en öppen och gene-rös flyktingpolitik. Flyktingströmmarna ökar ständigt.För närvarande finns mer än 18 miljoner flyktingar ivärlden, varav omkring 3 miljoner i . År 1983var antalet asylsökande i 70 500. År 1992var det 690 050.Traditionellt har invandrings- och flyktingpolitikinte hört till EG/, utan detorganiserade samarbetet inom dessa områden inleddesmed . Det är ett mellanstatligt samarbeteoch regleras av konventioner som skall godkännas avvarje medlemslands parlament.Enligt vår uppfattning måste nu se detsom en huvuduppgift att verka för att en generösflyktingpolitik skall vinna brett stöd inom EU. Flyk-tingproblematiken måste behandlas som en gemensameuropeisk angelägenhet. Alla länder måste ta sitt an-svar för att inte generositeten i vissa länder skall hotasav en alltför stor tillströmning av flyktingar. Denökade rörligheten och de öppnare gränserna under-stryker också vikten av internationellt samarbete idessa frågor. En ökad samordning i , byggd påGenèvekonventionens regler, är nödvändig för att fåtill stånd kraftfulla gemensamma insatser för att mötaflyktingproblematiken. Detta måste aktivtarbeta för.I en diskussion om flyktingpolitik är det nödvän-digt att också ta upp biståndspolitiken. Bistånd somsyftar till att utveckla länder och regioner förebyggerkonflikter och katastrofer och förhindrar därigenomnya flyktingströmmar. Det är därför angeläget attSverige och andra länder kan öka det totalabiståndet. Även biståndsfrågorna måste därför varaföremål för ett brett europeiskt samarbete.Nu måste EU samla sig till särskilda åtgärder förforna . kan naturligtvis inte ensamtta ansvar för återuppbyggnaden, utan FN, Världsban-ken och måste också bidra.Fru talman! bör i egenskap av EU-medlem och neutralt land ta initiativ till ett gemen-samt agerande för återuppbyggnad.Anf. 136 ()Fru talman! I första numret av den nya , som har till uppgift att bevaka den svenskanazismen och dess internationella grenar, finns engenomgång av mord och våldsdåd med nazistiskbakgrund i . De uppgiftersom och harrefererat kommer ursprungligen därifrån.Det visar sig att långt fler våldsdåd än vad somblivit allmänt känt begås av personer med direkt an-knytning till någon nazistisk grupp. Bakom rubrikersom misshandel, överfall och annat döljer sig mycketofta handlingar som begås av personer som drivs avideologiska motiv, som vet vad de gör, som har kun-skap om metoder för politisk terrorism och tillgångtill namn och adress på tänkbara offer.Det som politiker, polis och massmedier sedanlänge brukar beskriva som gängbråk, gruff och fylle-uppgörelser begås till inte så liten del av personer sommedvetet valt ut måltavlor för sina aggressioner. Des-sa är, påpekar forskaren , långt ifrån alltidinvandrare, judar, homosexuella eller någon annantraditionell målgrupp, utan lika ofta, eller oftare, van-liga svenskar som öppet talat för tolerans och demo-krati.Även om dessa våldsverkare inte är överväldigan-de många finns ändå kanske något hundratal personeri som helt och hållet lever i en kriminell ochideologiskt våldsfixerad subkultur och några hundraytterligare som av och till ingår i kretsen. De hotarinte det svenska samhället, men de kan vara ett död-ligt hot mot enskilda personer.När demokrati och tolerans gått under i andra län-der har hatet och hetsen till en början riktats motnågon enstaka grupp, ofta judarna, många gångerinvandrare i allmänhet, homosexuella, muslimer ellerzigenare. Men det slutar aldrig där det börjar. Omhets och hot mot en grupp i samhället accepteras ellerbara leder till förströdda reaktioner, är det fritt framför hets, hot och våldsdåd mot vem som helst. Vi haralla någonting i vår personlighet, vår bakgrund ellervår bekantskapskrets som för någon kan vara motivför trakasserier, överfall, mord eller förintelse.Jämfört med resten av har längebeskrivits som ganska förskonat från nazistisk ochannan politisk terrorism och propaganda. Men situa-tionen är mer komplicerad. Andra länder är ofta värreutsatta, men där finns också en större medvetenhet omvad saken gäller.