prot · GJ097 · 1995-10-12 00:00:00 — Det gynnade också desvenska företagens tillväxt.För det tredje: Genom ett utbildningssystem somockså gav arbetarklasssens barn möjlighet till studierhar vi kunnat garantera de svenska företagens arbets-kraft och hög kompetens. Detta har också bidragit tillföretagens tillväxt.Det finns flera exempel där vi socialdemokraterhar avstått från reformer därför att vi ville först kunnafinansiera dem.Ett sådant exempel är när 1951 skötupp sjukförsäkringsreformen i hela för att manförst skulle tjäna in pengar till statskassan innan mangenomförde en ny reform. För var detviktigt att säga att resurserna först skulle skapas innande kunde fördelas.I måndags presenterade och Samhälle en av sina rapporter. Den bekräftarden bild som jag nu tecknar. Rapporten pekar på attdet svenska undret inte är någon historisk parentesoch att inte är något undantag. Tvärtom visarden rapporten det starka sambandet mellan tillväxtoch fördelning. Det sambandet är lika starkt somnågon gång tidigare.En jämlik resursfördelning är den viktigaste fak-torn bakom den makalösa tillväxten i länderna i . Det hävdar författarna bakom , stagnation och kaos.Häromdagen läste jag en artikel i ,där nye vice riksbankschef ocksåbekräftade detta samband. Han sade: Om Storbritan-nien inte gör något åt sina växande klyftor riskerar detatt kostnaderna för att hålla ihop samhället blir störreän kostnaderna för ett fungerande välfärdssystem somutjämnar klyftorna. För att återge citatet: "Vi kan intefortsätta som och låta klyftorna växa och växa utanatt också tvingas att betala ett högt pris för ett tudelatsamhälle. Det faktum att så många är antingen arbets-lösa eller mycket lågbetalda är ett släpankare för vårekonomi. "Detta sade nytillträdde vice riks-bankschef när han utvärderade den politik som harbedrivits i . När man på SNS, och Samhälle, analyserar denkraftiga tillväxten i konstaterar man attdet starkaste sambandet är kopplingen mellan jämlik-het och tillväxt.Det är i detta ljus som såväl somVänsterpartiets inställning till välfärdsbygget blir såfel. talar bara om att skapa, Vänsterpar-tiet bara om att fördela. Men ingen av dem har förståttsambandet. Det är detta som gör det så tragiskt.Det är genom rättvis fördelning som tillväxt blirmöjligt. Och omvänt: Det är bara genom tillväxt somdet finns något att fördela.Fru talman! har varit tufft på mångasätt. Det svenska folket har fått betala dyrt för sane-ringen av den borgerliga regeringens misslyckande.Nu gäller det att gå vidare.Vi skall i fortsättningen föra en politik som byggerpå den unika kombinationen av tillväxt och rättvisfördelning, en politik som gör till det bästalandet att leva i - igen.Anf. 152 () replikFru talman! inledde med enhistorieskrivning och beskrev hur det såg ut för ett årsedan när den socialdemokratiska regeringen tillträd-de. Det går naturligtvis att beskriva den verklighetenpå olika sätt. En verklighetsbeskrivning kan vara att vidå hade en situation där antalet arbetslösa minskademed nästan 10 000 människor . Det är ocksåen korrekt beskrivning av hur situationen var vidregeringsskiftet.Anders redovisar återigen - som hanbrukar göra vid alla framträdanden - att det har till-skapats 80 000-100 000 nya jobb under det gångnaåret. Det är i och för sig oerhört positivt och värde-fullt. Men jag tycker fortfarande att det inte är särskiltmycket att slå sig för bröstet för. Vi har haft en exceptionell konjunkturuppgång, och detvore ju märkligt om inte denna uppgång resulterade iett stort antal nya jobb.Problemet är ju att utvecklingen nu planar ut. Allstatistik tyder på det. Den öppna arbetslösheten ökar,färre människor befinner sig i åtgärder, antalet varselökar osv. Detta är oerhört bekymmersamt, därför attvi vet att runt hörnet väntar en ny lågkonjunktur. Vimåste hantera situationen så att vi innan konjunktur-nedgången har pressat tillbaka massarbetslösheten.Annars kommer den att bli permanent.Vad jag saknar i anförande ärvisioner och några konkreta förslag till åtgärder. Vadämnar nu och regeringen göra föratt undvika den situationen? Det tror jag att vi allihopsom deltar i den här debatten med stort intresse serfram emot att höra.Anf. 153 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Jag lyssnade på . Det anknöt litet grand till det som vi haråstadkommit. sade att det skulle hafunnits flera jobb om man hade sluppit återställarna.Jag vet inte riktigt vad ni lägger in i begreppet åter-ställare. Men den viktigaste återställaren som densocialdemokratiska regeringen har genomfört var attföra tillbaka till den ordningen att vi betalarför oss, att vi avskaffar budgetunderskottet. Detta varden helt avgörande återställaren som vi hade att börjamed.Om vi inte hade tagit itu med den återställaren,tror jag inte att det hade blivit fler jobb i . Jaghoppas att jag och är överens omatt det var en mycket viktig återställare som social-demokratin gav sig i kast med, att vi såg till att få enordning där man först tjänar pengar innan man förde-lar dem.Sedan vill jag gärna säga att när det gäller dennaåterställare var det viktigaste för oss att spara ochförsöka att öka skatteinkomsterna. Det innebar t.ex.att det blev mindre pengar - inte mer pengar - tillarbetsmarknadspolitiken. Detta i sin tur innebar attalla vi som är engagerade i arbetsmarknadspolitikenmåste försöka att åstadkomma mer för mindre pengar.Men det gör vi gladeligen, därför att vi alla tror attden återställare som socialdemokratin gav sig i kastmed - nämligen att återställa statsfinanserna - varöverordnat allting annat. Vi tror att det trots allt ärbättre med litet mindre pengar till arbetsmarknads-politiken än ett gigantiskt budgetunderskott, och detär detta som vi vill jobba med.Anf. 154 () replikFru talman! Eftersom jag har diskuterat dessa sa-ker tidigare med arbetsmarknadsministern trodde jaginte att jag behövde vara så grundläggande pedago-gisk. Jag trodde att arbetsmarknadsministern komihåg vad vi tidigare hade sagt.Det är naturligtvis inte saneringen av statsfinan-serna som det handlar om. Vi från har jumedverkat till att vi hamnat i den positiva situationsom råder just . Vad jag talar om är den återställar-politik som framför allt AndersSundström och varansvariga för. Det gällde framför allt arbetsrätten.Jag träffade ett antal småföretagaresom just sade att när de nu har blivit kringskurnamöjligheterna till korttidsanställningar vid bl.a. ar-betstoppar, medför detta att de hellre försöker att ta utövertid än att anställa nya människor. Det är de be-sked jag får när jag är ute och träffar företagare avolika slag. Om vi hade sluppit den typen av återställa-re hade det definitivt blivit fler nya jobb än de80 000-100 000 som arbetsmarknadsministern nuredovisar och slår sig för bröstet med.Anf. 155 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Jag förstår att väldigt många av demsom satt i den förra regeringen ogärna vill kalla bud-getsaneringen för en återställare, utan de vill gärnaprata om andra saker. Men för mig var den centralaåterställaren att återgå till en ordning där staten förstskaffar sig inkomsterna innan utgifterna betalas ut.För mig som arbetsmarknadsminister var faktiskt denviktigaste återställaren det minskade anslaget förarbetsmarknadspolitiken, därför att jag liksom allaandra kolleger i regeringen trodde och tror att det integår att bygga arbetsmarknadspolitik med lånadepengar. Jag vill gärna betona detta, även om det kan-ske upplevs som onödigt pedagogiskt. Men jag tyckerfaktiskt att det ligger en ganska väsentlig poäng i detjag säger.Jag vill sedan kommentera frågan om arbetsrätten.Det kom en forskningsrapport somhar studerat arbetsrätten i och övriga EU-länder. Forskningsrapporten konstaterar att Sverigeinte har en speciellt hårt reglerad arbetsrätt, mätt medeuropeiska mått. I rapporten konstateras också, vilketär intressant, att vi har lyckats uppnå en väldigt högsysselsättning i förhållande till de länder som vi jäm-för oss med. Det finns alltså inget samband mellanden arbetsrättslagstiftning som vi har i ochvår höga arbetslöshet. Vi har en arbetsrättslagstiftningsom motsvarar ungefär genomsnittet i . Detbetyder att svenska företag har ungefär samma kon-kurrenskraft som likvärdiga europeiska företag. Där-för tror inte jag att det är just den återställaren somhar ställt till bekymret, utan jag hävdar att det som ärdet största problemet när det gäller att skapa jobb ärden stora statsskulden som byggdes upp under börjanav 90-talet, och det är den som jag under detta år harägnat merparten av min tid åt att bekämpa.Anf. 156 () replikFru talman! Jag blev litet förvånad över arbets-marknadsministerns inlägg. Det innehöll ju inte direktnågra konkreta förslag på hur vi snabbt skall få flerarbetslösa i jobb, utan det var någon sorts historielek-tion om vad som gjorde till det bästa samhäl-let. Men handlar det ju faktiskt om verklighetenvarje dag för enskilda arbetslösa utanför detta hus.Jag ställde två frågor i mitt anförande, och jagskall upprepa en av dem som handlade om pilotpro-jekt. Det sades i utskottet och senare här i kam-maren att det skulle startas pilotprojektute i kommunerna. Jag frågade: Var finns dessa?Kommer de verkligen att genomföras? Prövas arbets-delningstanken i detta sammanhang? Det sistnämndastod det ju om i betänkandet.Sedan talar arbetsmarknadsministern om att detklingar falskt. Men vad tror ministern egentligen? Jagtörs säga att jag rör mig ute i verkligheten och träffarmånga arbetslösa. Vad de säger är att det är regering-ens budskap som klingar falskt.Jag kan ta några exempel. med budskapet: Infria era löften!Arbetslösa ungdomar ställer s-toppen mot väggen.Det var på rättvisedagen.Vidare står det: 1 600 arbetslösa under iNorrköping väntar på att ungdomsgarantin skall upp-fyllas. Det är kvar att ordna de 1 600 jobbeneller utbildningarna. Varför sviker de socialdemokra-tiska politikerna löftena, undrar ungdomarna.Jag kan också ta ett annat exempel från Folkbladeti : Här förväntar sig 1 000 arbets-lösa byggare att situationen blir betydligt värre äntidigare.Det finns fler exempel.Men kom inte och tala om falskhet av den tidigareregeringen. Vi gjorde allt som var möjligt att göra.Men behåller arbetsmarknadsministern arbets-löshetssiffrorna på en otroligt hög nivå, trots att vi harhögkonjunktur. Det är det som är problemet. Varförgör inte arbetsmarknadsministern mera nu?Anf. 157 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Jag lyssnade på anfö-rande. Han sade att vi hade misslyckats i litet olikasammanhang och tog exemplet ungdomarna.Vår största utmaning är att se till att ungdomarnages möjlighet till utbildning, praktik eller jobb. Jag ärövertygad om att vi kommer att klara målet, att ung-domarna också får det.Men faktum är ändå, , att under detår som gått är 40 000 färre ungdomar i öppen arbets-löshet eller i åtgärder. Faktum är också, ,att ökade antaletarbetslösa ungdomar från 25 000 till 97 000.När pratar om kommunerna undrarjag hur trovärdig han är. Under de år som kds befannsig i regeringsställning försvann 100 000 jobb i denoffentliga sektorn. Det fanns kds-politiker som togkonsekvenserna av kds ord i opposition och av sättetatt regera.Jerzy sade inför förra årets val att han inteskulle ställa upp som riksdagskandidat för ytterligareen period. Han sade att han inte kunde se sig själv ispegeln på morgnarna. Det tycks inte vara något stortproblem för . 158 ()Fru talman! Det är tydligen fullständigt omöjligtatt få något som helst svar från ministern. På en vä-sentlig punkt i betänkandet som vi diskuterade underförsommaren sades det att pilotprojekten skulle kom-ma i gång . Var är dessa projekt? Det vore väldigt braom vi kunde få ett besked på den punkten. Annars harman ju helt släppt ambitionen att hantera den nuva-rande svåra situationen ute i kommuner och landsting.När det gäller ungdomarna och 100-dagarsgarantin är det väldigt tragiskt att återigen be-höva påminna om vad socialdemokraterna tidigaresade. efter att regeringen har tillträtt finns intedenna garanti i realiteten, utan ungdomar är fortfaran-de arbetslösa. De tidigare försök man gjorde visadesig bli ett misslyckande i förhållande till den ungdom-spraktik som den tidigare regeringen införde.Sedan frågan: Hur trovärdig är ? Jagvill påpeka att just i blev det inga uppsägningar. Vi såg till atthantera situationen. Vi såg till att länsarbetsnämnder-na fick en möjlighet att sluta avtal med kommuneroch landsting om utbildning och kompetenshöjning istället för arbetslöshet. Den möjligheten har AndersSundström nu medverkat till att undanröja.För att återknyta till talet om att klinga falskt kanjag återge en kommande debattörs, ,krav i under den tidigare rege-ringens tid: Sluta avskeda kommunanställda. Införuppsägningsstopp inom den offentliga sektorn. Utbil-da personalen i stället för att säga upp den. Stopparundgången av pengar.Det var faktiskt vad vi lyckades med . Men är det alltså socialdemokraternasom ser till att ställa offentligt anställd personal på barbacke - de kommer att sakna jobb.Anf. 159 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Det hjälper ju föga hur . som kds satt i rege-ringen försvann 100 000 jobb från den offentligasektorn.Det är svårt att säga hur situationen kommer attbli. Men så mycket kan jag säga, att under 1995kommer sysselsättningsminskningen i kommuner ochlandsting att bli betydligt lägre än genomsnittsnivånunder den tid kds satt vid makten.I försvann 2 000 jobb i kommunenunder den borgerliga regeringsperioden. Så, DanEricsson, lyssna på . Det är inte så dumtibland.Vad gäller pilotprojekt vill jag säga att det pågårväldigt mycket av aktivitet ute i landet. sig ju av att vara ute i verkligheten. Mångakommuner, fackliga organisationer och arbetsförmed-lingar bedriver rätt spännande arbetsmarknadsprojektute i kommunerna.Det pågår också en diskussion om beredningen in-om departementet, där vi ser efter om det finns pro-jekt som är så omfattande att vi för att driva demvidare måste vända oss hit och få till stånd en upp-luckring av lagstiftningen. Det finns fortfarandemycket få sådana tankar, och ingen är så konkretutformad att vi kan gå vidare till med den.Men när och om det kommer sådana projekt, kommerjag att pröva dem oerhört positivt. har deflesta bedömt att de idéer som de har haft ute i kom-munerna kunnat hanteras inom nuvarande regelverk,som godkände så sent som i juni.Anf. 160 ()Fru talman! Jag undrar hur arbetsmarknadsminis-tern med tanke på svårigheterna att skapa arbetstillfäl-len ställer sig till den av mig upptagna frågan omförsök med arbetstidsförkortning. har i etteuropeiskt perspektiv en lång arbetstid. LO gjorde1989 en stor undersökning som visade att avarbetstagarna ville ha en förkortning av arbetstiden -var för högre lön - bl.a. för att de, som jag tidi-gare berört, inte skulle slitas ned utan skulle kunnabehålla sin arbetsförmåga livet ut och för att fördelaarbetena mellan arbetstagarna.Jag återkommer också till försöken med arbetsby-te. Jag sade att man skulle betala av arbetslös-hetsunderstödet för detta. Det skulle betyda att allaskulle tjäna på systemet. Ersättningsnivån skulle bli20 % lägre vid tjänstledighet än vid arbetslöshet.Både den arbetslöse och den som tar ut tjänstledighetfår då egna önskningar uppfyllda. I ett miljöpartistisktperspektiv skulle man se att fritiden ökar och - inteminst viktigt - en högre livskvalitet uppnås.I programmet Kvällsöppet i går sade socialdemo-krater faktiskt att de ville genomföra försök med ar-betsbyte, och jag tyckte att man därmed öppnade fören debatt om ett försök utifrån vår motion från janua-ri. Människor som ställs inför den här idén tycker attdet skulle vara mycket bra med ett sabbatsår mitt ilivet, kanske efter att ha haft mycket ansträngandearbete, mycket övertid osv.Anf. 161 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Jag vill börja med att till säga att för mig är frågan om arbetstidenegentligen inte en fråga som sammanhänger med denakut höga arbetslösheten. Vi bör nog sträva efter ochkommer säkerligen också att få en arbetstidsförkort-ning, men jag tror inte att en sådan är en metod för attlösa arbetslöshetsproblemen. Att dela på arbetslöshe-ten är inte något speciellt bra sätt att jobba.Frågan om en arbetstidsförkortning prövas nu i ensärskild utredning, som skall vara klar ,och då får vi en bild av vilken typ av arbetstidsför-kortningar som kan behövas. Det arbetas dessutominom mycketintensivt med frågan om nya typer av instrument iarbetsmarknadspolitiken. Vi kommer faktiskt ocksåfrån den rätt snart att kunna få synpunkter på om detskall införas några nya sådana verktyg.Vi skall dock komma ihåg att faktiskt såsent som faktiskt har behandlat arbets-marknadspolitiken och då tog ställning till de verktygsom behövs. Man bör inte ändra arbetsmarknadspoli-tiken . Det kan bli rätt knepigt för destackare som sitter ute på arbetsförmedlingarna ochsom skall försöka att administrera arbetsmarknads-politiken, om ändrar reglerna från månadtill månad.Mitt svar till blir alltså ja tillarbetstidsförkortning i ett långsiktigt perspektiv ochatt arbetsbyte är något som vi skall studera i Arbets-marknadspolitiska kommittén.Anf. 162 ()Fru talman! Jag tackar arbetsmarknadsministernför svaret men vill säga att AMS i sin senaste rapportvisar att dubbelt så många varsel har lagts ut i lands-tingen som i september förra året.En arbetstidsförkortning inom den offentliga sek-torn skulle vidare kunna rädda 30 000 arbetstillfälleninom kommuner och landsting. Vi vet att det hargjorts sådana försök i . Vi har vidare lagt framen rapport som pekar på att 120 000 arbetstillfällenskulle kunna komma till stånd genom en allmän ar-betstidsförkortning.Volkswagen i har infört en arbetstids-förkortning i det egna företaget, varigenom man fak-tiskt räddade 10 000 jobb. Visst finns det arbetstillfäl-len att vinna genom en arbetstidsförkortning.Anf. 163 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Jag förnekar inte att den förkortningav arbetstiden som har skett under vårt århundradeockså har givit fler människor möjlighet att ha ettarbete, men jag tycker att det är fel att tro att manlöser lågkonjunkturproblemen med en arbetstidsför-kortning. I så fall skulle vi ha kunnat lösa de proble-men med en arbetstidsförkortning varje gång som vihar haft en lågkonjunktur. Det är tvärtom i perioderav hög ekonomisk tillväxt och snabb välfärdsstegringsom vi snabbare har kunnat förkorta arbetstiderna.Jag tror alltså att det är mycket farligt att kopplaihop sjunkande levnadsstandard, som är 1991, 1992och problem, med en arbetstidsförkortning.Det ger helt fel signal. Det är då tillväxt som behövs,och med en tillväxt ökar också möjligheterna att för-korta arbetstiden.Anf. 164 ()Fru talman! Jag blir litet förvånad och beklämdnär jag hör arbetsmarknadsministern använda hela sintaletid, med repliker , utan att säganågonting om hur han ser på den situation som vi nuhar. Han berömmer det som den socialdemokratiskaregeringen har gjort, som det kan konstate-ras att vi nu har 10 000 fler arbetslösa än vad vi hadeför under den borgerliga regeringen och7 000 färre lediga platser.Arbetsmarknadsministern svarar inte på en endafråga. Vi har fått en enda mening om vad han tänkergöra åt den katastrofala situationen på arbetsmarkna-den. Jag ställde tidigare ett antal frågor om vad ar-betsmarknadsministern tänker göra för att förändraarbetsrätten. Vi vet att nästan varenda företagare klartoch tydligt säger att den första förändring som de villha är en förändring av arbetsrätten. Då kommer de attanställa fler människor.Lyssnar inte arbetsmarknadsministern på de före-tagare som klart och entydigt säger detta?Andra frågor som jag ställde tidigare var: Vilkaförändringar kommer att genomföras av a-kassan?Kommer det att bli några förändringar vad gällerkompetensutvecklingen och lärlingsutbildningen?Snälla arbetsmarknadsministern! Svara nu på frågor,och kom inte än en gång med en historiebeskrivning,av hur det var eller !Kan jag nu få svar på någon av dessa frågor, som vialla i kammaren har väntat på ?Anf. 165 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Jag har mycket stor förståelse för attKent vill glömma historien, speciellt det somhände . sade i sittanförande först att regeringen inte har levererat någraidéer . Sedan räknade han uppett antal idéer som han hade uppfattat - alla misslyck-ade. lyckades alltså inta ivart fall två ståndpunkter , och det är i sig enbedrift.Jag spetsade öronen när jag sedan fick höra vadhan tyckte var det viktigaste, nämligen att vi måsteöka trycket på de arbetslösa. Efter det att 57 000 företag och 500 000 jobbhar försvunnit med den politik han vill ha är hansanalys alltså: Öka trycket på de arbetslösa! Tror ni attgrundproblemet med massarbetslösheten är att företa-garna har för litet att säga till om och att de arbetslösahar för små krav på sig?Det är de två synpunkter som nu framför.Jag tror inte ett dugg på det. 1990 hade Sverigevärldens högsta sysselsättning och bland de lägstaarbetslöshetstalen som fanns. Det berodde inte påersättningsnivån eller på att kraven på de arbetslösavar så hårda, utan på att det fanns efterfrågan på jobb.Det fanns då också fler framgångsrika företag.Det vi har ägnat oss åt under detta första år är kan-ske inte så våldsamt publikknipande. Det är enklasaker som att se till att vi skaffar oss en statsbudgetdär inkomsterna är lika stora som utgifterna. Jag för-står att det kan vara svårt att känna entusiasm införden uppgiften, men jag tycker att den är ganskasjälvklar.Anf. 166 () replikFru talman! Då är vi åter tillbaka i historien. Vifick inte heller nu några nya förslag.Jag vill ändå bara kortfattat säga några ord kringhistoria. När vi lämnade makten skapades 1 000 jobbi veckan. har i stället arbetslösheten ökat med10 000 jobb - detta i en extrem högkon-junktur.Jag frågade om återställarna. Dem skall man tydli-gen inte göra någonting åt . Jag gav exempel påmisslyckade förslag från arbetsmarknadsministernssida, dvs. GAS:en och det vanvettiga förslaget kringteknik- och naturvetenskaplig utbildning.Jag tog också upp förslag som en fackförenings-ekonom, nämligen , har tagitfram för att man skall kunna minska arbetslösheten.Det är alltså inte bara jag som tycker detta, utan dettycker även fackföreningsekonomer.Det finns väl en hel del arbetsmarknadsministernnärstående, och kanske även arbetsmarknadsministernsjälv , som anser att man skall sättahögre press på dem som söker arbete. Jag har åtmins-tone hört antydningar om att ett sådant förslag såsmåningom lär komma från departementet.Tillbaka till mina frågor! Kan jag få något svar påfrågan om det sker någonting på arbetsrättens områ-de? Sker det något vad gäller kompetensutveckling-en? Sker det någonting kring AMS? Det vore sköntatt få ett enda svar under denna långa debatt och inteåterigen hamna i en historiebeskrivning.Anf. 167 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! skall få några besked.En återställare som vi har genomfört är vi väldigtstolta över: budgetsaneringen.Vi avser inte att lägga fram några förslag omförändringar i arbetsrätten. Det finns ingen anledningatt gå fram med det. Det finns ingen saklig grund, omjag får använda den formuleringen, för att hävda attarbetsrätten är det som skapar problemen medhög arbetslöshet.Däremot har vi, vilket inte gillade,tillsatt ett antal för oss viktiga utredningar. En av dem- den om arbetsmarknadspolitikens roll och inriktning- tillsatte faktiskt den borgerliga regeringen. Jag tyck-er att dessa utredningar är oerhört viktiga för oss. Jagmenar att nästa stora proposition till om enförnyelse av arbetsmarknadspolitiken skall kommasom ett resultat av de stora översyner som görs avarbetsmarknadspolitiken.Jag tror att utredningarna kommer att innehålla enhel del. De kommer att gå i den riktning som riksda-gen beslutade sig för månad. Man skallflytta ut beslut och befogenheter lokalt och lyfta avAMS arbetsuppgifter, vilket skedde direkt efter det attvi tillträdde. Den borgerliga regeringen lade väldigtmycket i AMS händer.