prot · GI0969 · 1995-03-08 00:00:00 — Men utan enfungerande och rimlig miljö blir det hela ändå ganskapoänglöst.Avslutningsvis undrar jag, när det gäller arbets-lösheten, varför både regeringen och den borgerligaoppositionen vägrar att sänka arbetstiden. Det vore juen snabb och relativt enkel åtgärd som skulle ge åt-skilliga nya jobb. Med 37 timmars normalarbetstid istället för nuvarande 40 skulle många välbehövligajobb åstadkommas. Jag håller med er som säger attarbetslösheten är ett gissel som måste bekämpas medalla medel. Men varför säger ni blankt nej till en ar-betstidsförkortning som snabbt ger nya jobb?Fru talman! Vi i står naturligtvis bak-om alla reservationer som jag är delaktig i, men jagvill särskilt yrka bifall till reservationerna 3, 24 och29.Anf. 17 ()Fru talman! Det är alltid stimulerande att debatteramed ; han har förhoppningsvis tillfäl-ligt lämnat oss här i kammaren. Jag uppfattar nämli-gen honom som en politiker med ett öppet sinne. Menhan hämmas något i sin kreativitet och kraftfullhet avett antal väl inarbetade traditioner och uppfattningarsom finns i den stora rörelse som har gett honom hansmandat. Varken jag eller någon annan i opposition harrätt att moralisera över detta. Vad vi kan göra är attföra ett så sansat samtal som möjligt omkring vad somskulle ge den nödvändiga tillväxt- och ut-vecklingskraften parallellt med den nödvändiga bud-getsaneringen. Denna utvecklingskraft fanns faktiskt iSverige på ett mycket påtagligt sätt fram till ca 1970,men då började den s.k. svenska modellen på ett smy-gande sätt att långsamt, inifrån underminera självagrunden för den svenska välfärden.Jag tänker trots den senaste tidens dramatiskahändelser på de finansiella marknaderna faktiskt ägnahuvuddelen av mitt anförande åt själva roten till da-gens akuta problem, nämligen långsiktigtsvaga tillväxt- och utvecklingskraft.Så sent som 1970 var det tredje rikastelandet i . Bara och var rikare. År1991 hade det rutschat utför ordentligt; det var alltsåinnan fyrklöverregeringen hade lagt händerna påratten. 1991 hade vi passerats av , , , , , , ,och . , när vi regerade, passerades viockså av , och Storbritannien.I dag är det bara , , ,, , och som är fattiga-re än bland OECD-länderna.Fru talman! Vad som borde ha varit en huvudfrågai finansplanen, men som förbigås med tystnad, äratt vi inte ens passerargenomsnittstillväxten bland . Vårrelativa stagnation som flyttar oss bakåtfortsätter alltså då vi uppfattar att detär en mycket god tillväxt. Det är t.o.m. troligt att såvälFinland som kommer att passera ossinom på grund av deras betydligt högre till-växt och därmed avsevärt starkare motståndskraft motskakningar på de finansiella marknaderna. Till syneslångt efter oss kommer och . MenSpaniens ekonomi växer och Irlandsväxer . Om vi fortsätter med denutveckling som vi har haft under de senaste 20 årenkommer också dessa länder att passera oss innanpersoner i min och ålder har nåttpensionsåldern. Men, fru talman, vi kommer av allt attdöma att ha en högre levnadsstandard än ,och under en överskådlig framtid.Detta är fundamentala ekonomiska problem,och det förbigås i stort sett med tystnad i finanspla-nen.Utvecklingskraften i den svenska ekonomin haralltså hämmats av en samhällsut-veckling där slutresultatet har blivit att sysselsättning-en inom det privata näringslivet har trängts ut av enständigt expanderande offentlig sektor.Det är väl värt att begrunda, , attvarje svenskt hushåll skulle ha haft ca 140 000kr mer i inkomst om vi hade haft samma tillväxt iekonomin som genomsnittet av . Detskulle ha skapat såväl högre privat konsumtion ochbättre offentlig service som gynnsammare statsfinan-ser. Kritiken måste självfallet riktas mot socialdemo-kratiska regeringar men ocksåmot de borgerliga under deras regeringsperiod 1976-1982.Efter valet valde regeringen att tillsammans medVänsterpartiet och genomföra deideologiska återställarna, som motarbetar företagandeoch sysselsättning. Tacken för och bokslutet överdenna auktorisation och fasadrenovering av det gamlakommunistpartiet är stigande räntor, fallandekronkurs och förtroende och att taröver mer och mer av Socialdemokraternas och GöranPerssons valmanskår. Man kan verkligen tala om attsälja smöret och tappa pengarna. De fasta spelregleroch det företagsklimat som mer än något annat efter-lyses av landets näringsliv går upp i enkraftfull rökpelare från återställarpolitikens offeralta-re. Det är inte undra på att tycker attdet fungerar bra. Det fungerar inte bra för Sverige.Det fungerar inte heller bra för regeringen.Göran måste ändå innerst inne inse attdetta inte är bra, att detta hämmar utvecklingskraftenoch att detta ökar räntemarginalen och valutakänslig-heten för kronan. Kort sagt är det ett politiskt samar-bete som tungt drabbar sysselsättningen och välfärdenrakt av.Den här politiken måste också vara ganska för-bryllande för den penningmarknad som ,vardag som helgdag, förväntas låna ut i genomsnitt559 till den svenska staten, enligt senaste budgetprognos. Det blir ocksåmed naturnödvändighet en politik med en för mark-naden häpnadsväckande mängd motsägelsefulla ochsvårtolkade element.Med ena handen lägger man 30 miljarder i skattoch avgifter på arbete, och med andra handen sänkerman selektivt samma skatt med 5 miljarder. Med enahanden lägger man en 30-procentig skatt på riskvilligtsparande, och med andra handen utreder man en rik-tad sänkning av just riskkapitalbeskattningen. Å enasidan återinför man en rigid och, enligt vad närings-ministern sade i kammaren, betongaktigarbetsrätt, å andra sidan skall man nu titta på vissalättnader även i denna återställare, detta för övrigt eneftergift till de politiskt allt mäktigare grabbarna påLO. En viskning vid räcker tydligennumera för att styra åtminstone arbetsmarknadsminis-terns agenda och därmed faktiskt också finansminis-terns lånebehov.Detta är ju varken långsiktighet, stabilitet ellerkonsekvens som inbjuder till investeringar och fastanyanställningar. En svindlande tanke är att en sådanhär politik kanske rent av kräver kraftfulla subventio-ner som RAS för att locka företagarna att anställa denpersonal som man faktiskt ändå behöver. Är det nuinte dags, , att ta itu också med detta?Fru talman! Den stora gåtan för mig i det härsammanhanget är just hur , med sinpassion för budgetdisciplin, kan spela med i AndersSundströms och fullständigt hejdlösaoch intill helt ofinansierade miljardrullning. Attförslaget mot bakgrund av den senaste tidens turbu-lens på valuta- och penningmarknaden måste omprö-vas borde vara en självklarhet också för , även om jag hyser föga hopp om att BirgerSchlaug och skall känna ånger ochruelse över den här uppgörelsen. bordei dag inse att detta måste omprövas.Tyvärr tyder allt på att regeringen tänker drivaigenom den här politiken trots en förödande kritikfrån alla experter och berörda. Företagarna självasäger att de hellre ser de här miljarderna som amorte-ring på statsskulden, vilket skulle sänka räntorna.AMS-chefen anser att de 5 RAS-miljarderna kanske ger bara 5 000 jobb, i värsta fallkanske bara sommarjobb, eftersom de här jobbenändå hade tillkommit , utan ytterligare 7miljarder i budgetbelastning.Hur, , påverkar denna typ av syn-nerligen luftiga spenderbyxor trovärdighetpå kreditmarknaden? Vi minns alla anförande här i kammaren ,när han med stor kraft spikade upp sparsamhetens ochåtstramningens teser. Låt mig citera: "Den som är satti skuld är icke fri. Den som lånar för löpande kon-sumtion är icke fri i förhållande till banken." Det ärtänkvärda ord som denna, när vi skall fattabeslut om ofinansierade utgifter på 7 miljarder för enreform som ingen vill ha.Är det verkligen rimligt att ta pengar från barn-familjer och pensionärer och ge till företag som inteens vill ha dem och som ändå skulle anställa denarbetskraft som man behöver? Vore det inte bättre attvi hjälptes åt att först och främst genomföra de nöd-vändiga budgetförstärkningarna och därefter, redantill kompletteringspropositionen, satsade på att ge-nomföra enkla tillväxtbefrämjande åtgärder som intekostar något, nämligen att ge stabila och långsiktigaspelregler åt landets företagare? Det vore möjligen enpolitisk kostnad för att i komplette-ringspropositionen ge besked om att detblir en modernare och mer flexibel ordning i denanställningshämmande arbetsrätten.Ta i stället nu och utforma ett förtroendeskapandeoch tillväxtfrämjande paket till konvergensprogram-met, gärna i enlighet med den modell som socialde-mokrater och kristdemokrater i Europaparlamentetoch i kommissionen lyfter fram i kampen mot arbets-lösheten i . Det duger också för Sverige.Varför inte erkänna, , att återstäl-larna med har misslyckats totalt, politisktoch ekonomiskt? De som ytterst drabbas är ju faktisktde mest utsatta i samhället. Ju sämre tillväxtkraft isvensk ekonomi, desto större nedskärningar ochskattehöjningar krävs för att nå balans i de offentligafinanserna. Om ingen kursändring sker kommer vi, möjligen med en starkare stats-kassa, att gå mot ett ekonomiskt allt svagare land.Göran har lagt fram kraftfulla åtgärderför sanering av statens budget, åtgärder som visserli-gen präglas av en felaktig relation mellan skattehöj-ningar och besparingar. Detta har uppenbarligen intelugnat de långivare som är helt beroende av.Vore det då inte värt, , att även prövaden väg mot långsiktigt förtroendeskapande, struktu-rella åtgärder som jag har gett exempel på innan nit.o.m. överväger att lägga fram nya sparpaket?De senaste dagarnas turbulens på valutamarkna-den och räntemarknaden har förändrat villkoren förbåde kronkurs och räntenivå i budgetförslaget, någotsom naturligtvis måste påverka utformandet avkompletteringspropositionen.Är det nu inte dags, , att syna andraän de röda korten i leken för att nå stabilitet och till-växt för ? Detta har också bl.a. tagit upp tidigare i debatten.Fru talman! Mitt inlägg har handlat om vad sommåste till för att skall återvinna en långsiktigutvecklingskraft. I vår motion redovisar vi kristdemo-krater våra förslag till förstärkningar av de offentligafinanserna. De förstärkningarna skall till största delgenomföras med hjälp av besparingar. I den månskatter höjs sker det med så litet skadliga effekter sommöjligt för samhällsekonomin.De jämfört med regeringens proposition ökadebudgetförstärkningar som vi kristdemokrater föreslåranvänds till allra största delen för att återställa struk-turellt felaktiga och tillväxthämmande åtgärder somregeringen har vidtagit och för genomförandet avvissa rättvisereformer. Därigenom vill vi tillförsäkraSverige en bättre utvecklingskraft och förmåga attutveckla välfärden för alla grupper i samhället.Fru talman! Jag står givetvis bakom samtligakristdemokratiska krav i anslutning till finansutskot-tets betänkande nr 10, men för tids vinnande yrkar jaghär bifall endast till reservationerna nr 1 och 30.Anf. 18 () replikFru talman! Man får väl tacka för denvänliga beskrivningen av , att vi harlyckats med en fasadrenovering. Jag kan tyvärr interiktigt vara lika snäll tillbaka.Jag vet inte vad man skall använda för begreppnär man talar om kds. Kanske var det en pånyttfödelseni försökte er på, men det gick ju inte så väldigt bra.Att klä upp den gamla kristna högern i moderna for-muleringar kring judisk-kristen etik, verkar inte riktigtha slagit an hos svenska folket. Jag tror att det har attgöra med att svenska folket har upptäckt den gapandeklyftan mellan å ena sidan det vackra talet om etiken,som vi hörde från exempelvis , som jagofta lyssnade på med intresse när han satt här i riks-dagen tidigare, och å andra sidan t.ex. då han lät styrelsearvodena i Posten, Telever-ket, osv. stiga i höjden. Det blev helt enkelt en alltförtydligt gapande klyfta av hyckleri.I reservation nr 14 kan man läsa mycket vackert,och där citeras t.o.m. kvinnorörelsens gamla finaparoll Hela makten... - och vad det nu är. Det är nå-got märkligt att få läsa detta i en kds-reservation, detmåste jag säga.Till slut, : Du kan icke älska både Gudoch - är det så det heter? Jag tycker att niskulle fundera litet på det och inte bara fundera övervarför vi i har lyckats med vår s.k.fasadrenovering.Anf. 19 TALMANNENHela lönen och halva makten, brukar man säga.Anf. 20 () replikFru talman! Det råder väl inget som helst tvivelom att det är en judaskyss som hargivit och svensk ekonomi genom dethär samarbetet. Det behöver knappast utredas. Det ärbara att studera utvecklingen på de områden som vihär talar om.Johan talade om marknaderna i sitt in-lägg. Han talade om buffelhjordar som rusade av ochan och minkar som simmade. Men är det inte så, Jo-han , att även buffelhjordar har hyfsat ratio-nella skäl att ändra kurs i sin vandring över prärien?Kanske t.o.m. minkar kan ha ett mål för sina simturer,att hitta föda eller någonting sådant. Det är väl intehelt orimligt. Det skulle vara intressant att få en litetmer ingående utläggning om detta av . 21 () replikFru talman! Jag vet inte hur mycket vi skall för-djupa oss i de olika bibliska liknelserna, men vi kan taupp den om fiskarna och brödet. och kdsfördelningspolitik är faktiskt tomma ord. Jämför denmed de konkreta förslag som kds står bakom och somtill mycket stora delar stämmer överens med denmoderata politiken. Det handlar i praktiken om attminska bidragen till dem som har det allra sämst i dethär samhället och sänka skatter för dem med de allrahögsta inkomsterna.Man vill inte göra någonting åt de olika förslagensom ligger på bord och som kds skullekunna stödja. Det handlar t.ex. om lönetak, som är ettpraktexempel på en sådan etisk regel som ni i allmän-na ordalag talar om i reservation nr 14. Men när ni fårchansen att verkligen stödja konkreta förslag till så-dana opinionsyttringar är ni helt emot. Kds är uppen-barligen ett parti som i princip går i moderater-nas ledband. Jag tror att ni kommer att få mycket svårtatt överleva med den strategin.Anf. 22 () replikFru talman! När det till att börja med gäller led-banden har det väl varit så att socialdemokraterna har gått i Vänsterpartietsledband. Vart det har fört ekonomi har vi nukunnat se.Det vi kristdemokrater gör i vår motion är att virättar till den sneda fördelningspolitik som finns ifinansplanen. Och det gör vi främst genom att vi villförbättra för och kompensera de sämst ställda pensio-närerna med ökade pensionstillskott och bostads-tillägg. Vi vill höja ersättningarna till långtidssjuka till80 %, höja ersättningarna i sjuk- och arbetsskadeför-säkringarna till , återinföra vårdnadsbidragetsamt höja biståndet. Detta finansierar vi fullt ut. Vihar t.o.m. ett 5 miljarder starkare budgetsaldo än vadregeringen har i sitt förslag. får nogläsa på litet noggrannare innan han talar om fördel-ningsprofil.Anf. 23 () replikFru talman! har rätt i att vi i Miljöpar-tiet står för de uppgörelser som vi gör. Det är intres-sant att höra den ganska överdrivna och våldsammakritik som har riktats mot uppgörelsen om en verkligallergisanering i landet och om RAS.Allergisaneringen om 2 miljarder är ett av destörsta miljöprojekten någonsin som genomförs frånstatens sida, om man ser det som en enskild satsning.Den kommer att få mycket stor betydelse för mängderav människor i det här landet som lider av allergier,och framför allt för de växande barn varav en tredje-del kommer att få allergier om inte radikala åtgärdervidtas. Detta viftar , kds och en rad andrapartier bort som betydelselöst och ointressant. Detvisar hur svagt engagemanget för miljön sitter ävenhos oppositionen i riksdag. Det är ofta vack-ra ord när det gäller miljö och miljösatsningar, mennär det kommer till kritan är det väldigt tunt. MatsOdell vill inte att man skall göra denna satsning på enbättre miljö.Sedan talades det om att det hela inte skulle varafinansierat. Det är egentligen rätt märkligt med tankepå den information som och andra har fåtti finansutskottet. var sats-ningen inskuggad i kompletteringsbudgeten precissom bidragen till kommunerna, satsningen på regio-nalpolitiken osv. Under resans gång har det gjortsytterligare preciseringar. Det är alltså klart med fi-nansieringen. Allt annat är struntprat, och det vetMats och andra om. Men det passar kanske inteer debatt.Anf. 24 () replikHerr talman! Jag märker att min gode vän nu har distanserat sig från oppositionen. Hanhar uppenbarligen börjat att räkna in sig i regerings-underlaget. Det må vara hur det vill med det.Vi kristdemokrater avsätter också en hel del resur-ser utöver regeringens förslag för miljöförbättrandeåtgärder som vi har finansierat. Det gäller bl.a. mil-jöåtgärder för , för förvärv av värdefullanaturområden, för sanering av förorenade områdenoch för kalkning. Det finns också ett allergisanerings-program, det gäller de 2 miljarderna har vi i finansut-skottet, till skillnad från , inte lyckats fåreda på hur de är finansierade. Men det finns kansketillfälle här för att till kammarensprotokoll läsa in var dessa pengar skall tas ifrån. Detblir i så fall första gången som vi i finansutskottet fårreda på vilka pengar det är fråga om. Varifrån skalldessa pengar tas? Skall de lånas? Skall det skäras iandra sociala program?Nu talar jag inte om de ytterligare 6 miljarder somkommunerna skall ta fram för att komma i åtnjutandeav dessa 2 miljarder, utan jag talar om de två ur-sprungliga miljarderna. Varifrån skall de tas, RoyOttosson? Tala om miljard för miljard varifrån deskall tas!Anf. 25 () replikHerr talman! Jag kommer ihåg en debatt i slutet avförra året, då bl.a. var oerhört upp-rörda över att man öronmärkte pengar på intäktssidannär det gällde statens finanser till vissa utgifter. Dethandlade om finansieringen av EU-medlemsavgiften.Mats hade mycket starka principiella invänd-ningar mot att en viss inkomst för staten skulle an-vändas till en viss utgift. pläderar han med våld-sam kraft för just detta som han var principiellt emot,nämligen att man skall öronmärka exakt vilka pengar istatens budget som går vart. Detta är ju rent ut sagtfånigt. Står inte för någonting av det somhan säger?Det finns någonting som heter kompletteringspro-positionen. Det framgick redan när propositionenlades fram och vid första utskottsmötet ifinansutskottet där denna fråga diskuterades - vi hadeen liten utfrågning av departementssekreterare - attpengarna för RAS fanns inskuggade i kompletterings-propositionen. Sedan gjordes det en precisering direktefter det att frågan återförvisades till utskottet, efter-som det fanns en minoritet som ville ha det på detsättet. Det sades då att det finns täckning för att ta 2miljarder redan ur årets budget. De ytterligare 5 mil-jarderna ingår i kompletteringspropositionen budget. RAS finansieras på samma sättsom allting annat som ingår i kompletteringsproposi-tionen.Varför säger inte att man inte har fi-nansierat bidragen till kommunerna? Varför säger haninte att hela regionalpolitiken är ofinansierad? Detvore precis lika logiskt. Det finns 16 miljarder nettoreserverade i budgeten för att täcka netto-effekterna i kompletteringspropositionen. Det vetMats och naturligtvis ni andra också. Ni bedri-ver en kampanj för att skapa ett intryck av att RASinte skulle vara finansierat, eftersom ni till varje prisvill sabotera en ingången uppgörelse mellan Miljö-partiet och regeringen.När ni gör så här visar ni också hur litet miljöen-gagemang ni har i botten. 2 miljarder för allergisane-ringar innebär en rekordstor satsning på miljön i Sve-rige. Det är ett stort genombrott för miljösatsningar avden här typen. Det är en mycket stor miljöpolitiskframgång som ni i kds borde stödja om ni anser attdetta är viktiga sakfrågor. Men det gör ni inte. Niförsöker att sabotera det hela med alla till buds ståen-de medel. Så mycket är er miljöpolitik värd.Att ni sedan talar om att ni skriver önskelistor imotioner spelar ingen roll. Det hjälper ingenting. Ställupp på dessa 2 miljarder som vi nu får loss till allergi-saneringar! Se till att det blir bra saneringar, det vin-ner vi alla på!Anf. 26 () replikHerr talman! Jag kan bara försäkra att de av minakolleger i finansutskottet som sitter närmast runt om-kring mig vidimerar det jag säger, att vi aldrig har fåttredovisat hur detta skall finansieras. Vad innebär"inskuggat" i budgeten, ?Jag sade i mitt anförande att enligt senaste budgetprognos behöver låna559 . Det står i RRV:s publika-tion att detta är exklusive den s.k. Detligger alltså utanför detta upplåningsbehov. Jag tyckeratt skall stämma ner talet om bristandemiljöengagemang hos partierna i den här kammarentills han kan redovisa hur sakerna hänger ihop.Roy talade om önskelister i motioner.Det här är i allra högsta grad åtminstone en parallelltill de motionsyrkanden som han dömer ut på sammagrund. Vi får tydligen vänta tills finansministernkommer upp i talarstolen innan vi möjligtvis kan fånågon som helst reda på om dessa pengar existerar isinnevärlden.Anf. 27 ()Herr talman! I sin hand håller människan väldigaproduktionskrafter. Fel använda kan de leda oss tillförintelsen. Men rätt använda kan de ge en chans tillett bra liv för alla människor.Tyvärr är vi långt ifrån en sådan god ekonomiskvärldsordning. En miljard av våra medmänniskorlever i absolut fattigdom. dör över 20 000barn av undernäring eller i sjukdomar som skullekunna botas.Hur kommer vi åt svälten och fattigdomen? Hurkommer vi åt den misshushållning som sker medjordens resurser till skada för människa och miljö?Ja, kanske kan vi finna svaret i det nya samarbetetöver gränserna. Trots allt är det hoppingivande att detfredliga samarbetet aldrig förr i människans historiahar varit så intensivt som . Aldrig förr har detomfattat så många områden av mänsklig aktivitet.Aldrig förr har det utvecklats så snabbt.Och tänk vad det skulle betyda för den ekonomis-ka och sociala utvecklingen om vi kunde få ett ge-nombrott för kvinnornas rättigheter över hela världen,om de fick en starkare ställning i arbetslivet och isamhällslivet, om de fick en chans till bra utbildningoch bra hälsovård, om de fick möjligheter att fullt utta vara på sin skaparkraft som företagare, forskare,lärare, jordbrukare osv. Det är alltså verkligen intebara för att det är den internationella kvinnodagensom det finns anledning att erinra om kvinnornassituation. Kvinnorna står för två tredjedelar avmänsklighetens samlade arbetstimmar, men de fårbara en tiondel av männens inkomster. Ännu orättvi-sare är fördelningen av förmögenheterna, för av demhar männen och kvinnorna bara den enda åter-stående procenten. Därför är jämställdheten ett kravmed en närmast revolutionär sprängkraft.Det handlar om kampen mot våld, förtryck ochförnedring av kvinnor, kampen mot att kvinnor pres-sas tillbaka i en ohållbar ekonomisk och social situa-tion samt kampen för att ta vara på alla de möjlighetersom jämställdheten kan ge oss. Det är en kamp sommåste vinnas och som jag är övertygad om kommeratt vinnas och därför ger gott hopp för framtiden i vårsargade värld.Men hur skall vi i ta ansvar för framtidenom vi inte själva har ordning på våra affärer?Med rätta har det i debatten framhållits att situa-tionen är mycket allvarlig. Vi har haft en dramatiskutveckling. På bara fördubblades statsskulden,tredubblades arbetslösheten, fyrdubblades budgetun-derskottet och femdubblades långtidsarbetslösheten.Nu måste vi samla alla krafter för att få folk i arbe-te och få ordning på statens affärer. Utan jobb klararvi inte sunda statsfinanser, men utan sunda statsfinan-ser klarar vi inte jobben. Detta är villkoren för svenskpolitik.Vad vi fått se är stigande rän-tor och valutaoro med en sjunkande dollar och ensjunkande krona. Vi följer den utvecklingen mycketnoga.Men vi kan också på den positiva sidan se attSverige får ett allt större överskott i utlandsaffärernaoch att vi som nation kan räkna oss till godo ett väx-ande sparandeöverskott. Netto lever intelängre på lån, som många tycks tro. Netto är vi nume-ra ett kapitalexporterande land. och nästa årkommer som nation att få ett överskott i by-tesbalansen på .