prot · GJ0938 · 1995-12-14 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1995/96:38Torsdagen den 14 decemberKl. 9.00 12.1014.30 - 15.35Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 8 december.2 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner1995/96:116 till justitieutskottet1995/96:117 till socialutskottetKammaren biföll talmannnens förslag att mo-tionstiden för ovan angivna propositioner skulle för-längas till den 26 januari 1996.3 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återNäringsutskottets betänkanden /96:NU8-NU10.Arbetsmarknadsutskottets betänkande 1995/96:AU54 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 13 decemberTU7 GotlandstrafikenMom. 1 (färjetrafikens lagreglering)1. utskottet2. 1 (m)Votering:226 för utskottet68 för res. 155 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 20 c, 21 fp, 18 v, 16 mp, 11kdsFör res. 1: 68 mFrånvarande: 21 s, 12 m, 7 c, 5 fp, 4 v, 2 mp, 4kdsMom. 3 (fastlandshamnar)1. utskottet2. 4 (c, v, mp)Votering:227 för utskottet71 för res. 42 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 70 m, 22 fpFör res. 4: 6 s, 19 c, 18 v, 17 mp, 11 kdsAvstod: 1 m, 1 cFrånvarande: 20 s, 9 m, 7 c, 4 fp, 4 v, 1 mp, 4 kdsMom. 4 (trafikuppläggning)1. utskottet2. 5 (c)Votering:281 för utskottet20 för res. 548 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 72 m, 22 fp, 18 v, 17 mp, 11kdsFör res. 5: 20 cFrånvarande: 20 s, 8 m, 7 c, 4 fp, 4 v, 1 mp, 4 kdsMom. 6 (huvudmannaskap för färjetrafiken)1. utskottet2. 7 (v)3. utskottets hemställan med den ändring somföranleddes av bifall till mot. 6 (s)Förberedande votering:Kammaren biträdde res. 7 med acklamation.Huvudvotering:262 för utskottet20 för res. 719 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 72 m, 20 c, 22 fp, 11 kdsFör res. 7: 2 s, 18 vAvstod: 2 s, 17 mpFrånvarande: 20 s, 8 m, 7 c, 4 fp, 4 v, 1 mp, 4 kdsMom. 8 (persontrafiktaxor)1. utskottet2. 9 (v, mp)3. utskottets hemställan med den ändring somföranleddes av bifall till mot. 4 och 5 (s)Förberedande votering:Kammaren biträdde res. 9 med acklamation.Huvudvotering:265 för utskottet35 för res. 91 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 72 m, 19 c, 22 fp, 11 kdsFör res. 9: 18 v, 17 mpAvstod: 1 cFrånvarande: 20 s, 8 m, 7 c, 4 fp, 4 v, 1 mp, 4 kdsMom. 9 (riksvägsklassificering)1. utskottet2. 10 (c, v, mp)Votering:245 för utskottet55 för res. 1049 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 72 m, 1 c, 22 fp, 11 kdsFör res. 10: 2 s, 18 c, 18 v, 17 mpFrånvarande: 20 s, 8 m, 8 c, 4 fp, 4 v, 1 mp, 4 kdsMom. 10 (Gotlandstillägget)1. utskottet2. 12 (c, fp)3. res. 13 (v, mp)Förberedande votering:48 för res. 1238 för res. 13215 avstod48 frånvarandeKammaren biträdde res. 12.Huvudvotering:158 för utskottet44 för res. 1298 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 5 m, 2 v, 10 kdsFör res. 12: 20 c, 22 fp, 1 mp, 1 kdsAvstod: 66 m, 16 v, 16 mpFrånvarande: 20 s, 9 m, 7 c, 4 fp, 4 v, 1 mp, 4 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JoU7 Finansiering av tilläggsavgift för mjölkkvo-ter, m.m.Mom. 6 (fri handel med mjölkkvoter)1. utskottet2. 2 (m)Votering:226 för utskottet72 för res. 23 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 20 c, 19 fp, 18 v, 17 mp, 11kdsFör res. 2: 72 mAvstod: 3 fpFrånvarande: 20 s, 8 m, 7 c, 4 fp, 4 v, 1 mp, 4 kdsMom. 7 (nytt förslag till tillämpning av mjölkkvots-reglerna)1. utskottet2. 3 (fp)Votering:278 för utskottet22 för res. 349 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 72 m, 19 c, 18 v, 17 mp, 11kdsFör res. 3: 22 fpFrånvarande: 20 s, 8 m, 8 c, 4 fp, 4 v, 1 mp, 4 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.BoU3 Ändringar i bostadsrättslagen m.m.Mom. 1 (den legala panträtten)1. utskottet2. 1 (m)Votering:229 för utskottet71 för res. 149 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 1 m, 20 c, 22 fp, 18 v, 17 mp,11 kdsFör res. 1: 71 mFrånvarande: 21 s, 8 m, 7 c, 4 fp, 4 v, 1 mp, 4 kdsBeatrice () anmälde att hon avsett att rösta nejmen markerats ha röstat ja.Mom. 10 (åtgärder mot spekulation vid ombildning)1. utskottet2. 5 (v)Votering:282 för utskottet18 för res. 51 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 72 m, 20 c, 22 fp, 16 mp, 11kdsFör res. 5: 18 vAvstod: 1 mpFrånvarande: 20 s, 8 m, 7 c, 4 fp, 4 v, 1 mp, 4 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.BoU4 Ansvaret för fastighetsbildningsverksam-heten, m.m.Mom. 4 (ledningsformen för det nya Lantmäteriver-ket)1. utskottet2. (m, fp)Votering:204 för utskottet93 för res.2 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 19 c, 17 v, 17 mp, 11 kdsFör res. : 71 m, 21 fp, 1 vAvstod: 1 m, 1 cFrånvarande: 21 s, 8 m, 7 c, 5 fp, 4 v, 1 mp, 4 kdsBengt () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats ha röstat nej.Elisa () anmälde att hon avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat ja.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Meddelande om samlad voteringTredje vice talmannen meddelade att konstitu-tionsutskottets betänkanden KU15 och KU17, för-svarsutskottets betänkande FöU2, jordbruksutskottetsbetänkanden JoU16 och JoU15 samt trafikutskottetsbetänkande TU12 skulle avgöras i ett sammanhangefter avslutad debatt.5 § förvaltningskontors redogörelseför /95FöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1995/96:KU15Riksdagens förvaltningskontors redogörelse /95 (redog. 1995/96:RFK1)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades efter 10 §. )6 § Justitieombudsmännens redovisning av sinverksamhet till 1995/riksmöteFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1995/96:KU17Justitieombudsmännens redovisning av sin verksam-het till 1995/(redog. 1995/96:JO1)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades efter 10 §. )7 § örlogsvarvs framtid, m.m.FöredrogsFörsvarsutskottets betänkande 1995/96:FöU2Muskö örlogsvarvs framtid, m.m. (prop. 1995/96:11)Anf. 1 ()Herr talman! Muskövarvet och Muskövarvetsframtid har varit föremål för behandling i riksdagentidigare. Senast behandlade frågan omMuskövarvet och Muskövarvets organisation var isamband med ett förslag från den tidigare borgerligaregeringen och försvarsminister somgick ut på att Muskövarvet skulle privatiseras ochalltså säljas ut till hugade spekulanter. blev detinte på det sättet. Ingenting hände , mensenare i processen tillsattes en utredning som särskilttittade på vilka möjligheter det skulle kunna finnas attorganisera detta militära varv, som ju är insprängt i enmilitär anläggning som är viktig för vårt land.Det regeringen nu har föreslagit är att Muskövar-vet skall behållas inom den militära organisationenoch inom Försvarsmakten och att Muskövarvet iframtiden kanske på ett annat sätt skall redovisa detekonomiska utfallet. Detta är viktigt inte minst förkunden, i första hand den svenska marinen, som ju haratt handla reparations- och underhållstjänster till ettför marinen och därmed staten så förmånligt sätt sommöjligt. Utöver Muskövarvet finns också andra varvsom utför liknande uppdrag.Det är därför, herr talman, bra att kunna konstateraatt ett enhälligt utskott ställer sig bakom regeringensförslag och att utskottet avvisar de motioner som harväckts i den här frågan.Herr talman! Jag vill med detta yrka bifall till ut-skottets hemställan.Anf. 2 ()Herr talman! betänkande nr 2handlar om framtiden för örlogsvarv.Jag vill som motionär i ämnet börja med att slå ettslag för min hemkommun, , som är en fan-tastisk skärgårdskommun i södra , som ärendet gäller, ligger inom Ha-ninges gränser och bidrar tillsammans med Bergaörlogsskolor och Musköbasen till att ärStockholms läns centrum.Jag vill mot denna bakgrund först och främstframhålla att jag anser att det är mycket glädjande attsåväl regeringen som försvarsutskottet konstaterar inte ser några fördelar med att överföra under-hållsarbeten från Muskövarvet till andra varv i södraSverige. I detta sammanhang framhålls att man måstebeakta att beredskapskraven på kapacitet och kompe-tens vid varvsanläggningen på kräver en vissminsta fredstida beläggning.Bakgrunden till dagens ärende i övrigt är att riks-dagen 1993 beslöt att bemyndiga regeringen att över-låta statens tillgångar och skulder i verksamheten vidMuskövarvet till ett statligt eller privatägt aktiebolag.Mot bakgrund av detta riksdagsbeslut tillkalladesen särskild utredare för att närmare utreda förutsätt-ningarna för ett förändrat huvudmannaskap för Mus-kövarvet, antigen genom försäljning eller genomuthyrning till ett statligt eller privat aktiebolag.Utredaren redovisade i ett betänkande i januari1995 sitt uppdrag. Han anser att Muskövarvets verk-samhet inte lämpar sig för drift utanför försvarets ägo,eftersom han inte anser det möjligt för ett aktiebolag -statligt eller privat - att operera på ett marknadsmäs-sigt eller företagsmässigt sätt med de stora begräns-ningar som gäller i detta fall.Till detta kommer att Muskövarvets placering innei den komplexa bergrumsanläggningen på Muskötillsammans med olika andra försvarsfunktioner göratt särskilda hänsyn måste tas vid ett eventuellt annathuvudmannaskap för delar av anläggningen.Regeringen har tagit till sig utredarens bedöm-ningar och föreslår att nu godkänna vadsom förordas om örlogsvarvs framtida ägar-förhållande, dvs. att varvsverksamheten på börförbli under statligt huvudmannaskap.Försvarsutskottet har sedan enhälligt ställt sigbakom regeringens bedömningar och förslag.En viktig utgångspunkt för beslut 1993var att ansvariga militära myndigheter bedömde attdet fanns en betydande rationaliseringspotential vidvarvet. Att överföra verksamheten i privat regi be-dömdes vara ett effektivt sätt att rationalisera den.När det gäller behovet av och möjligheterna tillrationaliseringar inom verksamheten har utredaren isitt betänkande på flera ställen under-strukit att sådana insatser inte bara är möjliga utandessutom är helt nödvändiga.Jag anser det viktigt att vi inte i en renodlad hu-vudmannaskapsdiskussion tappar bort de huvudskälsom låg bakom beslut, nämligen effektivise-ring och rationalisering.Herr talman! När vi nu enas om att verksamhetenpå skall fortsätta under statligt huvudmanna-skap borde utskottet på ett tydligare sätt ha markeratbetydelsen för framtiden av att varvsverksamheten påMuskö rationaliseras i enlighet med vad den särskildeutredaren har föreslagit.Muskövarvets framtid kan självfallet inte frikopp-las från försvarsbeslut. Det kan heller inteuteslutas att kommande riksdagsbeslut i hög gradkommer att påverka möjligheten för Muskövarvet attför framtiden behålla och utveckla en hög kompetensi sin verksamhet.Om verksamhetsvolymen för Försvarsmaktens be-hov minskar innebär detta med största sannolikhetantingen en väsentlig neddragning av varvsverksam-heten på långt under den fredstida beläggningpå som utredarenbedömer krävs, eller en väsentlig utökning av de civi-la uppdrag som Muskövarvet med stöd av gällanderegler kan ta in.Det är därför viktigt att noga följa utvecklingen.Inriktningen måste vara att undvika alltför tvära kastför Muskövarvets del. Den kontinuerliga underhålls-beläggning i fred som krävs för att varvet skall kunnabibehålla kompetens och kvalitet på önskvärd nivå ikris och krig är viktig att beakta.Samtidigt måste seriösa anpassnings- och rationa-liseringskrav ställas på verksamheten, så att de civilauppdrag som kan bli aktuella kan erhållas i sund kon-kurrens med andra varv.Mot bakgrund av detta är jag övertygad om att viganska snart kommer att få återkomma till dennafråga. Utredaren har föreslagit ett antal kontrollstatio-ner i en process som syftar till att Muskövarvet på siktskall kunna påvisa en överlägsen konkurrenskraft iförhållande till övriga varv och att kapaciteten skallkunna utökas till operativt största godtagbara mängdkvalificerat fartygsunderhåll.I min egen motion 1995/96:Fö13 har jag velat på-tala vikten av att de kommande kontrollstationerna idenna process används konstruktivt och att dagenshuvudmannaskapsbeslut skall kunna omprövas om detvisar sig nödvändigt mot bakgrund av kommandeutveckling och beslut.Jag har i motionen också velat markera att Mus-kövarvets konkurrens om eventuella civila uppdragmåste ske på marknadsmässiga och företagsmässigavillkor och att det inte får vara så att skattemedelanvänds för att skapa konkurrens- och prissättnings-fördelar.Försvarsutskottet har behandlat motionen förhål-landevis välvilligt. Utskottet skriver att man utgår från"att regeringen återkommer till vid ett sena-re tillfälle om den finner att det av något skäl - t.ex.de som förs fram i motionerna - är ändamålsenligt attbyta organisations- och ägarform för varvet".Herr talman! Jag har mot denna bakgrund inte nå-got yrkande i anledning av försvarsutskottets betän-kande nr 2. Jag vill dock uttrycka förhoppningen attdet ligger verklig substans bakom utskottets skriv-ningar på de punkter jag nu har kommenterat. Jag ser iså fall framför mig en ny diskussion kring Muskövar-vets framtid inom några år.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )8 § Skyddsåtgärder för den svenska äggpro-duktionenFöredrogsJordbruksutskottets betänkande 1995/96:JoU16Skyddsåtgärder för den svenska äggproduktionenKammaren biföll utskottets hemställan om attärendet fick avgöras efter endast en bordläggning.Anf. 3 ()Herr talman! Detta ärende aktualiseras med stödav 3 kap. 7 § riksdagsordningen. Det är alltså ett s.k.utskottsinitiativ. Det gäller den svenska äggproduk-tionen, vars förhållanden är relaterade för det förstatill det faktum att enligt ett riksdagsbeslutfrån skall se till att burhållning av värphönsavvecklas . Detta skall alltsåvara genomfört till den 1 januari 1999.Utskottet och har vid flera tillfällenmarkerat att avvecklingen av burhönssystemet inte fårinnebära att svensk äggproduktion slås ut med hjälpav ägg producerade i andra länder. Från denna ut-gångspunkt har utskottet anordnat utfrågningar medrepresentanter för och ägg-näringen.Herr talman! Den faktor som för det andra kom-mer in är att det har skett en förändring av den svens-ka äggproduktionen mot bakgrund av en import avfinska ägg, framställda med ett nationellt produk-tionsstöd som inte finns i . De finska äggen,som produceras med lägre krav på djurmiljön än i vårtland, har t.ex. i tagit en marknadsandel omca 30 %.Vi menar i utskottet att bl.a. det förhållandet attdelar av den svenska äggnäringen slås ut som en följdav ett stöd för ägg producerade i inte är för-enligt med ett långsiktigt konsumentintresse. Vi harnär vi i utskottet har anordnat utfrågningar med Jord-bruksdepartementet fått klart för oss att Sverigekommer att använda en övergångsregel för att få tillstånd nationella bestämmelser för märkning t.o.m.1996 års utgång av ägg som är producerade i Sverige.Vi har i utskottet diskuterat om detta räcker ochkommit fram till att det finns möjligheter till merlångtgående åtgärder för att skydda äggnäringen ochdärmed också konsumenterna mot de marknadsstör-ningar som importen från ger upphov till. Vimenar att man bör kunna utnyttja artikel 152 i detsvenska fördraget om anslutning till EU för att vidtaytterligare åtgärder mot importen av ägg från Finland.Vi framhåller i utskottets betänkande att vi vill attregeringen skall göra detta.Hanteringen av detta ärende har varit öppen ochgenerös från alla ingående aktörer, och som följd avdetta står ett enigt utskott bakom utskottets hemstäl-lan. Jag yrkar bifall till denna.Anf. 4 ()Herr talman! Som sade har vi ettenigt betänkande, vilket är mycket glädjande. Bak-grunden är alltså den att de finska äggproducenterna,som producerar ägg under betydligt sämre villkor förhönsen än vad vi gör i , dum-par marknaden. Effekten av detta blir att framför alltde äggproducenter i som försöker att kommaifrån burhönssystemen har svårt att klara sig . Vihar redan börjat se konkurser bland dem.Riksdagen har, som nämnts, tagit ett beslut om attburhönsen skall flyttas ned på golvet den 1 januari1999. För detta krävs en omställning av svensk ägg-produktion som kommer att kosta pengar. Just nubefinner sig produktionen i ett ganska kritiskt skede.Man försöker hitta metoder för att komma ifrån bur-hönssystemen. Den ganska ojusta konkurrensen justnu från , som ger de finska producenterna ettbidrag om per kilo, slår hårt mot dem som verkli-gen vill komma ifrån burhönssystemen.Det som sker i är alltså mycket all-varligt. Vi är från sida mycket angelägnaom att burhönssystemen försvinner den 1 januari1999. Vi anser därför att det är mycket viktigt attSverige nu vänder sig till EU och påtalar att det somsker inte alls är förenligt med konkurrens på likavillkor. Stödet till de finska äggproducenterna var intealls avsett att användas på det här sättet. Tanken varatt det skulle användas på ett sådant sätt att de finskaäggproducenterna kunde minska produktionen till attmotsvara behovet. De har en överproduktion omca , som exporteras.När man ser på hur de finska hönsen har det kanman konstatera att det står 4 finska höns i en bur därdet i står 3 höns. I burarna har man inte mel-lanväggar, som vi har i . Det innebär att hön-sen utsätts för mycket stress. Hönsen har inte möjlig-het att nöta klorna och inte heller att sitta på pinne. Definska hönsen har det alltså sämre än de svenska bur-hönsen.Detta innebär att det som många av oss som harvarit negativa till den europeiska unionen har variträdda för nu sker, dvs. att vi får in produkter från endjurhantering som är sämre än den svenska. Detta ärmycket allvarligt. Vi skulle hellre se motsatt utveck-ling, dvs. att vi får allt bättre djurskyddsbestämmelseri . Det är också den utveckling som är pågång, men den kan komma till korta genom dump-ningen av de finska äggen.Vi hälsar från med glädje att utskottetnu är enigt om att försöka åstadkomma en korrigering.De finska äggen får gärna konkurrera på den svenskamarknaden, men det skall ske på lika villkor. Det skallklart och entydigt utsägas att de kommer från djursom har det sämre än de svenska burhönsen. Dess-utom är det många av de svenska konsumenterna somanser att inte heller de svenska burhönsen har det braoch att det måste bli bättre även här.Anf. 5 ()Herr talman! Bara för att det inte skall råda någonosäkerhet vill jag säga att frågan om det svenska bur-hönssystemet kommer att redovisas av regeringennästa år för jordbruksutskottet. Regeringen kommerdå som underlag att använda redovisningar från vilka man har begärt in till den 1 april1996.Herr talman! Jag är övertygad om att den här frå-gan kommer att återkomma till kammaren mera idetalj i olika sammanhang.Anf. 6 ()Herr talman! Jag hoppas verkligen att den åter-kommer till kammaren. Det finns tendenser somgör att många bedömer att det kan bli svårare än vihade tänkt oss att komma ifrån burhönssystemen1999, just på grund av EU och det som vi nu ser,nämligen att det kommer konkurrens från ägg somproduceras billigare men med burhönssystem somt.o.m. är sämre än de svenska.Det finns naturligtvis en koppling mellan burhöns-systemens avskaffande och det här ärendet. Jag tyckerinte att vi behöver gå in ytterligare på det, men det ärändå viktigt att framhålla att om vi skall ha en chansatt få en bättre djurskyddslagstiftning än vad vi i daghar, måste vi klart och tydligt tala om hur den matsom konkurrerar med den svenska produceras.Vi måste också se till att få ett ökat konsu-menttryck, så att vi verkligen går åt rätt håll, inte åtfel håll.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )9 § Åtgärder för att främja företagens delta-gande i system för miljöstyrning och miljörevision,m.m.FöredrogsJordbruksutskottets betänkande 1995/96:JoU15Åtgärder för att främja företagens deltagande i systemför miljöstyrning och miljörevision, m.m. (prop.1995/96:107)Anf. 7 (mp)Herr talman! Majoriteten i jordbruksutskottet av-visar krav på obligatorisk miljörevisionför företag. Att göra en sådan borde vara lika själv-klart som det är för företag att göra den lagstadgadeekonomiska redovisningen.För den ekonomiska redovisningen finns det detal-jerade regler för form och innehåll, och den skallskickas till en kontrollmyndighet. Skall vi, om vi draren parallell, låta företagen ha frivillig ekonomiskredovisning? Det är ungefär samma sak. Nej, det villinte . Vi arbetar för en mycket viktig sak,nämligen obligatorisk miljöstyrning och miljörevi-sion.Det är grunden för att komma till rätta med enmängd miljöproblem. Jag sitter i . Närvi behandlar miljöbrott finner vi att basen för kontrol-len och tillsynen saknas, att man över huvudtaget har en översyn. Det är därför oerhört viktigt attha en miljörevision.Utskottet har tillstyrkt EU:s förslag om en frivil-lighet i denna viktiga fråga. Men det räcker inte. Attdet inte gör det visar undersökningar, vilka jag skallberöra. har man ingen som helst kontroll övertillståndet. Jag yrkar bifall till reserva-tion avseende mom. 2.Miljöpartiet har gjort ett förslag med fem viktigapunkter som tar upp just de saker som vi måste kom-ma till rätta med för att få en helhetssyn.1. Miljörevison som innebär att man ser efter vadsom kommer in i ett företag i form av råvaror, ämnenoch produkter.2. Energiåtgången för tillverkningen i processen.3. Utsläpp från tillverkningen.4. Producentansvaret för den färdiga produkten.Producentansvaret är något som är mycket viktigti dag. Hur många förpackningar har återtagits, ochvad har hänt med dessa? Producentansvaret i Sverigehar inte kommit igång fastän lagen har funnits ett tag.Även kontrollen av producentansvaret kommer att blisvår.Jag kan ta parallellen med . Där har manockså infört ett producentansvar. Konsumenternaställer helhjärtat upp, tar det på allvar och ägnar tid åtatt sortera sina sopor. Så är allmänhetens inställning . Man vill ta miljöhänsyn. Men lagarna och kon-trollorganen följer inte med.I har det blivit så att det i stora lager lig-ger balar med förpackningar som man inte tar omhandpå riktigt sätt. Nu i dagarna har jag fått reda på att detfinns personer i som får betalt av tyska före-tag - jag har fått uppgift om /ton - för attförsöka att här i ta hand om deras förpack-ningar. Det har fått till effekt att man bränner dem isvenska kommunägda värmeverk kopplade tillfjärrvärmesystem.Den här handeln är inte liten utan ganska stor.Värmeverken eller sopförbränningsanläggningarna fåri sin tur betalt av företagen. Det är med glädje de taremot det. De får ju mindre avfall när vi har lagar omåtervinning, och det tycker de inte om när de harbyggt ut sina anläggningar. Det är en viktig punkt.Det står i min motion som jag skrev ,och det är nu mycket aktuellt. Det finns en brist här.Det är likadant med miljöbrotten. Det är väldigt fåsom leder till åtgärder eller fällande dom. Dessa brottär så krångliga att utreda att man inte klarar av det.Nu fick jag i radion höra att de miljöpoliser som manhar börjat att utbilda skall dras in, och det är ännu meralarmerande.Jag förordar här en helhetssyn på produkten frånvaggan till graven. Utbildade miljörevisorer skallsedan granska företagets miljörevision, och revisorer-na kan komma med förslag till förbättringar . Med en miljörevision får ett företag en bildav totalflödet och har större möjligheter att ingripaoch förändra produktionen och att sträva mot ettkretslopp som skonar natur och miljö.Tillsynsmyndigheter har vi . Det är ba-ra att bygga vidare på dessa, som länsstyrelserna ochkommunernas enheter för miljö och hälsa.