prot · GI09105 · 1995-05-15 00:00:00 — Kommissionenhar dock signalerat att man eventuellt kommer attinformellt diskutera reklamfrågan vid sidan av mötet.Det är då en informell, icke-bindande diskussion därSverige kommer att redovisa att en nationell utredningpågår för att undersöka förutsättningar för förbud motindirekt tobaksreklam. Vidare kan nämnas att Spanienuttryckt en viss beredskap att ta upptobaksfrågan. Den spanska dagordningen presenterasdefinitivt i början av juli månad.Vad gäller förankring av ståndpunkt iriksdagens och i förhållande till de politis-ka partierna i övrigt kommer den att ske på sedvanligtsätt när frågan på nytt aktualiseras i ministerrådet.Anf. 58 ()Fru talman! ser utomordentligt allvar-ligt på de hälsorisker som tobaksbruk medför. Det ärju den största enskilda förebyggbara hälsorisken.Därför har antagit en tobakslag, som denockså skärpte utifrån den proposition som den dåva-rande regeringen lagt på bord. Man harbeställt en åldersgräns. tycker vi oss framöverskymta en sådan. Dessutom skulle man gå vidare medreklamförbud, också beträffande smygreklam.Tobaksreklam är avsedd att åstadkomma fyra sa-ker: att påverka rökare att byta märke, att påverkarökare att röka mera, att påverka icke-rökare att börjaröka och att hindra eller försena att rökare slutar röka.Så länge vi har reklam i olika former främjas fö-reställningen att rökning ändå inte är så farligt. Detkan vara normalt, bra och glamoröst.När vi begränsade och även förbjöd viss reklamreagerade tobaksindustrin. Jag har mött företrädareför tobaksindustrin som sagt rakt ut: Ja, då får vi gåandra vägar för att göra reklam, för vi måste ju varalojala mot vår ägare och se till att så mycket sommöjligt säljs av det egna märket.Det är inte bara tobaksbolagen som är beroende avde här inkomsterna utan också reklamfirmor, tidning-ar, idrottsrörelsen m.fl. Det finns forskning om vadren märkesreklam, indirekt reklam, kan medföra, ochden talar för att barn är extra känsliga för sådan härreklam - dvs. skyltar om godis och där det finns englasstrut och ett Camel- eller Blendmärke. Sådantnitar sig fast i bakhuvudet på barnen. Därför är det såviktigt med ett heltäckande reklamförbud.Kommissionens första förslag avvisadesav parlamentet, inte av en blockerande minoritet iministerrådet. I stället begärdes nya och mera långt-gående ting än direktivförslaget. Det nya direktivför-slaget innehåller ett totalt förbud mot direkt och indi-rekt tobaksreklam. Det framlades av kommissionen år1992 och har godkänts av parlamentet vid den förstaläsningen. Men sedan har ingenting hänt, därför attdet finns en blockerande minoritet i ministerrådet sombromsat behandlingen. Möten är skjutna ,som statsrådet sade.Det finns inget aktuellt kompromissförslag. Meneventuellt kan , som framgår av svaret, kom-ma att ta ett initiativ till hösten.Jag förstår inte riktigt varför statsrådet så utförligtrefererar det tyska kompromissförslaget. Det har jufallit. Det var från början dödfött, eftersom det var enkompromiss. Den kompromissen hade inte kunnat gåigenom, därför att då hade det blockerats av dem somville ha ett mera långtgående beslut jämfört med vadkompromissen innebar.Det finns blockerande minoriteter och majoriteter.Storbritannien, , och, i någon mån,finns på den ena sidan. Men länder somIrland och finns på den andra. Här kansaker hända saker. har ju i samband medvalet fått regimskifte. Det kan försvaga den franskastrikta inställning som har framfört närdet gäller totalförbud. Å andra sidan finns det andraländer som vill driva den här saken vidare. Sannoliktblir det labourseger i , och labour är juför en vidgning av det här reklamförbudet.Mot denna bakgrund kan man tycka att AnnaHedborgs inställning är passiv. Det är inte, som stats-rådet här sade, fråga om att vi vill hindra utvecklingeninom EU. Det låter som att man är beredd att accepte-ra urvattnade kompromissförslag. Då blir signalernautåt oklara. Vad är det för viljeyttring regeringenegentligen är ute efter?Vi kunde läsa i en artikel att får en våg-mästarroll i EU-striden om tobaksreklam. Axel Heim,representant för intresseorganisationen för tyska to-bakstillverkare, säger att han efter de diskussioner hanhaft, har gott hopp om svenskarna. Jag tror inte att detär ett heltäckande reklamförbud han är ute efter.Därför skulle det vara välgörande om kunde göra några raka, tydliga uttalandenom kommande hållning. Naturligtvis måsteman avvakta den svenska utredningen om indirekttobaksreklam, men den handlar ju om lagstiftnings-teknik. En viljeinriktning borde man ändå kunna ha.Den kunde låta så här: vill ha ett förbudmot all direkt tobaksreklam. kommer inte attstödja en kompromiss som tillåter direkt tobaksreklamoch vill förbjuda indirekt tobaksreklam sålångt det är juridiskt möjligt. Ingen borde få intrycketatt avvaktar utvecklingen och inte har någonegen åsikt, utan i stället är berett att stödja såkraftfulla reklamförbudsförslag som möjligt.Det är i alla fall vad jag tycker, och jag vet att detfinns många andra som delar den uppfattningen. Jagvar i , och då var det en i kom-missionen som sade: Vi har ännu inte hört vad Sveri-ge vill med EU:s tobakspolitik eller med hälsopoliti-ken i stort. Jag hoppas att jag får höra det i kommandeinlägg av statsrådet.Anf. 59 Statsrådet ()Fru talman! Vi är alldeles överens om en sak,nämligen att tobak inte bara är onödigt, utan att detockså tillhör de få ting som enbart är skadliga. Närman sysslar med folkhälsofrågor, kommer man nogganska snabbt underfund med att det mesta som kanvara farligt, åtminstone är litet bra i små doser ochunder lämpliga förhållanden. Tobak är däremot baradåligt. Det är en hälsofara som det är mycket svårt attse några positiva drag i eller några förmildrande om-ständigheter kring.Jag tror också att och jag ärmycket överens om att det absolut viktigaste när detgäller tobak är att uppskjuta debuten och att försökafå barn att avhålla sig från att börja röka - helst andraockså, men det är särskilt viktigt att ungdomar intebörjar.Vi har reklamförbud. Vi har frågan om indirektreklamförbud under utredning och har ambitionen attvisa på vilket sätt vi skulle kunna ha ett mer totaltreklamförbud. Frågan om det indirekta reklamförbu-det är litet speciell, eftersom det handlar om engrundlagsfråga. Då är det inte längre bara en fråga omtobak, utan det är också fråga om ett förhållningssätt iEU. Det är inte bara en lagteknisk fråga, utan det ärnågonting mycket större än så. Det handlar också omvårt förhållande till vår egen grundlag och till EU:slagstiftning.Jag bedömer det som väldigt svårt för oss att göraen mycket kraftfull makering om exakt hur vi kantänka oss ett indirekt reklamförbud innan vi vet hurdet ser ut i relation till vår egen grundlag.Vi har ju inte varit med så . Men när frågankommer upp på bordet och när tar upp denkommer det inte att råda några tvivel om att vi äremot reklam för tobak. Dock är det så, att formernaför ett förbud måste vara förenliga med det som krävsi vår grundlag.Anf. 60 ()Fru talman! Jag vill tolka detta positivt, att mål-sättningen för regeringen och statsrådet är att få etttotalt reklamförbud som omfattar både den direktaoch den indirekta reklamen. Sedan är nästa led attfinna en juridiskt acceptabel form för detta. Strävanmåste ju alltid vara klar. Man skall så att säga inte geupp för tidigt därför att det finns lagtekniska bekym-mer. Vill man något kommer man som regel i mål.Jag har lärt mig att aldrig ge upp något som man trorpå. Motståndaren är oftast tröttare än vad man tror.Jag är övertygad om att lagstiftaren och juristerna kanhitta vägar för att vi skall kunna åstadkomma dettasom så många är överens om, inte minst med tanke påatt den indirekta reklamen ofta vänder sig till väldigtunga personer och barn. Den sitter i bakhuvudet ochkopplas till andra varor. Glass och godis är ju intetillnärmelsevis lika riskabelt som tobaksbruket är,men det jämställs i den reklam som barn och ungdo-mar möter bara de går längs och Sve-avägen.Mycket av reklamen är ju också riktad till kvinnor.Under förra debatten här kom man in just på kvinno-hälsofrågor. Här finns en stor potential, inte minstinternationellt.Jag vill avrunda det här inlägget med att säga attdet som vi gör i är ju också väldigt viktigt förandra länder som inte är med i EU. Då tänker jag påBaltikum och på det tidigare där man -liksom i en rad - har en väldigt hänsynslösmarknadsföring riktad just till unga kvinnor, som utgör en låg procentuell andel av rökarna, mensom av tobaksindustrin betraktas som en stor poten-tiell marknad. Jag vill gärna höra det upprepat ommålsättningen är att täcka hela reklamområdet ochsedan att regeringen försöker att hitta den juridisktacceptabla formen för detta.Anf. 61 Statsrådet ()Fru talman! Jag tror att frågan skulle tjäna på att viinte gör den inblandade grundlagsfrågan till en lag-teknisk petitess. Jag skulle vilja se den här fråganmycket mera strikt uppdelad i sina två beståndsdelar.Å ena sidan är det fråga om tobak och tobaks-reklam, där vi kan vara överens om att vi eftersträvarett gemensamt internationellt förhållningssätt somminimerar reklamen, som gör ett förbud verknings-fullt genom att många är delaktiga och som till störstadelen inte är något problem för , eftersom viredan har ett reklamförbud som är förenligt med vårgrundlag. Dessutom arbetar vi med frågan så att viförmodligen kommer att klara ut även en framtidaskärpning.Å andra sidan är det viktigt att vi är medvetna omatt den grundlagsfråga som är inblandad är en själv-ständig fråga vid sidan av frågan om tobaksreklam. Iannat fall kan vi under vår aktivitet inom EU försättaoss i en sådan sits att vi underordnar vår grundlag, attvi gör den till en litet lagtekniskt bekymmer. Den ärtrots allt någonting som är större än så.Det finns alltså vissa indikationer på att Spanienhar intresse av att ta upp frågan igen. Då är vår upp-gift att se till att i den mån som det utfärdas direktivnu när situationen ser ut som den gör i relation till vårgrundlag måste dessa vara förenliga med vår nuva-rande grundlag. Vad som sedan kan komma att gällapå sikt får den sittande utredningen syssla med.Jag tror inte att det skall behöva råda några tvivel ifråga om vår aversion när det gäller själva tobaksfrå-gan och att komma åt reklam. Men vi skall inte görasjälva grundlagsfrågan till en lagteknisk fråga. Då kanman få intrycket att vi är mer osams i reklam- ochtobaksfrågan än vad vi är. Det skulle möjligen bidratill att skapa oklarhet kring vårt ställningstagande.Anf. 62 ()Fru talman! Jag vill inte förringa svårigheternamed att hitta de lagtekniska lösningarna. Tobaksut-redningen, som arbetade , hade enlösning på problemet. Via kontakter i EU har jagockså förstått att det finns framkomliga vägar, men dåmåste länderna vara väldigt tydliga när det gäller vill ha ett heltäckande reklamförbud. Det äröverordnade är att minimera förebyggbar ohälsa. Atttäcka in reklamsidan är ju bara en del i det här arbetet.Men det är viktigt, därför att då talar samhället medbara en röst i sin information från ,från olika landsting osv., som man inte ärinblandad i försäljningssidans reklam, vilket motsägerdet första budskapet.Jag tycker ändå att strävan skall vara att Sverigetydligt i EU klargör att vi vill ha ett heltäckande re-klamförbud som innefattar direkt och indirekt reklam,märkesreklam osv. samt att vi undersöker möjlighe-terna hur vi lagtekniskt skall lösa detta. Men vi skallinte sväva på målet och säga att det är så svårt och attdet kanske inte blir så etc. Då är vi inte trovärdiga ifrågan om del 1 i vår ambition.Anf. 63 Statsrådet ()Fru talman! Det är fortfarande väldigt viktigt att viförmår göra skillnad här och i EU mellan det faktumatt vi å ena sidan eftersträvar en stor restriktivitet närdet gäller reklamfrågan och å andra sidan vår konsti-tutionella hållning när det gäller lagstiftningsfrågor.Vi måste inte bara i förhållande till tobaksreklam utanäven i förhållande till relationerna till EU över huvudtaget hitta ett sätt att behandla frågor som har med vårgrundlag att göra. Det är detta som jag har försökt attgöra klart här. Det är viktigt att vi ser dessa frågorsom två helt olika ting. Vår strävan att bl.a. kryssa ossfram så långt som över huvud taget är möjligt redaninom ramen för nuvarande lagstiftning skall varaalldeles klar och tydlig. Därtill är vi ändå offensivaockså i den andra frågan genom att det finns en ut-redning som faktiskt ser över möjligheterna att göradetta förenligt med vår grundlag. Men det skall intebehöva råda något tvivel om vårt förhållningssätt tilltobaken som sådan.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av andre vi-ce talmannen att ajournera förhandlingarna till då statsrådet skulle infinna sig ikammaren för att besvara interpellationerna 113, 94,och 108.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 15.00.12 § Svar på interpellation 1994/95:113 om denrådgivande . 64 Statsrådet ()Herr talman! har frågat mignär den rådgivande skall börja arbeta igen och vilka partier som dåkommer att ingå.Min strävan är att den rådgivande nämnden skallbörja arbeta . Regeringen kommeratt förordna nya ledamöter till nämnden så snart arbe-tet med att identifiera dessa har slutförts. I linje medregeringens allmänna målsättning fäster jag avseendevid att den nya nämnden skall få en bättre könsför-delning. Jag vill i sammanhanget erinra om riksdagenseget beslut om jämnare könsfördelning i kommittéeroch styrelser under innevarande år.Frågan om vilken sammansättning nämnden skallha hade jag anledning att beröra här i kammaren den20 april. Jag uppgav då att jag ansåg att samrådetkring krigsmaterielfrågorna borde breddas. Denståndpunkten står jag fast vid.I frågesvaret nämnde jag också att en särskildstatssekreterargrupp nu arbetar med en genomgång avkrigsmaterielexportpolitiken, inklusive organisatoris-ka frågor som t.ex. nämndens framtida uppgifter ochsammansättning.Eftersom statssekreterargruppens arbete kankomma att innebära förslag som berör den rådgivandenämnden bör man för ögonblicket avvakta med allaförändringar för att undvika två riksdagsbehandlingarav samma fråga inom loppet av ett och samma år.Det är alltså min bedömning att bör ha samma sammansättning som tidigare, iavvaktan på de förslag som kan komma att läggas avstatssekreterargruppen.Anf. 65 ()Herr talman! Jag tackar ministern för svaret somjag dock bedömer som något intetsägande. Svaret harju, som sagt, framkommit även i samband med tidiga-re fråga.Jag är bara litet förundrad över att riksdagensskulle vara en ursäkt för att man inte redan i höstasändrade nämndens sammansättning. Såvitt jag kanbedöma kommer man inte att tvingas göra två för-ändringar under , om man efter visst arbete iregeringskansliet skall förändra organisationen.Jag tror inte heller att en ojämn könsfördelningkan ha varit en anledning till att man inte har klarat avatt genomföra ändringen att alla partier får ingå inämnden. Det måste finnas andra skäl bakom detta.Dessa tycker jag att vi borde få tydligare redogjordaför oss. Det kan ju faktiskt finnas någonting i denskrivelse som inkom till regeringen om anledningentill att man inte ville ha med vissa partier i den rådgi-vande nämnden.Men den frågan kanske vi skall lämna , för nubörjar det väl blir sent att genomföra dessa föränd-ringar. Men då är det viktigt att ministern också redo-gör vad man har tänkt sig för kommande organisa-tionsförändringar och hur de kommer att påverkabeslutsfattandet och ansvarsfördelningen. Det är vik-tigt att den frågan tas upp och att den också leder ordentlig diskussion. Om man genomför en organi-sationsförändring som innebär att man eventuellt görnämnden till en ny myndighet, är det otroligt viktigtatt vi får klara besked om ansvarsfördelningen, så attinte en regering kan gömma sig bakom en myndighetnär det gäller vilka beslut som skall fattas i nämnden.Anf. 66 Statsrådet ()Herr talman! Det finns inga andra bakomliggandemotiv, som frågade om, utannu arbetar en statssekreterargrupp med en omorgani-sation av krigsmaterielexportpolitiken. Den skallkomma med sitt förslag . är visserligenvåren, i alla fall i den här delen av , någotförsenad. Men vädermakterna kommer icke att påver-ka detta, utan arbetet kommer, såvitt jag förstår, attslutföras . När denna grupp är färdig medsitt arbete kommer det förstås att presenteras för riks-dagen.Intill dess är det ganska rimligt att den ordningbestår som har gällt då dennuvarande nämnden infördes. Annars skulle det, somsagt, bli litet egendomligt att komma till tvågånger så tätt inpå varandra.Anf. 67 ()Herr talman! Jag tycker inte att det vore egen-domligt att komma tätt till med förslag tillförändringar när det gäller vilka som skall ingå i olikanämnder eller grupper som är av folket valda. Därförär det en dålig ursäkt att påstå att man skall genomfö-ra en omorganisation och att man därför inte ändradesammansättningen i den rådgivande nämnden ome-delbart efter att svenska folket hade röstat. Det måsteändå vara demokratins mening att man genomför deförändringar som blir en följd av ett val. Därför tyckerjag att det borde ha skett . Sedan kundeman ha fortsatt diskussionen om en eventuell organi-sationsförändring, vilken hade haft möjlig-het att ta ställning till.Jag fick inget svar på min fråga om hur den even-tuella nya organisationen kommer att se ut och vilkaförändringar man tänker göra. Det är viktigt att få vetaregeringens roll i ansvarsfrågan när det gäller krigs-materielexporten. Eftersom den alltid har varit en hetpotatis i svensk politik, vill jag ha ett besked om ifallregeringen även fortsättningsvis kommer att ta huvud-ansvaret eller om man försöker att finna en annanmodell för denna fråga.Anf. 68 Statsrådet ()Herr talman! Jag har ju svarat på den frågan. Detär rimligen så, att eftersom det pågår ett internt arbeteinom kommer detta arbete att pre-senteras för , när det finns ett färdigt förslag.Givetvis kommer att få information i enlig-het med det förslag som kommer. Men att föregripadet arbete som pågår vore väl litet konstigt.Anf. 69 ()Herr talman! Att föregripa ett arbete som pågår ärinte särskilt konstigt i en demokrati. Det brukar varaså, att ett arbete pågår som man för en dis-kussion och debatt om formerna för vad som kommaskall. Jag tycker inte alls att det vore märkligt om manredan nu började diskutera kring den kommande an-svarsfördelningen just när det gäller krigsmaterielex-porten. Vi står ju också inför en hel del förändringar ioch med EU-medlemskapet, där en ständig debattfrå-ga är om vi skall anpassa reglerna efter EU:s systemeller om vi skall behålla våra egna regler, vår egenbeslutsrätt osv.Den här frågan är mycket viktig och bör därför va-ra en stor debattfråga, där vi vågar tala om även deförändringar som är tänkta att genomföras. Det ärviktigt att åtminstone få ett klart besked om regering-en i fortsättningen kommer att vara huvudansvarig förvapenexporten.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 1994/95:94 omsvenska som EU-språkAnf. 70 Statsrådet ()Herr talman! har frågat mig om vilkainitiativ som regeringen avser att ta till förmån försvenskan som EU-språk.Låt mig först slå fast att svenskan i och med Sve-riges medlemskap är officiellt språk i Europeiskaunionen och därmed formellt jämställt med de övrigatio EU-språken. Bland utomnordiska organisationer ärdet bara inom EU som svenskan har denna ställning.Inom FN är svenska varken officiellt språk eller ar-betsspråk, och inom EFTA har alltid engelska varitdet gemensamma språket. Det svenska språket hardärför genom EU-medlemskapet fått en starkare for-mell ställning i det internationella samarbetet än nå-gon gång tidigare.Inför våra fortsatta strävanden efter större öppen-het och djupare demokratisk förankring av EU-samarbetet är språkfrågan väsentlig. Regeringen fästerdärför den största vikt vid frågan - det gäller bådetolkning och översättning. Redan i regeringsdeklara-tionen poängterade regeringen vikten av att stärka ochutveckla det svenska språket. Ju mer vårt samhälle taremot impulser från andra länder och kulturer, destoviktigare är det att värna den svenska kulturen och detsvenska språket.Därför är det angeläget att den rätt att använda sittmodersmål som finns också aktivt utnyttjas av svens-ka representanter. Detta gäller framför allt i minister-rådet och Europaparlamentet.Regeringens utgångspunkt är att alla svenska före-trädare som i olika sammanhang agerar inom ochgentemot EU skall kunna använda det svenska språ-ket.Samtidigt kan vi konstatera att det måste ta någontid innan ett nytt EU-språks ställning som arbetsspråkblir lika starkt som de inom EU redan etableradespråken. Detta sammanhänger främst med att upp-byggnaden av nödvändig tolk- och översättningska-pacitet tar i anspråk.Situationen av Sverigesmedlemskap har inte varit helt tillfredsställande, menjag kan försäkra att regeringen uppmärk-samt bevakar och beslutsamt försvarar det svenskaspråkets ställning i EU-samarbetet. Syftet är att påalla sätt verka för att EU-institutionerna fullföljer sittansvar för tolkning och översättning. Detta sker påalla nivåer - från arbetsgrupper till ministerrådetsmöten. Utrikesministern har uttalat sig mycket tydligti det allmänna rådet när nödvändiga dokument intefunnits på svenska . I vissa fall har regeringenäven blockerat beslut, då texten inte har funnits påsvenska.Vi måste dock vara medvetna om de problem ochbegränsningar som EU-institutionerna åtminstone påkort sikt har att brottas med. Introduktionen av svens-ka och finska som nya EU-språk medför inledningsvisofrånkomliga svårigheter på det praktiska planet(rekrytering av tolkar och översättare, budgetrestrik-tioner, brist på lokaler etc.). Särskilt rekryteringen avtolkar är ett problem. Problemen måste hanteras ge-nom samverkan mellan nationella och gemensammaåtgärder.Herr talman! Vad gäller första fråga,om vilka initiativ regeringen avser att ta i språkfrågan,vill jag understryka att man inom regeringskanslietredan i januari utformade en första vägledning tillstöd för departementens och EU-representationensagerande i frågan. Förutom en redogörelse för densvenska hållningen, som beskrivits ovan, låg tyngd-punkten vid behovet av tolkning i olika sammanhang.EU-representationen har vidare en stående instruktionatt uppmärksamma rådssekretariatet på den politiskavikt vi tillmäter det svenska språkets ställning somofficiellt EU-språk och som tillämpat arbetsspråk.Sverige förutsätter att tolkning från svenska alltidsker vid varje rådsmöte. Vi utgår dessutom ifrån atttolkning också sker till svenska. Rådssekretariatetskall tillkännage om dessa grundläggandekrav vid något enstaka tillfälle inte kan tillgodoses.Vidare skall vi ta fasta på att de andra nationer inomEU som representerar mindre språk - främst Neder-länderna, och men även Greklandoch - ofta har intressen som sammanfallermed de svenska. Därför skall vi samarbeta med dessaländer för att hävda de mindre språkens rätt.Språkfrågan bevakas löpande inom regerings-kansliet. Den policy som formulerades harnyligen preciserats och kompletterats. När det gällertolkning är den grundläggande utgångspunkten att viinte godtar någon särställning - varken positiv ellernegativ - för ett enskilt språk. Undantag bör dockgälla för de arbetsgrupper där man endast talar eng-elska eller franska.Flera månader har gått sedan inträdde somfullvärdig medlem. Vi anser därför att vi kan - ochbör - skärpa kravet på att en svensk textversion avföreslagna rättsakter skall finnas före detformella beslutstillfället. Detsamma bör gälla införundertecknande av avtal och konventioner med tredjeland.