prot · GJ0932 · 1995-12-06 00:00:00 — Pådet sättet är barnen både starka och svaga.Jag älskar ett uttryckssätt som vi ofta har använt,nämligen enmetersperspektivet. Det handlar inte omatt vi skall se snävt en meter framåt, utan det är detvertikala planet som jag avser, att vi skall försöka sevärlden från detta perspektiv.Man löser naturligtvis inte några problem genomatt sätta sig ned och fundera och med ord försöka talaom hur man ser det, utan vi måste kunna struktureraupp åtgärder utifrån det som vi ser och upplever.Jag är mycket glad över att det finns en mycketklar signal i utskottets betänkande när det gäller barn-konventionen. Jag är också glad över att Socialdemo-kraterna har accepterat ett tillkännagivande till sinegen regering. Och det är väl helt klart att om inte viandra hade stött på och drivit en kraftfull politik hadedet inte sett ut på det sättet. Men det är ju bra när vikan dra åt samma håll.Det som jag tycker är viktigast, vilket jag vill sägatill både och , är vad detblir för effekt av det som vi skriver. Att vi skriver brasaker som vi sedan sätter i en bokhylla ger ingeneffekt. Det är ju när det blir verklighet i lagen som detkan nå ett syfte. Där har många som är kunniga pådetta område - , konstitutionsut-skottet, jurister, såvitt jag vet även -haft en åsikt om att det sätt på vilket en majoritet iutskottet har uttryckt sig bäst tillgodoser de mål somvi vill uppnå.Ibland tror jag att vi politiker sätter en inkorpore-ring som ett mål. Det är ju ett medel för att nå ett mål.Det måste man skilja på. Med den utgångspunkten harvi kristdemokrater accepterat den skrivningen, vilketjag är glad över.Herr talman! tar ju mycket tid i an-språk så här dags på kvällskvisten. Jag vill ändå säganågot om reservationerna 2 och 3, vilka jag yrkarbifall till.När det gäller reservation 3 om fosterföräldrar harjag aldrig förstått att det är en nackdel om man äranhörig och vill ta hand om ett föräldralöst barn. Menuppenbarligen läggs det fram fler och fler förslag omatt man helst inte skall vara anhörig för att ta hand omett barn. Jag tycker tvärtom att det inte skall varadiskvalificerande att vara mormor och morfar ellerfarmor och farfar. Bedömningen av lämplighet skallsjälvklart göras. Men det måste vara en fördel omman även har blodsband. Därför yrkar jag bifall tillreservation 3.När det gäller föräldrautbildningen är den så oer-hört viktig. Jag skall bara kortfattat säga att den bästatjänst som vi kan göra ett barn är att se till att föräld-rarna kan vara goda föräldrar och leva tillsammans.Då gör vi barnen den bästa nyttan.Anf. 164 () re-plikHerr talman! Det är alldeles riktigt, , att det viktiga är vad som verkligen händer. Mennär vi ratificerade trodde alla attdet skulle räcka. Jag har tittat på de olika fallen ochvad de olika sätten att införliva isvensk lag innebär. Och det finns fortfarande luckorom man enbart transformerar . Menom man inkorporerar den finns den som en bilaga,och den är då svensk lag. Den är då inte omskriveneller omformulerad och ingenting är utplockat, utanhela är en bilaga och fungerar somsvensk lag. Det är väl handling, och det innebär väl attallt som kan tänkas göras lagstiftningsvägen är upp-nått?Anf. 165 () re-plikHerr talman! Det låter som om förstår att vi är överens om att en ratificering inteär tillräcklig. Men går utskottet ett rejält stegframåt för att införliva i svensk lag,för att hela andemeningen skall genomsyra den. Då ärdet kraftfullare att införliva än attinkorporera den och låta den innebära något slags tak.Det tror jag är mycket viktigt. Om detta skall ha nå-gon effekt, dvs. att hela andemeningen i barnkonven-tionen skall få komma till uttryck för barnens bästa,då måste den införlivas i vår svenska lag. Det är dettasom är meningen.Om vi är överens om detta, tycker jag att RagnhildPohanka kan känna sig trygg med detta, eftersom såmånga instanser som verkligen är tillsatta för att be-vaka barns intressen, t.ex. , harsagt samma sak mycket klart.Anf. 166 () re-plikHerr talman! Om jag hade varit alldeles lugn meddetta hade vi i naturligtvis inte reserveratoss utan nöjt oss med detta.Ja, det är bättre att införliva änatt bara ratificera den. Det är ett kliv framåt. Menvarför kan man inte ta hela steget och inkorporeraden? Det innebär inte alls att det skulle fungera somett tak eller som en barriär utan precis tvärtom, nämli-gen att det skulle fungera som minimikrav. Att barn-konventionen blir svensk lag är det minsta som vimåste uppnå. Men vi kan gärna förbättra ytterligare.Det finns inget juridiskt hinder för detta.Anf. 167 () re-plikHerr talman! Skrivningen är sådan att det inte pas-sar att göra det. Men skrivs detta in i lagen, ochdärmed blir det effektfullt.Man kan fixera sig vid ett enda ord och tycka attom man inte precis får igenom en sak vill man inteställa upp. Men för oss kristdemokrater är målet vik-tigast, liksom att vi har en effektfull väg dit. Därförställer vi upp på föreslagna modell.Anf. 168 ()Herr talman! skall vi fatta beslut om so-cialutskottets betänkande 1995/96:SoU4. I betänkan-det behandlas ett trettiotal motionsyrkanden frånallmänna motionstiden . Det gäller olika barn-och ungdomsfrågor. Jag vill närmare belysa någraområden i betänkandet.Den största frågan är, som framgått av debatten,FN:s konvention om barns rättigheter. Utskottet ansermed anledning av motionsyrkandena att regeringenbör besluta om en bred översyn av om svensk lag-stiftning och praxis verkligen stämmer överens medbarnkonventionen. Utskottet avstyrker övriga motio-ner.Det är mycket glädjande att vi i utskottet har upp-nått så stor majoritet när det gäller barnkonventionen.Efter att ha lyssnat på debatten kan jag konstatera attvi alla, även om vi har litet olika syn, har barnensbästa för våra ögon.FN:s konvention om barns rättigheter antogs avFN:s generalförsamling . Detvar första gången som barns egna rättigheter formule-rades i ett internationellt bindande avtal. Konventio-nen utgår från fyra grundprinciper: principen ombarnets bästa, rätten till liv och utveckling, rätten attframföra sina åsikter och få dem respekterade samträtten att skyddas mot övergrepp och diskriminering.Sverige var en av initiativtagarna till konventionenoch ett av de första länderna att ratificera den. I Sve-rige trädde konventionen i kraft den 2 september1990. Några lagstiftningsåtgärder föreslogs inte då.Svensk rätt och praxis ansågs stå i god överensstäm-melse med konventionens bestämmelser.Konventionen är inte direkt tillämplig som svensklag. Men det är meningen att den svenska lagstift-ningen skall anpassas till konventionen, och svenskalagregler skall tolkas i enlighet med konventionensbestämmelser. Domstolar och myndigheter skall tolkasvenska regler så att de inte står i strid med konven-tionen.Det har varit några uppmärksammade fall undersenare tid som främst rört vår utlänningslagstiftning,där frågan om svensk rätts överensstämmelse medbarnkonventionen har aktualiserats. Genom att ratifi-cera konventionen har åtagit sig att nationelltgenomföra dess bestämmelser. Det innebär att svensklagstiftning måste stå i överensstämmelse med kon-ventionen.När det gäller de frågorna har barnkonventionenoch utlänningslagen behandlats i både och Flyktingpolitiska kommitténs slutbe-tänkande. Ändringar i lagstiftningen föreslås i över-ensstämmelse med , precis som detvar tänkt.Socialutskottet - liksom ,som också har tittat på det här - anser att barnkon-ventionen inte bör inkorporeras utan att den bör in-förlivas i svensk rätt genom transformering. Det haräven framfört till socialutskottet.Det är bästa sättet att skydda barnen.Det är oerhört viktigt att be-stämmelser beaktas i allt arbete som rör barn ochbarns rättigheter. Utskottet anser nu att regeringen börbesluta om en bred översyn av om svensk lagstiftningoch praxis stämmer överens med barnkonventionensbestämmelser. Det gäller även översättningen avtexten i konventionen.En annan fråga som tagits upp både i tidigare an-föranden och i betänkandet är frågan om föräldraut-bildningen. Det finns en reservation där.Flertalet landsting bedriver föräldrautbildningfrämst genom mödravårds- och barnavårdscentraler.Vad som skulle behöva göras är en ordentlig kart-läggning av hur föräldrautbildningen i ser ut , vad det är för omfattning och vad det är för in-riktning. Vi vet faktiskt inte hur det ligger till i detavseendet.De motioner som finns och som har behandlats avutskottet är mycket allmänt hållna. Vi i majoritetenkan därför inte yrka bifall till dem. Det innebär inteatt vi inte tycker att den här frågan är viktig. Vi tyckeratt det är viktigt att på andra sätt jobba på det härområdet. Exempelvis kan man börja med en kart-läggning, så att vi får reda på hur det faktiskt ser ut iSverige.Företrädare för och harhär i talarstolen tagit upp frågan om ungdomsmottag-ningar och sagt att de är bra och att viktiga insatsergörs på ungdomsmottagningarna. Jag håller verkligenmed om att ungdomsmottagningarna är viktiga. Menatt bara säga att det behövs en utbyggnad utan attpeka på en finansiering tycker jag är att göra det litetenkelt för sig. Vi vet ju att man försöker göra bästamöjliga av ungdomsmottagningarna, med de resursersom finns i landsting och kommuner. Ofta har lands-ting och kommuner ett samarbete i de här frågorna.Både från och från harfrågan om personlig assistans för barn under 16 årtagits upp. Jag tycker att det är viktigt att understrykaatt det är en utredning som kommit med ett förslag.Socialminister gick väldigt snabbt utoch sade ifrån - det kommer inte att bli fråga om att tabort den personliga assistansen för ungdomar ochbarn under 16 år.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan i so-cialutskottets betänkande 4 och avslag på reservatio-nerna.Anf. 169 () replikFru talman! Först vill jag besvara fråga om finansieringen av ungdomsmottag-ningarna och andra angelägna verksamheter. Vi iVänsterpartiet har en finansierad budget, och vi anseratt kommuner och landsting inte skall skära ner i denenorma utsträckning som regeringens politik har in-neburit. Det gör det möjligt att behålla ungdomsmot-tagningar och det möjliggör också en utbyggnad avden typen av verksamhet, vilket regeringens politikbeklagligtvis inte gör.Sedan till frågan om . Jag hållermed och andra om att det handlarom hur vi agerar. Jag tror dessutom att målet är ge-mensamt för alla oss som debatterar den här frågan:att på bästa sätt se till att vidmakt-hålls i vårt land och att barnens rättigheter kommer ifokus och respekteras. Men sedan väljer vi olika me-del när det gäller att åstadkomma detta. Jag har tvåfrågor till . Den första gäller enjämförelse med om mänskligarättigheter. Där förde man samma diskussion mot ettinförlivande i svensk lagstiftning, vilket Vänsterpar-tiet krävde . Först den 1 januari 1995blev detta klart. Jag tror att man bör förhålla sig påsamma sätt med barnkonventionen.Min andra fråga till är: Om vifrån början, när trädde i kraft iSverige , hade inkorporerat den isvensk lag - hade vi då sluppit en hel del av de väl-digt upprörande fall som har gällt framför allt asylsö-kande barn, där barn har skilts från föräldrar, där maninte har hört barn, där den som har varit över 16 årinte har betraktats som barn? Vilken är din uppfatt-ning? Tror inte du att man hade kunnat undvika en delav dessa oerhört uppslitande ärenden om vi hade haften barnkonvention som klart och tydligt talat om attdetta inte stämmer överens med barnkonventionenoch att det är svensk lag som skall anpassas till barn-konventionen och inte tvärtom?Anf. 170 ()replikFru talman! Det finns en stor skillnad mellan Eu-ropakonventionen om mänskliga rättigheter och barn-konventionen, och det är att det finns en domstol,, som kan pröva fall som gäller demänskliga rättigheterna. Det är den stora skillnaden.Det skulle ha varit väldigt svårt att från början in-korporera i svensk lagstiftning.Texten i är ganska allmänt hållen;den säger t.ex. att vi skall se till barnets bästa. Det ärju ingen lagtext. Vem är det som avgör vad som ärbäst när man sedan börjar studera det här i domstol?Det var inte möjligt att göra till lagfrån allra första början. väljer vi i stället vägen attlägga i botten och få ett barnpers-pektiv på alla våra lagar.Anf. 171 () replikFru talman! Jag menar att jämförelsen med Euro-pakonventionen visst håller! Vi har ju svenska dom-stolar som kunde avgöra den typen av tvister. Anserman inte att de är tillräckliga får man gå vidare ochsöka andra instanser internationellt, men jag tror inteatt det skulle behövas.När det gäller frågan, om man skall inkorporerabarnkonventionen eller inte, menar jag att vi har väl-digt tydliga exempel på att den inte har fungerat i vårtland när det gäller utlänningsärenden. Jag är rädd attvi har uppmärksammat en del områden där den intehar fungerat, men vad är det som säger att vi inte iframtiden kommer att få se ytterligare exempel på attdet inte finns någon överensstämmelser mellan barn-konventionen och svensk lagstiftning? Jag hoppas attde fallen kommer att framgå av den utredning manskall göra, men jag är långt ifrån säker.Jag menar att det finns väldigt konkreta krav ibarnkonventionen. Det är inte alls bara allmännavisioner och önskemål. Det står mycket tydligt hurlänge man är barn, det står mycket tydligt att manskall höras om sin egen situation, osv. - det är bådevisionärt och mycket konkret.Anf. 172 ()replikFru talman! Det finns en del som är konkret, menallt är ju inte konkret. Vad händer med de områdensom inte är konkreta, om det är just där man upptäck-er att konventionen inte stämmer med svensk lag, ochvem avgör då?Sedan till jämförelsen mellan Europadomstolenoch svenska domstolar som gör. Detsom nu händer är ju just att vi har sett att det finnsområden där det behövs förbättringar, och fattar vibeslutet att man skall göra en översyn för att flera fallinte skall inträffa.Anf. 173 () re-plikFru talman! Visst innebär även en transformeringen förbättring! Men varför ta det näst bästa när mankan ta det bästa?Vi har motionerat om en barnabalk.Där skulle man kunna införliva barnkonventionen.Det finns alltså flera olika möjligheter.När det gällde ungdomsmottagningarna yrkade jaginte på några pengar. Jag nämnde bara att det voreförträffligt. Men genom att ge kommunerna tillbakapengar för att man inte får skatt på egenavgifter har viockså givit kommuner och landsting den här möjlig-heten. Vi kan inte gå in och säga att de skall användapengarna till det, men vi tycker att det vore bra.När det gäller LSS vill jag säga att det var såsjälvklart att ha med det när jag hade besökt de han-dikappade i går, men jag sade också att det var medglädje som jag hörde att förslaget snabbt drogs tillba-ka. Det här var ju ingen parlamentarisk utredning utanen enmansutredning, och det är självklart att denutredningen inte har så stor tyngd. Men det är väldigtviktigt att man inte tullar på de här pengarna. Det ären sak att det måste finnas utrymme för förbättringar- LSS är ju en ganska ny lag. Men man får inte mins-ka anslagen till det här.Anf. 174 ()replikFru talman! Jag måste säga att jag inte blev riktigtpå det klara med vilka pengar om.Anf. 175 () re-plikFru talman! Det är ju så att egenavgifter i sjukför-säkringen och pensionsförsäkringen inte kommer attbeskattas mer - man får alltså i kommuner och lands-ting inte skatt på dessa egenavgifter. Vi menar att manborde ersätta det och har avsatt pengar för det tillkommuner och landsting. Då finns det ytterligare ensumma som man kan lägga en del av på ungdomsmot-tagningarna. Vi säger inte att man skall göra det, mendet vore önskvärt.Anf. 176 ()replikFru talman! Jag vill ta upp en sak som ChristinaPettersson kommenterade, nämligen föräldrautbild-ningen.Jag blir litet förvånad när sä-ger att det som vi nu måste ägna oss åt är att undersö-ka hur det ser ut med föräldrautbildningen över landetdärför att vi inte vet någonting om det. I mitt anföran-de talade jag dessutom om att i sinrapport 1994:4, som hette Barns villkor i förändrings-tider, noga har angivit hur det ser ut med föräldraut-bildningen i landet över huvud taget. Det är alltsåtämligen undersökt, och vi vet mycket väl hurdet är.I hela landet fanns föräldrautbildning vid avsamtliga BVC-enheter. Jag sade i mitt anförande attden framför allt fanns i glesbygdskommuner ochlandsbygdskommuner - 81 respektive - men attden är sämre utbyggd i storstäderna, där det bara ärdrygt av barnavårdscentralerna som erbjuderföräldrautbildning.Vi vet alltså vid det här laget ganska väl hur detstår till ute i landet. Det är också av den anledningensom vi har skrivit i motionen att det här måste utveck-las och utvidgas - vi är inte nöjda med det omfångsom finns och inte heller med den totala inriktningen.Anf. 177 ()replikFru talman! Den undersökningen finns. hittarjag inte motion när jag bläddrar i be-tänkandet, men om jag inte minns fel handlade denganska mycket om pappautbildning och den delen.Men vi vet inte hur den föräldrautbildning som finnspå mödravårdscentraler och barnavårdscentraler byg-ger på relationer och hur den har utvecklats. Det be-hövs en kartläggning för en analys av vilken typ avföräldrautbildning som finns, vilken som behövs ochhur den skall kunna byggas ut.Anf. 178 ()replikFru talman! Det här har man arbetat med . Barnomsorgsgruppen började med att analysera vilken typ av föräldrautbild-ning man behöver. Det är socialut-skottet faktiskt också gav regeringen i uppdrag attkomma med förslag om hur man skulle utveckla dethär.Det var i centerkvinnornas motion som vi skrevom föräldrautbildning. Det är helt fel, som ChristinaPettersson påstod, att vi bara har skrivit om pap-pautbildning. Det är fullständigt fel. Som jag sade imitt tidigare anförande har en föräldrautbildningockså det goda med sig att den kommer att stärkapapparollen, vilket är någonting som vi i allra högstagrad behöver i vårt samhälle; vi vet ju vilken negativinverkan bristen på manliga förebilder och avsakna-den av en pappa har på ungdomarna.Anf. 179 ()replikFru talman! Vi tycker också att det är viktigt attföräldrautbildning förekommer och att den kan ut-vecklas. Undersökningen om hur det ser ut i Sverigeär ganska ny.Jag kan inte låta bli att fundera över varför maninte gjorde allt detta under den borgerliga regeringen.Det är den första tanke man får. Men vi tänker intelåta bli att engagera oss i frågan.Anf. 180 () replikFru talman! Det är intressant att höra ChristinaPettersson säga att det är viktigt med föräldrautbild-ning. Det är synd att socialdemokraterna inte kundestödja motionen. Hade de gjort det hade vi sluppit attreservera oss. sade att motionenär så allmänt hållen att det av det skälet var svårt attstödja den.Det står i reservationen: "I ekonomiskt svåra tiderär det lätt att nerprioritera förebyggande insatser - - -." Det vi är rädda för är att man nu skall dra ner pådenna viktiga utbildning. Det är en viktig signal tillkommuner och landsting att vi i ser väldigtallvarligt på detta. Vi vet att de förebyggande insat-serna, där man stärker båda föräldrarna i den viktigaföräldrarollen, kan medföra att kostnader uppstårsenare i livet.Det här är alltså väl använda pengar. Det är entydlig signal om att man i ett kortsiktigt perspektivinte skall ta pengar från denna viktiga utbildning.Samtidigt vill vi ha en bra utbildning och en bättretäckning i Sverige.Anf. 181 ()replikFru talman! När man hör kan mannästan få uppfattningen att det inte förekommer någonföräldrautbildning. Men det gör det på både mödra-och barnavårdscentraler, som jag sade i mitt anföran-de.När man måste spara är det viktigt att se till attpengarna kommer dit där de bäst behövs. Jag ärövertygad om att man på mödra- och barnavårdscent-raler har kunskaper och ser vilka som är i störst behovav utbildning och kan göra sådana bedömningar. Dethindrar inte att vi skall fortsätta att arbeta med dennafråga.Anf. 182 () replikFru talman! senaste inläggtolkar jag så att socialdemokraterna faktiskt hadekunnat stödja motionen. Man anser ju att det är viktigtmed föräldrautbildning. Det finns stor kompetens påvåra mödravårdscentraler som vet hur viktigt det härär, säger . Men vad skall vi ge försignaler? Ja, vi skall naturligtvis ge en signal till våralandstingspolitiker så att de i den allmänna bespa-ringsivern inte gör sådana besparingar som medför attvi drar på oss kostnader längre fram. Det är viktigt.Poängen med detta är att vi just när vi har eko-nomiskt svåra tider vill ge signalen: Rör inte föräld-rautbildningen! Det är viktigt. vill vi talaom att detta är en väsentlig del i stödet till familjerna.Vi vill att det skall bli en spridning landet över, intebara ha det på vissa orter.Anf. 183 ()replikFru talman! Vi har förtroende för att de lands-tingspolitiker som gör bedömningarna ute i lands-tingen och att de som arbetar på mödra- och barna-vårdscentraler inte gör sådana nedskärningar att de påsikt, som säger, medför kostnader.Anf. 184 ()Fru talman! Allt som oftast tar man kammarens tidi anspråk för att tala om att man inte är nöjd med vissaskrivningar eller att man vill ha mer långtgåendeåtgärder. Jag har därför bestämt mig för att gå upp italarstolen och tacka socialutskottets ledamöter såmycket för den fina skrivning som de har samlat sigkring när det gäller barnkonventionen.Jag är av den mycket bestämda uppfattningen attbarnkonventionen i vårt svenska samhälle måste an-vändas som det golv för stark lagstiftning kring barnsrättigheter som jag tycker att den skall vara tänkt attutgöra. Genom att anta en sådan här skrivning får vimöjligheter till en bred genomlysning av barnkonven-tionen och dess ställning i vårt samhälle. Samtidigtuttalar också att vi genom att användabarnkonventionen på det här sättet kräver förändring-ar av viss lagstiftning.Precis som socialutskottet tar upp i betänkandethar olika utredningar föreslagitförändringar och skärpningar. Det jag tycker är bra äratt man inte gör om till en lag. Närman gör det tar man bort det visionära i konventionen,möjligheten att säga att i det samhälle som vi harutvecklat nu behöver vi skärpa lagstiftningen ytterli-gare. får utgöra ett måldokumentsom driver på oss beslutsfattare för attgranska vår lagstiftning och tillämpningen och se tillatt vi utvecklar vårt samhälle till gagn förbarnen.Jag skulle också, fru talman, vilja passa på att sägaatt jag tycker att vi tillsammans inte behöver anläggaden mycket ledsna och nedslagna tonen och säga: Nuhar kränkt igen! Det får ossalla att känna att det här ändå måste vara det värstaland barn kan bo i. Jag tycker att vi kan sträcka på ossibland och säga: Så bra att vi ägnar en kammardebatt ien sådan här sen timma till att faktiskt fundera överbarnens rättsliga ställning och barnkonventionensställning i vårt land. Så mycket vi ändå kunnat göraoch så mycket vi framgent kan göra, och inte bara förbarnen i vårt land. Vi kan också använda barnkon-ventionen som ett måldokument i diskussioner medandra länder, andra regimer och i utformningen av vårutrikespolitik för att hjälpa barn i andra länder när detgäller deras rättigheter.Fru talman! Jag tycker att det är ett utomordentligtförslag att göra den genomlysning som utskottet före-slår. Men jag vill understryka att det genom översy-nen av översättningen naturligtvis finns en viss risk gör det som många påpekar, nämligen att manser över den väldigt finurliga vinst som vi fick när vifick skrivningen "för barnets bästa". Jag hoppas kan blunda litet för den perfekta översättningenoch låter också fortsättningsvisvara utformad för just barnets bästa.Anf. 185 ()Fru talman! Farfar och mormor duger är rubrikenpå ett stycke i motion So206. Det är en mycket viktigfråga som tas upp i den motionen. Det handlar omsvårigheterna för far- och morföräldrar att vid enfosterhemsplacering få bli fosterföräldrar åt sina egnabarnbarn, något som de flesta svenskar tycker och trorär en självklarhet. Det talas också i motionen om attfar- och morföräldrar diskrimineras och att det bordevara naturligt att nära anhöriga får förtur om ingetsärskilt hinder föreligger.Det viktiga sociala nätet omnämns också i motio-nen.För mig och många med mig är detta en stor ochviktig fråga.