prot · GI0980 · 1995-03-28 00:00:00 — Det innebär att samhället under en längre periodkan ta kostnaden för löneandelen i företag. Därmedökar företagarens möjlighet att investera i maskineroch varulager.Det är fråga om hur omfattande stöd vi skall ge föratt ge folk möjlighet att starta ett eget företag. Jag villfundera över det, och vi återkommer i april.Anf. 71 ()Fru talman! Jag hoppas verkligen att arbetsmark-nadsministern funderar på det här.Det är klart att man får med starta-eget-bidrag, eller praktikperiod som arbetsmarknadsminis-tern kallar det. Det innebär fortfarande inte att manhar någon utrustning och kan komma i gång mednågon egentlig verksamhet. Då är det inte så stor idé.Då kan man kalla det för vad man vill, men man löserinte arbetslöshetsfrågan för den här invandraren.Jag kräver absolut inte att vi generellt skall ha dentypen av stöd. Jag tror att det egentligen finns ganskabra stöd för de flesta andra fall. Vi kan inte jämförakvinnor och invandrare i det här fallet. Kvinnor harmycket, mycket lättare att få ett nytt arbete än vadinvandrarna har. För invandrarna är situationen kata-strofal. Vi sitter på en tickande bomb, som riskerar attutlösas. Jag tycker då att man skall ta vara på de me-del som finns. Därmed icke sagt att man skall slängaut pengarna på oseriösa projekt. De skall bedömasmycket seriöst och enligt alla de kriterier som gällerför alla andra.Jag hoppas att arbetsmarknadsministern verkligenfunderar över den här frågan.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1994/95:397 om ungdomsar-betslöshetenAnf. 72 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! har frågat migom jag är beredd att ersätta ungdomsintroduktionenmed mer effektiva åtgärder.Den 27 mars deltog drygt 4 700 ungdomar i åtgär-den ungdomsintroduktion. Det är ett litet antal medtanke på att 24 000 platser beräknats för ungdomar iåldern 20-24 år.Det finns län där ungdomsintroduktionen har blivitbättre utnyttjad än i , och det tyder på att detinte är enbart åtgärden i sig utan att även andra fakto-rer bidrar till att den är så litet utnyttjad.Jag har förståelse för oron hos kommuner, länsar-betsnämnder och arbetsförmedlingar för hur ungamänniskor skall få sysselsättning. skall rege-ringen överlämna sina förslag till arbetsmarknadspo-litiska insatser till . I den proposition somjust nu bereds i kommer förslag tillåtgärder för ungdomar att ingå.Anf. 73 ()Fru talman! Jag vill tacka arbetsmarknadsminis-tern för svaret på min fråga. Det finns positiva inslag isvaret.En av den nya regeringens allra första åtgärder varatt avskaffa ungdomspraktikplatserna. Det tycker jagvar ett dåligt prov på handlingskraft. Antingen måstedet ha berott på en vilja att ändra för ändrandets egenskull eller också på en rejäl felbedömning. Detta kanmöjligen bottna i tron att en expanderande industrisnabbt skulle kunna tillhandahålla dessa 24 000 plat-ser för ungdomsintroduktion. Det passar inte alls förden offentliga sektorn.Kommuner och landsting har inga, eller åtminsto-ne mycket små, möjligheter att utnyttja ungdomsin-troduktionen. De kan nämligen inte utlova sex måna-ders anställning, så som situationen ser ut inom denoffentliga sektorn.Jag tycker alltså att det skulle vara klädsamt omarbetsmarknadsministern ville tillstå att det var ettmisstag att ersätta ungdomspraktiken med ungdomsin-troduktion. Jag sade "ersätta". Ungdomsintroduktionär inte nödvändigtvis en åtgärd som borde tas bort,men den borde i alla fall inte ha ersatt ungdomsprak-tiken.Om ett sådant erkännande kunde ges, skulle manmed någon tillförsikt och med en försiktig optimismkunna se fram emot den proposition som skall kommai april. Om insikten om problemet finns fullt ut, kanman hysa förhoppningen att de åtgärder som utlovaskommer att bli en del av lösningen av det här proble-met.Anf. 74 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Jag vill börja med att säga till att jag tror nog att vi har insikt omproblemen. Vi lever ganska nära de stora bekymmersom följer med ungdomsarbetslösheten och de kon-sekvenser den får. Det är alltid svårt att fundera övervilka åtgärder som är mest effektiva.I vår regering har vi prioriterat utbildningsinsatserför ungdomarna. Vi har ökat volymen på utbildning-en. Vi har tyckt att det är det viktigaste. Vi har satsatpå ungdomsintroduktion, eftersom vi har ansett attfasta jobb också har haft mycket hög prioritet. Vi harså mycket som möjligt försökt styra insatserna motfasta jobb och ökad kompetens.Jag tror att det är mycket viktigt att just ungdomar,som kanske har kvar av yrkesverksam tid,använder den tid de inte har ett jobb till att antingenförsöka få ett jobb eller till att förbättra sin utbildningoch öka sin kompetens. Det har varit vår huvudin-riktning när det gäller ungdomar.Jag säger inte att den har varit tillräckligt, men jagtycker ändå att det är viktigt att man har den inrikt-ningen. har jag faktiskt blivitlitet bekymrad när jag har sett hur ungdomspraktikenanvänds . Ett antal, alltför många, före-tag har faktiskt vant sig vid att man via praktik löserett problem i företaget i stället för att långsiktigt varaberedd att ta ansvar för nyanställningar. Det är farligtom vi inför sådana system . De kanfaktiskt få mycket allvarliga konsekvenser, framförallt för ungdomarna.Anf. 75 ()Fru talman! Jag har full förståelse för det mestasom arbetsmarknadsministern har framfört i det härinlägget. Problemet är dock att med den brist på ef-fektiva åtgärder som ändå finns och som stårarbetsförmedlingarna till buds, är alternativet för ungamänniskor mellan social-bidrag, om inte sysselsättning finns.Det här medför att ungdomsintroduktionen harkallats flopp, fiasko och katastrof. Senast användesdessa uttryck av ett socialdemokratiskt kommunalrådi min kommun, , eftersom det nu bara är soci-albidrag som står till buds när man inte får fram sys-selsättning. Det är inte bra. Det är ingen bra start fören ung människa på tröskeln till vuxenlivet. Det ärannat som behövs.Anf. 76 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Man kan naturligtvis kalla det så, menman kan också beskriva det på ett annat sätt. Den härungdomsintroduktionen som innebär att en ungdomfår ett riktigt jobb, ger varje vecka 500 ungdomar attriktigt jobb.Det betyder inte att det är den enda åtgärd som viarbetar med. Vi har många andra åtgärder på gångsom gäller kommunerna, utbildning och kompetens.Trots allt får 500 ungdomar ett riktigt jobb varjevecka för en relativt liten insats från samhällets sida.Jag tror inte att det kommunalråd syftade på har skaffat särskilt många jobb förungdomar . 500 ungdomar i jobbär ändå 500 ungdomar!Anf. 77 ()Fru talman! Jag har inte kritiserat att ungdomsin-troduktionen infördes, men däremot att den ersatteungdomspraktiken. När man använder ord som kata-strof, som t.ex. detta socialdemokratiska kommunal-råd gjorde, beror det på en mycket stor oro. Det är envånda över ungdomsarbetslöshetens problematik. Detär inte brist på glädje över det antal ungdomar som fårjobb.I en stor kommun skulle man ha möjlighet att be-reda praktikplatser för många ungdomar, vilket skullerädda dem från långtidsarbetslöshet. Denna möjlighettas ifrån ansvariga kommunalråd. Arbetsmarknads-ministern talade om åtgärder mot kommunerna. I såfall har kommunerna inte fattat det. De upplever att deinte kan göra särskilt mycket . De känner mycketstor vånda över detta. De ser ungdomarna gå över tillsocialbidrag. De upplever att det är dåligt för ungdo-marna i deras kommun.Anf. 78 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Jag vill återigen säga att sedan vi till-trädde har vi börjat med steg 1 i omläggningen avarbetsmarknadspolitiken. Vi har ökat resurserna förnyanställning och kompetensuppbyggnad. jobbarvi med steg 2, nämligen att klara de ungdomar, in-vandrare, långtidsarbetslösa och äldre som har haft problem med att komma in påarbetsmarknaden.Jag tror att den prioriteringen är riktig och att detfaktiskt är litet tråkigt att den förra regeringen ladener så mycket tid på åtgärder för att dessa människorskulle vara kvar i systemet och snurra runt mellanåtgärd, kontantstöd, åtgärd, kontantstöd. Vår priorite-ring är riktig. Vi får väl se hur det här kommer attutvecklas efter . Vi får också avvakta nästasteg som vi presenterar i den proposition somdå läggs fram.Anf. 79 ()Fru talman! Jag beklagar den här stegpolitiken -först steg 1 och sedan steg 2. Jag kan inte se att detskall vara antingen eller . Dessabåda steg borde vara parallella.Avskaffandet av det ena för att införa det andrahar inte varit bra. finns mycket tydligt detta kravpå att arbetsgivarlöfte, anställningsgaranti i ungdom-sintroduktionen, måste bort eller något annat måstetill. Detta är också vad AMS i skrivelse till regeringenhar framfört.Man måste ge större möjligheter för kommuner attkunna göra en insats här. Många kommuner våndas om de skall kringgå reglerna och skapa projektsom gör att de kommer förbi att de inte har möjlighetatt utnyttja introduktionen. Detta är naturligtvis intealls etiskt och moraliskt bra. Man skall inte behövagöra det för att kunna göra insatser för sina ungdomar.Anf. 80 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Jag skall sluta med att säga att inteheller jag tycker att man skall ha det systemet. Jag villgärna betona att vi skall försöka att ge kommunernaytterligare instrument för att jobba med ungdomar.Det fanns alltför många exempel på att ungdom-spraktiken användes av näringslivet för att lösa före-tagets problem men inte ungdomarnas problem. Detfanns en rundgång i systemet som var djupt allvarlig.Den kritiken står jag kvar vid. Jag har massor av så-dana exempel som är djupt beklagliga.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1994/95:394 omSameredaktionen i KirunaAnf. 81 Statsrådet ()Fru talman! har frågat omjag är beredd att vidta några åtgärder så att inte ansva-ret för Sameredaktionen i tas över av NorskRikskringkastning.Bakgrunden är att har väckt fråganom ett fördjupat samarbete mellan de nordiska län-derna om samisk programverksamhet.Enligt uppgift från har ett utvidgatsamarbete kring den samiska programverksamhetendiskuterats med de övriga nordiskapublic service-företagen. Inför möjligheten att intro-ducera digitala ljudradiosändningar har möjlighetenatt utöka kanalutbudet med en samisk radiokanalaktualiserats. Om en sådan idé skall kunna förverkli-gas behöver det svenskproducerade materialet komp-letteras med program från annat håll. En kontakt hardärför tagits med Norsk Rikskringkastning.Enligt avtalet mellan staten och ,som gäller för , skall företaget isin programverksamhet ta särskild hänsyn till språkli-ga och etniska minoriteter. Avtalet innehåller ävenbestämmelser om resurser för verksamhet på invand-rar- och minoritetsspråk. Inom denna ram utformarprogramföretaget därefter självt sin minoritets-språksverksamhet. I proposition 1991/92:140 under-strök regeringen särskilt den samiska programverk-samhetens särskilda ställning. Jag har inte för avsiktatt under innevarande avtalsperiod föreslå några för-ändringar i fråga om den samiska programverksamhe-ten.Anf. 82 ()Fru talman! Jag vill tacka för svaret. Kulturminis-tern säger sig inte vilja föreslå förändringar. Men vadgör kulturministern om genomför ensådan förändring ändå? Samerna är inte en invandrar-grupp eller en etnisk minoritet vilken som helst. Detär en urbefolkning, och som sådan måste samerna haen särställning bland de minoriteter vi har i Sverige.Bakgrunden till att jag ställde frågan är den debattsom fördes i då tvåledamöter i protesterade mot SverigesRadios hantering av Sameradion. Det gällde tider,resurser och liknande. Vad protesterna egentligengällde var initiativet till att Norsk Rikskringkastningskulle ta över Sameredaktionen i Kiruna.Enligt vad jag har erfarit är samerna i och för sigöppna för förändringar, som här angavs i svaret, ochäven för nordiskt samarbete. Det har inte minst visatsig i . Dessutom ger naturligtvis tekni-kutvecklingen nya möjligheter.Det man mest vänder sig emot, som jag har upp-fattat det, är att har tagit samarbetsi-nitiativen över huvudet på samerna själva. Det är detsom är det stora problemet. Det var därför som de varså upprörda. Jag tycker att det vittnar om en sortsokänslighet och bristande respekt för vår samiskaurbefolkning.Kulturministerns svar är litet tunt just när det gäl-ler den delen. Här pågår ett omfattande förändringsar-bete. Jag vill fråga om kulturministern kunde se till attsamerna blir delaktiga i diskussionen om en bra fram-tida sameradio. Då tror jag också att man skullekomma fram på ett helt annat sätt. Tänker kulturmi-nistern ta ett sådant initiativ?Anf. 83 Statsrådet ()Fru talman! Jag delar nog att det var en väldigt upprörd stämningsom låg bakom den artikel som dessa ledamöter iSametinget skrev. Uppgifterna tillbakavisades sedanav på . Han försökte för-klara i sitt svar hur det gått till.Om detta inte har skett på ett sådant sätt att sa-merna själva känner sig delaktiga är det lätt att det blirmissförstånd och upprörda känslor inför en sådanförändring. Det borde självklart ingå att man tar dessakontakter och håller en bra kontakt.Jag kan naturligtvis inte gå in och säga: Så härskall ni sköta verksamheten i detalj. Det regleras i detavtal som finns mellan staten och . Detfinns inte några som helst planer på att förändra inne-hållet i det avtalet. Vi har inhämtat en del uppgifterfrån och har förstått att Ra-dio inte heller har några avsikter att ändra på vare sigomfattningen eller inriktningen. De skall fortsätta attha programansvaret.Det är väldigt olyckligt att detta skett på ett sådantsätt att samerna helt enkelt känner sig överkörda, ochjag kan förstå de upprörda känslorna.Anf. 84 ()Fru talman! I svaret från sades intenågonting om att man skulle samråda med samerna iden här frågan. Han tillbakavisade uppgifter i dentidigare artikeln. Det lägger ytterligare fyr på brasan,och det tycker jag är synd.Vi vet att det ofta är så att minoriteter, och dåspeciellt samerna, känner sig åsidosatta, med rätt ellerorätt. Det kan vara på olika sätt. Det är därför viktigtatt ta hänsyn till dem.Nu vet att jag kulturministern inte kan säga att detskall man skall göra på det ena eller andra sättet. Jaghoppas att den här diskussionen och det faktum attfrågan kommit upp till debatt ändå medverkar tillSveriges Radio verkligen tänker efter, tar initiativ ochser till att det blir en samverkan. Det här bör speciellttas med inför arbetet med nästa avtal, och det hoppasjag att kulturministern vill göra.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1994/95:395 om en strategiför hållbar konsumtionAnf. 85 Miljöminister ()Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser att vidta för att fullgöra ettuppdrag från EU rörande hållbar konsumtion införtredje sessionen med FN:s kommission för hållbarutveckling (CSD).Sverige har åtagit sig att svara för samordningenav EU:s positioner i fråga om ändrade konsumtions-och produktionsmönster, som är en stående dagord-ningspunkt på CSD-sessionerna. Vid årets sessionskall ett arbetsprogram i dessa frågor läggas fast.Utgångspunkten för vårt arbete har varit att byggavidare på resultaten av en rundabordskonferens i äm-net i , som arrangerades av min norskekollega, och vid vilken jag deltog.På grundval av ett svenskt utkast har i förra veck-an Rådets arbetsgrupp för miljö- och utvecklingsfrå-gor enats om att dels allmänt stödja Oslomötets re-kommendationer, dels särskilt framhålla följandepunkter i förslaget till arbetsprogram för CSD;- ekonomiska styrinstrument och skattefrågor- miljömärkning och information till allmänheten- utvidgat producentansvar- offentlig upphandling- indikatorer för hållbar konsumtion- utbildningsfrågor- gröna räkenskaper.Vidare sägs att den pågående översynen av EU:sfemte miljöhandlingsplan skall ses i ljuset av hållbarakonsumtions- och produktionsmönster.De svenska förslagen har mött ett stort gensvar iEU. Det är min förhoppning att CSD:s arbetsprogramskall ta upp de av EU och prioriterade frågor-na som grund för det fortsatta arbetet i FN-systemetmed uppföljning av beslut när detgäller ändrade produktions- och konsumtionsmönster.Anf. 86 ()Fru talman! Jag tackar miljöministern för svaret.Det målar upp en bild av strukturen och ämnesområ-dena och innehåller mindre av det som jag egentligenhade längtat efter, nämligen ett besked om vad Sveri-ge ämnar driva för ståndpunkt på dessa olika områ-den. Listan med områden som man vill att CSD skallta upp är säkert korrekt och i stora stycken bra. Menden säger inte någonting om vilken position Sverigekommer att inta i dessa frågor.Fru talman! Man bör återvända till de grundläg-gande frågorna för att klara ut vilken väg man skallvandra. En grundläggande fråga är naturligtvis vilkenuppfattning som miljöministern och , företrättav regeringen, har om begreppet hållbar konsumtion.Vad är det för någonting? Hur tänker miljöministernutarbeta en strategi för hållbar konsumtion?Hur definieras begreppet hållbar konsumtion? Detvarierar litet från tid till annan och från grupp tillannan på detta jordklot vad som är hållbar konsum-tion. Jag skulle gärna höra hur miljöministern uppfat-tar det begreppet. Vad ryms i det? Vad skall manlägga in i det i ljuset av händelserna i ?Den andra fråga som hänger samman med detta ärdet vi kallar miljöutrymme. Det är ett ganska spän-nande begrepp som har nämnts runt om i världen.Man diskuterar att olika länder har ett särskilt miljöut-rymme som de kan "få" utnyttja. Jag vet att någraländer, inte minst , ville ta bort det begreppetsom en del av agendan. Det gjorde man också vidOslomötet, och såvitt jag begriper lyckades man tabort det begreppet.Min fråga till miljöministern är: Hur tänker mil-jöministern agera för att föra in begreppet miljöut-rymme i det arbete bedriver inom ramen förEU och CSD?Anf. 87 Miljöminister ()Fru talman! När det handlar om hållbar konsum-tion tycker jag att vi skall utgå från att vi inte skallutnyttja mer resurser än att vi kan få ett fungerandekretslopp. Vi får inte förstöra de ändliga resurserna.Detta är en viktig fråga.När det däremot gäller det som härhar frågat om, nämligen vad vi gör i CSD-processen,handlar det mer om vad som skall komma i arbets-programmet för CSD. Anser att hanhar fått ett felaktigt svar på frågan är det nog snarareså att det är frågan som är något felaktigt ställd. Härhandlar det framför allt om att ta fram ett arbetspro-gram för CSD.Anf. 88 ()Fru talman! Jag tackar för synen på hållbar kon-sumtion. Frågan rymde en litet mer allmän funderingtill hur vi skall förhålla oss till naturresurser ochkretslopp.Begreppet hållbar konsumtion rymmer andra frå-gor som borde ventileras i en strategi. Det är t.ex.frågor som kom upp inte minst i . vägrade attta stark ställning i koldioxidfrågan därför att man inteville ändra den amerikanska livsstilen och den ameri-kanska konsumtionen.Detta kräver ett utvecklande av ett annat batterimed instrument än de traditionella miljöinstrumenten.Jag undrar om det inte vore klokt att inkludera kon-sumentfrågorna och kanske rent av behandla konsum-tionen som en del av miljöarbetet på ett tydligare änbara säga att kretsloppen skall slutas.Anf. 89 Miljöminister ()Fru talman! Det tror jag mycket väl att man kangöra. hade inte möjlighet att varanärvarande på den mycket intressanta konferensen iOslo. För ytterligare förkovran i äm-net överlämnar jag gärna ett dedicerat exemplar avrapporten från Oslomötet. Det är en mycket bra ochintressant läsning och innehåller mycket som vi kangå vidare med.Anf. 90 ()Fru talman! Tack så mycket. Min frånvaro i Osloberodde på att vi här i kammaren den dagen tyvärr,eller snarare dessbättre, diskuterade miljöfrågorna.Där saknade vi för övrigt miljöministern, som dåbefann sig i . Vi kan kanske bevaka olika ställen.Det har jag ingenting emot.Det hindrar inte att jag tycker att det är viktigt attmiljöministern inkluderar konsumentfrågorna ochkonsumtionsfrågorna. Det behövs nya instrument ochett nytt sätt att arbeta med miljöfrågorna än att talalitet allmänt om kretsloppet och att bevara naturresur-serna.Jag tror också att miljöministern gör gott i att dranytta av och hämta erfarenhet av arbetet inte minst iNorge, som ju tyvärr inte kan kanaliseras via EU. Därmåste man uppenbarligen ta hjälp av aktörer inomEU-systemet. Jag utgår från att miljöministern ocksåutnyttjar de kunskaperna.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1994/95:401 om gränsdrag-ningen mellan nyinvestering och underhåll avreaktorerAnf. 91 Miljöminister ()Fru talman! har frågat statsrådet om regeringen ämnar vidta några åtgärderför att klarlägga gränsdragningen mellan vad som ärnyinvestering i en reaktor och vad som är nödvändigtunderhåll för att klara säkerhetskraven.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall svara på frågan.I tilläggsdirektiv till utredningen (ME 1989:03)om översyn av kärntekniklagstiftningen uppdrogs åtutredaren att bl.a. överväga möjligheterna att begränsareaktorinnehavares rätt till ersättningsinvesteringar ikärnkraftsreaktor.Kommittén redovisade sina slutsatser i betänkan-det Översyn av lagstiftningen på kärnenergiområdet(SOU 1991:95) som låg till grund för den förra rege-ringens proposition om ändring i lagen (1984:3) omkärnteknisk verksamhet (prop. 1992/93:98).Såväl utredningen som den dåvarande regeringendrog slutsatsen att det inte går att särskilja säkerhets-höjande investeringar från andra investeringar i enreaktor utan att komma i konflikt med grundläggandemål och förutsättningar i nuvarande säkerhetslagstift-ning.Riksdagens näringsutskott anslöt sig till regering-ens uppfattning i frågan och uttalade att det aldrig fåruppstå någon osäkerhet kring investeringar som bl.a.har till syfte att förbättra säkerheten och strålskyddet.Riksdagen ställde sig bakom utskottets uppfattning(bet. 1992/93:NU11, rskr.136).Den nuvarande regeringen delar denna ståndpunkt.Inom Energikommissionen analyseras för närva-rande bl.a. de samhällsekonomiska, miljö- och ener-gipolitiska konsekvenserna av en avställning av eneller flera kärnkraftsreaktorer under 1990-talet.Om en tillståndshavare väljer att företa en inves-tering som till sitt syfte också innebär en förlängningav den tekniska livslängden för en reaktor, dvs. dentid då anläggningen kan drivas med full säkerhetmåste han därför kalkylera med risken att verksamhe-ten inte kan bedrivas under hela denna tid.Anf. 92 ()Fru talman! Jag tackar för svaret. Jag förstår na-turligtvis att säkerheten går före allt annat. Det ärsvårt att sätta en gräns. Anledningen till att jag hartagit upp frågan är att allt fler kärnreaktorer blir gamlahär i världen. är en av dem. T.o.m. hade en gammal kon-struktion. Man misslyckades första gången och fick,såvitt jag förstår, göra om botten.Jag har här en liten sjukjournal. Där står vad somhar hänt . Det är flera sidor meden liten text. Jag får ta på mig glasögon för att kunnase den. Jag har bara kommit till 1992. Jag har intekommit till de värsta olyckshändelserna i Sverige.Vi ser att antalet incidenter stiger . Varjesnabbstopp innebär en stor påfrestning. Snabbstoppfrestar på och mattar ut, och det blir ålderssymtom.Det var en som skojade med mig och sade att enmänniska är utbytbar . Då är hon förbru-kad. Men vi får hoppas att det inte är så.Vattenkraften är mycket mer hållbar. Den kanman reglera fram och tillbaka efter årstider, natt ochdag; det gör man också. Men kärnkraften måste gåkonstant. räknar man med attdet bara i skedde över 100 incidenter jäm-fört med 80 . Det är tillräckligt mycket med80 incidenter. Det är som med en bil. Ju äldre den blirdesto sämre funkar den. Den kanske först får en etta,sedan en tvåa och en trea. Sedan blir det körförbud.Nu har man varit i 1 och repareratnere på botten. Egentligen skulle man behöva under-söka alla 12 reaktorer på det sättet. Vad säger miljö-ministern om det?Anf. 93 Miljöminister ()Fru talman! Jag förstår fråga. Denhandlar om att det skulle vara bra om man kunde hittanågot sätt att skilja mellan olika investeringar. Menjag tror att det är ogörligt.