prot · GI09120 · 1995-06-14 00:00:00 — Därvid avser vi - precissom och har gjort, och som Sverigegjorde när frågan var uppe i förhandlingarna om EU-medlemskap - att göra ett tydligt förbehåll av inne-börd att ett medlemskap i förut-sätter att vi kan behålla den nordiska passunionen ochdärmed den fria rörligheten i hela . Detta för-utsätter lämpliga samarbetsformer med ochNorge.Schengensamarbetet innehåller också en rad ge-mensamma kontrollåtgärder, s.k. kompensatoriskaåtgärder, bl.a. ett förstärkt yttre gränsskydd och sam-arbete mellan polismyndigheterna för att bekämpainternationell brottslighet. Vi kommer, på samma sättsom under medlemskapsförhandlingarna i EU, i våransökan att markera att vi förutsätter att dessa åtgär-der är tillräckliga också för våra skydds- och kontroll-behov.Jag tänker först och främst, herr talman, på vårakrav att kunna kontrollera narkotikatrafiken, somregeringen kommer att lägga särskild vikt vid underförhandlingarna. Eftersom haråtagit sig att förstärka samarbetet mot narkotika ochinternationell brottslighet, kan ett medlemskap iSchengensamarbetet t.o.m. innebära förbättrade möj-ligheter att komma åt bl.a. narkotikahandeln övergränserna. Motsvarande regler finns inte ännu inomEU.Av dessa skäl vill vi delta i det ökade polissamar-betet och de övriga kontrollåtgärder som ingår iSchengensamarbetet. Det är ett villkor som Sverigeställer.Det bör också sägas att samarbetet sker inom ra-men för svensk lag. ger möjlig-heter till samarbete och informationsutbyte, men detär svenska myndigheter som avgör hur möjligheternaskall utnyttjas.Det bör också sägas att baraavser personers rörlighet. När det gäller införsel avolika varor - där har varit många missförstånd i de-batten - gäller reglerna i vårt anslutningsfördrag tillEU, inklusive de speciella bestämmelser om t.ex.alkohol som de nordiska länderna uppnådde. Dettafördrag som godkänts av alla EU:s 15 medlemsländerkan självfallet inte ändras genom Schengenavtalet.Schengensamarbetet inskränker inte Sverigesmöjligheter att fortsätta en generös och solidariskflyktingpolitik. Principen om första asylland fins bådei och i den s.k. Dublinkonventionensom vi i och med EU-medlemskapet har åtagit oss attratificera. Den anger i vilket land asylansökan skallprövas i sak, men det landet gör sedan självt pröv-ningen och bedömningen enligt sina egna regler.Riksdagen har, som sagt, upprepade gånger uttalatatt det är ett svenskt intresse att den nordiska pas-söverenskommelsen samordnas med motsvarandesystem inom EU. Vi har under EU-förhandlingarnasagt oss vara positiva till fri rörlighet för personer,och har godkänt detta i och med behand-lingen av EU-propositionen.När avveckling av gränskontrollerna inomSchengensamarbetet var nära förestående uttalade denordiska statsministrarna att det var engemensam uppgift att finna en lösning. Dessförinnaninformerades svenska delegation.Regeringen har samrått med i frågantidigare i vår. Frågan har diskuterats i och i justitieutskottetvid flera tillfällen. Efter ett fortsatt beredningsarbetehar regeringen kommit fram till att bör in-lämna en ansökan om observatörsskap i Schengen,med sikte på anslutning när förhandlingarna är avslu-tade. Regeringen har därefter återigen tagit upp frågani och nu i juni.Slutligen lämnar regeringen nu denna information ikammaren. Därefter avser regeringen att fatta beslutom att avge en ansökan.Under förhandlingarnas gång avser regeringen attlämna fortlöpande information till bl.a. EU-nämnden.När ett förslag till avtal föreligger kommer det natur-ligtvis att föreläggas , i enlighet med rege-ringsformens bestämmelser.En svensk ansökan om anslutning till Schengen-samarbetet är nu naturlig med hänsyn till att Danmarkju redan har ansökt och deklarerat sin avsiktatt göra det. Det är angeläget med ett enat nordisktuppträdande, så att vi med största möjliga förhand-lingsstyrka kan verka för ett samarbete som inbegripersåväl som och som gör det möjligt attbibehålla den nordiska passfriheten.Anf. 103 ()Herr talman! Det är glädjande att regeringen äntli-gen har kunnat bestämma sig för att ansöka om obser-vatörsskap i . Det sorgliga är baraatt vi kom sist - både och har redanlämnat in sina ansökningar. Men det kunde förstås havarit värre. Efter att ha tagit del av den interpella-tionsdebatt om som fördes här ikammaren blev åtminstone jag oroaddå justitieminister bedömde att detkunde komma att ta för regeringenatt bestämma sig för eller emot en svensk ansökan.Mot denna bakgrund är det en positiv överraskning attregeringen nu deklarerat en beredvillighet vad gällerSchengensamarbetet och därmed möjliggjort dagensdebatt, som jag hoppas skall kunna föras i en öppenoch konstruktiv anda. Det finns en förväntan hos detsvenska folket om att få svar på de frågor som ettsvenskt medlemskap i helt naturligt reser.Inledningsvis kan det vara viktigt att göra klart, attäven om det är de nuvarande som ihöst har att ta ställning till den svenska ansökan omobservatörsskap, så är det här i kammaren som detavgörande beslutet om ett svenskt medlemskap iSchengen fattas.Vi moderater har drivit på processen om att få tillstånd ett svenskt medlemskap i . Vi vill attSverige skall vara med och försöka förverkliga den iRomfördraget fastlagda principen om fri rörlighet förpersoner inom den europeiska unionen. Som med-lemmar i EU kan vi inte nöja oss med att ha en visionom det gränsfria . Vi måste också vara bereddaatt arbeta för ett förverkligande av medborgarnasEuropa.Schengenavtalets främsta syfte är att påskynda ar-betet med att avskaffa de inre gränskontrollerna, ef-tersom detta visat sig gå trögt på det unionella planet.Avskaffandet av de inre gränserna måste även iSchengensamarbetet ersättas av kompensatoriskaåtgärder, om en fri rörlighet för personer skall kunnauppnås mellan . Det är här fråga omen frivillig, mellanstatlig överenskommelse mellanEU-länder på ett område som än så länge i praktikeninte har kunnat förverkligas inom går emellertid inte längre än deåtaganden som vi förbundit oss att uppfylla i och medEU-medlemskapet. Samarbetet inom Schengen kansägas utgöra en genväg för att snabbare uppnå måletom den fria rörligheten inom EU. Den dag samtligamedlemsländer i EU kan enas om att avskaffa de inregränskontrollerna och genomföra de kompensatoriskaåtgärder som fordras blir överflödigt,vilket också statsrådet påpekade. Först då är visionenom de fyra friheterna på EU:s inre marknad uppfylld ienlighet med bestämmelser.Det råder olika uppfattningar omhur de kompensatoriska åtgärderna kommer att funge-ra. Vissa anser att de inte kommer att utgöra tillräck-ligt skydd mot narkotikan och annan gränsöverskri-dande brottslighet. Andra hävdar att tillgången tillSchengens datoriserade informationssystem utgör enrisk för den personliga integriteten.I den allmänna debatten har från vissa håll fram-kommit att man känner oro för att polissamarbetetinom Schengen kan förvandlas till en samling polis-stater. Vad som glöms bort i detta sammanhang är attalla olika former av samarbete måste bygga på förtro-ende. När det gäller internationellt samarbete på detjuridiska området förutsätts, för att samarbetet överhuvud taget skall kunna bli effektivt, att länderna kanlita på varandras rättssystem. Annars går det inte att fåtill stånd något samarbete.Polissamarbetet enligt Schengenkonventionenhandlar framför allt om informationsutbyte mellanländernas polis- och tullmyndigheter och utväxling avsambandsmän. Vid gränserna skall samarbetet under-lättas genom standardiserad telekommunikationsut-rustning. Allt detta sker inom ramen för varje landsnationella lagstiftning.Den andra delen av samarbetet ger polisen enmöjlighet att på annat lands territorium "skugga"personer som är misstänkta för allvarliga brott. Vidarekan polisen i vissa allvarliga fall ges möjlighet tillefterföljande "hot pursuit", dvs. en rätt för polisen attfölja efter och gripa misstänkta brottslingar på enannan medlemsstats territorium. Detta är helt klart enmer ingripande form av myndighetsutövning änskuggning, men den är också begränsad till att omfat-ta endast grov brottslighet. För båda dessa fall gälleratt samtycke krävs från varje land.Slutligen vill jag framföra kritik mot majoritetensbesparingskrav på tullen, i strid med bl.a. Socialde-mokraternas vallöften. Besparingskraven innebär attde personella resurser som frigjordes inom tullen dåde traditionella tullklareringsuppgifterna upphörde ioch med EU-medlemskapet - och som vi moderaterville överföra till att bekämpa den internationellabrottsligheten - inte längre finns kvar. Men kravet påett effektivt polis- och tullsamarbete är och måste varaoförändrat.Anf. 104 ()Herr talman! samlades denordiska statsministrarna till ett möte i . Vidmötet konstaterade statsministrarna att de bästa förut-sättningarna för en bibehållen nordisk passfrihet inomramen för det europeiska samarbetet uppnås genom enpositiv nordisk hållning till medverkan i Schengen-samarbetet.Såväl som gav vid det mötet uttryckför en vilja att ta på sig de kontrollförpliktelser vid deyttre gränserna som är nödvändiga enligt krav. Statsministrarna framhöll emel-lertid att en eventuell nordisk anslutning till Schengeninte får innebära att möjligheterna att effektivt be-kämpa kriminalitet, narkotika och illegal invandringförsämras.De nordiska statsministrarna avslutade med att slåfast att det var ett gemensamt ansvar att finna lösning-ar så att den nordiska passunionen kan upprätthållas ialla nordiska länder. I detta avseende har vi i Center-partiet inte kommit till någon annan slutsats. Vi efter-strävar att människor så fritt som möjligt skall kunnaröra sig över gränserna.Förra onsdagen deklarerade statsministern efterUtrikesnämndens möte att skall ansöka omobservatörstatus med sikte på medlemskap i . Likt i den danska och den finländskaansökan avser regeringen att göra ett förbehåll sominnebär att den nordiska passfriheten måste behållas.Jag finner ändå anledning att upprepa en kommen-tar från den debatt som vi hade om bl.a.hanteringen av vetorätten men också om Schengen-samarbetet. Vi vill för del se en störreöppenhet och mer av samarbete mellan regering ochriksdag. Vårens arbete i kan ses som ettbevis för att vårt parti vill samarbeta. Den kritik somriktas mot regeringen för den bristande förankringen iriksdagen av svenska förhandlingsutspel inför IGC1996 bör också omfatta diskussionerna om medlem-skap i Schengensamarbetet.Återigen handlar det om att det för medborgarnasförtroende för oss politiker och för den medborgerligainsynen i en förhandlingsprocess visavi Schengenlän-derna blir avgörande med en ökad öppenhet. Annarshamnar vi lätt i en formaliadebatt i stället för en sak-debatt, och det tycker jag att vi har haft tillräckligt avtidigare när det gäller bl.a. den svenska ansökan ommedlemskap i och med de absoluta kraven på att den nordiskapassfriheten skall bevaras blir de gemensamma nor-diska hållningarna vid en förhandling med särskilt viktiga. För att i ett sådant läge skapaparallellitet i förhandlingarna och därmed ett samfälltagerande av , och samtidigtsom och för bilaterala förhandlingarkrävs att går in i medlemskapsförhandlingarmed klart formulerade förbehåll både i förhållande tillSchengen och nationellt.Det är enligt vårt sätt att se inte önskvärt att Dan-mark och agerar förtrupp i förhandlingarnaom en bevarad nordisk passunion inom ett eventuelltSchengensamarbete.Jag vill lyfta fram några områden som Centerpar-tiet ser som centrala inför en förhandling. För detförsta: Om och som icke EU-medlemmar inte ges möjlighet att ansluta sig tillSchengen kan det enligt vårt sätt att se inte bli någotmedlemskap för del. Det vore önskvärt attockså övriga riksdagspartier i dagens debatt talar omsin syn på om detta skulle uppstå och vikten av attbevara den nordiska passunionen vad gäller en svenskanslutning till Schengen.För det andra skall förplikta sig att inomlandets gränser med full kraft bekämpa narkotikahan-del och annan brottslighet. För detta finns stöd iSchengenkonventionens § 71. Rätten att tillgripaerforderliga åtgärder om något land avviker från sittansvar för att bekämpa narkotikahandeln, som ocksåslås fast i slutdokumentet i Schengen, skall vid behovanvändas.Slutligen vill jag framhålla att även fort-sättningsvis skall bedriva en självständig asyl- ochflyktingpolitik. Det görs mycket olika tolkningar idebatten av vad innebär för vårasylpolitik. Klart är att gällande flyktingkonventionerhar företräde framför Schengenregler och att asyl-prövning i enlighet med § 32skall ske enligt respektive lands egen lagstiftning.Någon vidare harmonisering av asylpolitiken börSverige inte medverka till.Anf. 105 BO ()Herr talman! Den europeiska integrationen haråstadkommit mycket, och vi har haft anledning attdiskutera en hel del av det . Ensak som den inte har lyckats med är människornas friarörlighet. Det är en av de målsättningar som finns iRomfördraget från en generation sedan som inte harförverkligats. Människornas fria rörlighet är också enav de fyra friheter som skulle bygga under arbetetmed att åstadkomma den inre marknaden.På något vis har vi i vårt land och i andra europe-iska länder vant oss vid att det skall vara pass ochpasskontroll om man rör sig åtminstone utanför Nor-den. Så väldigt självklart är det väl inte historiskt sett.Strax före var det om jag minnsrätt bara två europeiska länder som hade pass ochkrav på pass för att kunna resa in i dessa länder. Detvar två av de mest repressiva länder som då fanns -tsarens och det ottomanska imperiet.Frågan är om vi skall kunna återskapa den friarörlighet som fanns i före det första världskrigsom förstörde så mycket och om vi skall kunna klaraav det innan det har gått den tidpunkten.I bästa fall hoppas jag att det skall kunna ske redanunder detta decennium.Det är beklagligt att detta inte har åstadkommitsinom EU och att det inte har åstadkommits inom EG-rätten. Inte alla EU:s medlemmar är, som redan harkonstaterats, med i samarbetet. Det tillhör inte ens dens.k. tredje pelaren, som ju ligger utanför själva EG-rätten. Det har tvingats fram ett avtal som innebärspeciella former för samarbete m.m. - former som ärsvårare att kontrollera demokratiskt för medborgarna ivårt land och för de andra EU-medlemmarna än omdet vore en del av EG-rätten.Det finns enligt vår uppfattning i libe-ralerna goda skäl att försöka se till att med tiden få ensådan tingens ordning till stånd som innebär att avtaletingår i EG-samarbetet och att man därmed får denmöjlighet till ökad kontroll och insyn som Europapar-lamentets befogenheter i så fall skulle innebära och attdet faller inom ramen för det som haratt övervaka.Schengenavtalet innebär ökade möjligheter tillpolissamarbete. Det innebär att gränsöverskridandebrottslighet i större utsträckning kan mötas medgränsöverskridande polissamarbete. Det innebär möj-ligheter att bekämpa narkotikahandeln med ett ökatsamarbete.Nu finns det en oro också för detta ökade polis-samarbete. Det finns de som pekar på riskerna för demedborgerliga fri- och rättigheterna och för integrite-ten. Det finns all anledning att vara uppmärksammapå sådana varningar och påståenden. Det är förståslika viktigt med medborgerliga fri- och rättigheter iinternationellt samarbete som är med i somdet är inom . Det är förstås viktigt att prövasaker som hur man skall utforma ett spaningsregisteroch vilka uppgifter som skall lämnas från svensk sidai enlighet med våra värderingar och hur vi uppfattardet hela.När väl det är sagt, och det är ganska självklart attdet sägs från liberalt håll, kan jag inte undanhållareflexionen att det verkar finnas många eller åtmins-tone några riksdagspartier som är mera oroade övertanken på att det kan dyka upp någon dansk polis iMalmö eller någon finsk polis i än att detfinns danska bovar i eller finska bovar i Hapa-randa.Det andra område som det finns all anledning attfundera närmare över är utformningen av asyl- ochflyktingpolitiken. har redan, som det harkonstaterats, i samband med ansökningsförfarandetinför EU-medlemskapet slagit fast att vi skall ratifice-ra . Möjligen äger det rum redan ihöst. Åtminstone skall det äga rum så fort som möj-ligt. En av tankarna med den är ju att undvika ettSvarte-Petter-spel med flyktingar som kommer tilleuropeiska länder.Från liberalt håll ser vi det som en målsättning attpå sikt få en gemensam asylpolitik och att detta kanvara grunden för en human europeisk flyktingpolitik.Vi tycker att de senaste årens flyktingkatastrofer iEuropa borde ha lärt oss att det är utomordentligtsvårt för enskilda länder att bedriva en human flyk-tingpolitik om många andra undandrar sig sitt ansvar.Det borde finnas större möjlighet att uppnå en braflyktingpolitik för hela om vi samarbetar medvarandra än om vi ställer oss utanför.Ett sådant samarbete har förstås sina problem ochskönhetsfläckar. De flesta regelsystem här i världenhar ju sådana. En som vi har pekat på många gångerär den som har att göra med transportörernas ansvar isamband med flyktingar. Vi kritiserade de nuvarandesvenska reglerna när de infördes i slutet på 80-talethär i landet med stor majoritet, och vi har förståssamma uppfattning i sak om de bestämmelser somfinns i . Såvitt vi kan förstå är det intenågon större skillnad mellan de bestämmelserna ochde nuvarande svenska bestämmelserna. Vi kan barakonstatera att vi som vill ha ett annat regelsystem påden punkten än så länge tillhör en minoritet.Den nordiska passfriheten är förstås central i dessasammanhang, och det har redan framhållits av flera avde tidigare talarna. Jag tycker att den samsyn manlyckas uppnå mellan de nordiska länderna, oavsett omde är medlemmar av EU eller inte, är utomordentligtglädjande. Det talar för att vi borde ha mycket godamöjligheter att övertyga våra vänner i det övriga Eu-ropa om att vi inte skall låta en påbörjad europeiskpassfrihet förstöra den nordiska passfrihe-ten.Herr talman! Sammanfattningsvis vill jag säga attvi välkomnar möjligheterna till friare rörlighet i Eu-ropa. Vi noterar att det finns problem och att de måstehanteras. Vi noterar också att de nya samarbetsfor-merna ger nya och ökade möjligheter att hanteragränsöverskridande problem. Vi tillstyrker den svens-ka ansökan.Anf. 106 ()Herr talman! De föregående talarna har i stor ut-sträckning lagt väldigt stor tonvikt vid de positivasakerna med , dvs. att det handlar omfri rörlighet för personer och avskaffande av passen.Man har, tycker jag, negligerat de problem som finnsmed avtalet.Redan när avtalet var knappt gam-malt hade t.ex. återinfört gränskontrollernamot alla Schengenländer, och den franske inrikesmi-nistern har i intervjuer i franska tidningar sagtatt kontrollerna måste vara kvar ytterligare minst sexmånader.Sverige har efter väldigt som medlem iEU sällat sig till de länder som vill avskaffa de internagränskontrollerna fortare än vad EU vill i och med attregeringen har deklarerat sin avsikt att ansöka omobservatörsskap som syftar till medlemskap i . Detta är något annorlunda än vad man sade i folk-omröstningskampanjen.Självklart skall gränskontrollen mot knark varakvar, skrev bl.a. vice statsministern i ett brev till lan-dets alla kvinnor för att förmå dem att rösta ja. I pro-positionen inför EU-medlemskap stod det: Tullensbefogenheter behålls tills vidare vid inre gräns när detgäller att utföra stickprovskontroller för att hindraolaga införsel av narkotika, vapen, m.m. Men ,efter mindre än sex månaders EU-medlemskap, skallvi ansluta oss till ett avtal, som i och för sig inte hardirekt med EU att göra, om det "gradvisa avskaffan-det av kontroller vid de gemensamma gränserna".Fakta är att redan under de första fyra månadernaav EU-medlemskapet har tullens försämrade befo-genheter lett till en 30-procentig minskning av antaletknarkbeslag jämfört med tidigare år.Nu skall dessutom antalet tullare minskas med nästanen fjärdedel och gränskontrollen slopas med mångaländer som har en uttalat knarkliberal politik.Eftersom regeringen har bestämt sin linje har vifrån begärt denna debatt för att fråganåtminstone i någon mån skall bli genomlyst. Det ärbra att debatten har kommit till stånd. Det är inte såatt Schengen är ett steg mot en gränslös värld som vieftersträvar. Snarare är det ett sätt att bygga en högremur kring en del av Europa.Mellan de nordiska staterna har vi öppna gränser,och det är någonting som vi alla sätter värde på. Dethar fungerat mycket bra. Det har varit mellan ländermed likartade förhållanden med mycket av gemensamhistoria och därmed gemensam rättslig och institutio-nell tradition. Men med blir det nå-gonting annat.Schengenavtalet innebär att vi skall ha gemensamgräns med stater som har olika traditioner och politikpå relevanta områden. Vi skall helt slopa gränskon-trollen mot knarkliberala länder som ,varifrån t.ex. en mycket stor del av allt amfetamin iSverige kommer. Vi anpassar oss automatiskt till ettsystem för att bestämma vilket land som skall avgöraen asylansökan och frånträder därmed vårt ansvarenligt att ingen utan person-lig prövning sänds till förföljelse.Schengensystemets logik kräver mer likformighetvid behandling av den yttre gränsen. Det blir en starkpress mot en harmoniserad visum- och asylpolitik.Två länder som har undertecknat avtalet i Schengen -och - får t.ex. ännu inte vara med,därför att de anses ha en för dålig yttre gränskontroll.Flera instanser, däribland , och , ifrågasät-ter om inte egentligen urholkar asyl-rätten. De gör alltså en helt annan bedömning än densvenska regeringen. En gemensam asylpolitik kan nogdiskuteras. Men är tendensen att mananpassar reglerna efter den mest restriktiva politiken.Därmed är ett slag mot människor påflykt undan förtryck.Enligt uppgift kommer ett Schengenmedlemskapatt innebära att vi också får anpassa oss till en lista på115 länder som skall ha visum mot. Innebärdetta inte en ökning av antalet länder som vi kommeratt kräva visum mot? Är det verkligen att öppna grän-serna att på detta sätt gå in i ett samarbete som inne-bär visumtvång till fler länder? Jag tror tvärtom att detär att skapa fler gränser och resa högre murar kringEuropa.Anf. 107 MARIANNESAMUELSSON (mp)Herr talman! Har någonav er träffat en förtvivlad förälder till ett barn som harhamnat i knarkträsket? Man kan undra om ni har detnär man hör er iver för att vi skall öppna gränsernaoch vara med i det s.k. . Jag är villigatt bära mitt pass med mig överallt på mina resor iEuropa om jag kan rädda en enda ungdom från atthamna i knarkträsket. Jag tycker att det är värt detlilla besvär som det är att bära passet med sig.Inom produceras större delen av den nar-kotika som kommer till . Cannabis, hasch ochmarijuana, är den mest använda narkotikan i Sverige.En allt större del av den cannabis som används i Sve-rige kommer från . Där odlas den i växthusoch går sedan på export ut över världen, inte minst tillSverige. Nästan all cannabis som kommer till Sverigekommer in över gränsen från oav-sett var den är producerad.Amfetamin är den näst mest använda narkotikan iSverige. kom av amfetaminet iSverige från . En mycket stor del av LSD ochs.k. designer droger som används i är ocksåtillverkade i och andra Schengenländer. del av heroinet som används i raffinerasfrån opium och morfin till heroin i , främst påSicilien. Listan kan göras lång över hur narkotikasi-tuationen ser ut i Europa.Under EU-valrörelsen fick vi höra från Ja-partierna hur man garanterade att man inte skulleförsämra situationen när det gällde narkotikan ochkontrollen av införseln av narkotikan till . Dettog inte förrän vi fick höra att den nordiskapassfriheten var hotad och att nu måste anslu-ta sig till Schengenavtalet.På mötet på sade statsministern att manskulle förhandla om nordisk passfrihet. I för sedan sade man att man skulleförhandla om anslutning till . Enanslutning till innebär en mängdolika förändringar.Det har just utkommit en bok som Nej till EU-rörelsen har gett ut. Där finns, trorjag, översatt till svenska. Jag har tidigareförsökt att få det från UD och lyckades inte få det påsvenska utan bara på engelska.