prot · GI09100 · 1995-05-08 00:00:00 — Det gäller för ministern att inte bara ägnasig åt EU-frågorna utan att faktiskt också se de pro-blem som är nära de enskilda människorna här hemmai . Det här med radonhaltigt vatten är ett så-dant problem som drabbar en del - man kan ju tyckaatt några tusen inte är så många och i det stora hela ärdet kanske inte det - men det drabbar enskilda hushålloch enskilda människor hårt.Nu försvarar sig ministern återigen med att sägaatt metoderna inte är färdigutvecklade. Men de finnsju faktiskt . Det finns ett antal företag som säljerutrustning. När inför budgeten krävde skulle införa det här hade väl verket någon täck-ning för det. Det står i den budgetbilaga som jord-bruksministern själv lade fram , i vilken manciterade , att enligt verket kan radonhalten ivatten sänkas genom filtrering av vattnet. Det vardärför man föreslog att man skulle föra in ett sådanthär stöd för att få till en radonsanering.När anser ministern att metoderna är färdigutveck-lade? Arbetsgruppen sysslar ju i första hand medfrågan om gränsvärden. Det finns färdigutveckladesystem , så att hänvisa till att metodernainte är färdigutvecklade är nonsens i det här samman-hanget. På den punkten är ministern ute på hal is. Honhar egentligen inget försvar för denna senfärdighet.Den andra frågan, fru talman, har jag ännu inte fåttnågon kommentar till. Finns det inget annat tänkandekring problemet med hur man skall stimulera kommu-nerna att aktivt jobba med detta? Det vi diskuterat nuär gränsvärden och bidrag från staten för radonsane-ring, men det måste väl ändå finnas någon tanke omhur man kan stötta kommunerna och se till att deaktiveras på det här området. Jag väntar fortfarandepå ett svar på den frågan, fru talman.Anf. 60 ()Fru talman! Jag tycker liksom att detinte är något riktigt bra svar att säga att vi ännu intevet vilka metoder som är de bästa. Det finns ett antalmetoder som har använts , som är gamlaoch beprövade. Vi vet att många firmor faktiskt instal-lerar utrustning, med full återköpsgaranti om det intefungerar. Då kan man inte använda detta som ett ar-gument för att inte gå vidare med full kraft.Jag läste en artikel av från SSI iMiljö och Hälsa där han skriver omde olika metoderna. Man jobbar med åtminstone femolika metoder. Han skriver att de beräknas vara iproduktion . Det händer alltså sakermycket fort på det här området.I mina hemtrakter, Forsa utanför , ärdet många som har drabbats av radon i vattnet i en bysom heter Ölsund. Därifrån kunde Hudiksvallstid-ningen rapportera att man på egenbekostnad har installerat utrustning för att klara pro-blemet. Här handlar det om 14 perliter. Med den här utrustningen kan man få ned nivåntill under . Full återköpsgaranti gälleroch alltså full trygghet för konsumenterna.Liksom tror jag att de enskilda hargod hjälp av miljö- och hälsoskyddsnämnder ute i deolika kommunerna som tar det här på stort allvar, somhar jobbat med radon i luften och somser att radon i vattnet också är ett mycket stort pro-blem. Det är problem som är kopplade till varandra.Precis som jag sade tidigare, har man radon i vattnetriskerar man också att få radon i luften.Då är det en aning paradoxalt att man kan få bi-drag och ekonomisk hjälp för att sanera luftradonet,men det finns ingen möjlighet att få hjälp med detsom förorsakar grundproblemet, nämligen vattnet. Detär en paradox som vi borde försöka komma till rättamed möjligt.Jag hoppas att jordbruksministern tar det här tillsig och inte hänvisar till att metoderna inte är fulltutvecklade och att vi inte säkert vet vilka som är debästa. Det finns metoder som fungerar. Det finns fullekonomisk trygghet för dem som vill använda meto-derna, då finns det inget att vänta på längre.Anf. 61 Jordbruksminister ()Fru talman! Jag kan hålla med om att det är en pa-radox och att problemen måste lösas så snart det baragår. Men jag tycker att ni båda gör det litet enkelt förer när ni med emfas hävdar att det finns metoder somär så bra. läser innantill i tidningenatt man på något ställe har lyckats reducera radon.Det vi som regering och som även riksdagenmåste tänka på är vem som skall säga till oss vad somär bra metoder. Är det en tidningsartikel? Är det ettenskilt företag som har utvecklat en metod som maninstallerar och som det görs ett reportage om? Skall vitro på det?Det går ändå till så, det måste ni båda vara med-vetna om, att vi har våra myndigheter och våra exper-ter, och både SSI och har i ettprojekt låtit undersöka vilken effektivitet redan existe-rande anläggningar har. De flesta av dessa hade ingeneller bara måttlig radonreducerande verkan. Det ärklart att man då måste gå vidare innan man sommyndighet eller som samhälle rekommenderar enmetod av det ena eller andra slaget.Sedan vill jag gärna svara på andrafråga. Ansvaret för kontroll av privata brunnar har iförsta hand fastighetsägaren. Det är bara om vatten-täkten är kommunägd eller förordnad enligt dricksvat-tenkungörelsen eller används för livsmedelshanteringsom kommunen enligt livsmedelslagen har skyldighetatt kontrollera vattnets kvalitet. Men, säger hälso-skyddsförordningen, en bostad skall ha tillgång tilltjänligt vatten. Om vattnet inte är tjänligt kan sanitärolägenhet föreligga. Den kommunala kontrollen avprivata brunnar regleras enligt hälsoskyddslagen.Enligt den skall fastighetsägaren vidta åtgärder för attförhindra uppkomst av sanitär olägenhet eller undan-röja sådan. Om det är en sanitär olägenhet avgörsutifrån medicinska och hygieniska grunder och ävenutifrån en skälighetsbedömning.Det är klart att kommunen har ett stort ansvar här.Men vi kan inte ålägga kommunerna någonting sålänge vi själva inte är medvetna om vilka metodersom är de bästa. Den dagen vi får det klart för oss kanvi självfallet också tala om detta för kommunerna såatt de i sin tur kan uppmana de enskilda fastighets-ägarna att installera den här typen av anläggningar.Som jag sade förut arbetar man numera skyndsamtmed detta. Man började innan jag var minister, underden tidigare regeringen, och höll på ett bra tag då.Man jobbar skyndsamt och jag har goda förhoppning-ar om att man både skall kunna fastställa ett gränsvär-de vid den utsatta tiden och även inom en ganska snarframtid hitta en metod som kan rekommenderas.Anf. 62 ()Fru talman! Jag blev litet konfunderad av det se-naste inlägget. Två besked ges ju här. Det handlaralltså om ett gränsvärde och litet grand om - och detär ett svar - att man lägger ansvaret på kommunernanär det gäller att följa upp att fastighetsägarna tar sittansvar och radonsanerar.Det är tydliga markeringar på just nämnda tvåpunkter. Men ingenting sägs om statligt stöd till denhär typen av radonsanering. Det är ytterst illavarslan-de - om nu det sagda skall tolkas som jag gör - ochytterst defensivt. Det handlar ju inte bara om fastig-hetsägarnas ansvar utan faktiskt också om en möjlig-het för ett antal människor att över huvud taget klaraav en radonsanering. Det är ju inte bara de bättrebemedlade som skall klara det här, utan det måste välvara fråga om en möjlighet för samtliga drabbade attfå mera hjälp med en radonsanering. I annat fall är detverkligen fråga om en sorts klassamhälle också i den-na fråga.Jag tycker ändå, jordbruksministern, att det är attgöra det enkelt för sig att hänvisa till olika metoder -vi vet ju inte om de är helt säkra. Det måste ocksåvara fråga om ett underkännande av , somkrävt ett sådant här stöd. har ju begärt detoch även visat på möjligheterna. Som jag tolkar jord-bruksministern är det också på denna punkt fråga omett underkännande av hur hanterat de härfrågorna. Också det är oroväckande.Fru talman! Sammanfattningsvis kan jag säga attjag faktiskt är mer bekymrad efter den här debatten änvad jag var innan. Signalerna från jordbruksministernär otydliga. Som man kan tolka det hela nu så handlardet faktiskt om en väldigt defensiv hållning och kan-ske även om en total avsaknad av stöd för en radonsa-nering av det vatten som vi har pratat om.Anf. 63 ()Fru talman! Också jag skulle vilja uppmana jord-bruksministern att vara mer offensiv och inte krypabakom experter och myndigheter och fråga sig vem viskall lyssna på, vem som skall säga vad till oss osv.Det är glasklart att det är fråga om ett stort problem.Det är också glasklart att det finns metoder. Man kanvara något osäker på de olika metodernas effektivitet.Men det är verkligen att välja fel väg att låta det varaen orsak till att vila på hanen.Finns det en politisk vilja? Finns det höga ambi-tioner?Jag tycker att har sig-nalerat ett litet okonventionellt sätt att jobba på samten offensivare attityd än vissa tidigare ministrar iolika regeringar. Fullfölj den linjen och ge klara be-sked om att här kommer ett beslut från regeringen ijuni månad och om att det fr.o.m. augusti kommeratt finnas möjligheter för kommuner och enskilda attfå ekonomisk hjälp med att klara ut de här problemen.Det gäller att skapa klarhet här, för annars kommermånga människor i väntan på slutliga besked att idesperation välja diverse lösningar som kanske är bra,men måhända inte hundraprocentiga.Margareta sade att jag läste högt ur tid-ningsartiklar. Ja, men det är inte fråga om vilka tid-ningsartiklar som helst. En handlar om en familj imina hemtrakter. Sedan handlar det också om GustavÅkerblom på SSI som skrivit en artikel i . Jag tror att han kan räknas till de sakkunniga ide här frågorna.Dan talade om 8 000 brunnar. Enligtuppgifter från handlar det om10 000 brunnar med högre radonhalt än 1 000becquerel. Vidare har mellan 20 000 och 30 000brunnar becquereltal som överstiger 500. Det är alltsååtskilliga fast boende familjer och familjer med fri-tidshus som har stora bekymmer med radonhaltigtvatten.Låt oss enas om att det är dags att gå från ord tillhandling och att det skall göras nu!Anf. 64 Jordbruksminister ()Fru talman! Jag försöker inte, ,krypa bakom myndigheter. Däremot är jag ganskamån om att vi, när vi fattar beslut, skall ha så bra påfötterna som möjligt så att det inte blir, som du självsade, på det viset att det kanske är bra, kanske intebra. Du uttryckte dig faktiskt så. Det är alltså densituation vi har . Vi kan ju inte med säkerhet sägaatt detta är bra, att detta är det bästa och att detta ärdet som vi kan rekommendera. Det är en sådan analysoch ett sådant underlag som jag väntar på. Så fort dethar kommit skall jag se till att ett beslut fattas. Varsäker på det!Också jag känner till nämnda siffror. Även om detkan förefalla vara fråga om ett problem som inte gäl-ler så många människor är det klart att alla som drab-bas har det mer eller mindre besvärligt. Också av detskälet finns det stor anledning att göra något åt saken.Dan , i mitt tidigare inlägg talade jag ombidragen. Jag behöver inte nämna dem i varje inläggför att de skall gälla. Jag nämnde dem alltså i mittandra inlägg, så behöver inte vara be-kymrad.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 1994/95:109 om val-lodlingenAnf. 65 Jordbruksminister ()Fru talman! har frågat mig omvilka möjligheter som finns att ge stöd till vall utanförLFA-områdena, om det finns möjligheter till ett gene-rellt vallstöd av miljöskäl och om jag avser att vidtanågon annan åtgärd beträffande vallodlingen.Riksdagen har föreslagit att ett generellt vall- ochbetesstöd skall lämnas inom ramen för EG:s mil-jöprogram inom stödområdena 1-4 samt i områdensom klassas som LFA i skogs- ochmellanbygder. har således angett vilkaområden som kan komma i fråga för vall- och be-tesstödet samt de ekonomiska ramarna för stödet. Motbakgrund av beslut är det inte möjligt attge något särskilt stöd till vall utanför LFA-områdena.Ett generellt vallstöd i hela av miljöskäl ärinte heller förenligt med riksdagsbeslutet.Vall- och gröngödslingsgrödor är centrala delar iett resurshushållande och hållbart lantbruk. Det ärnaturligt att ett stöd till dessa grödor ryms inom stödettill ekologisk odling. Enligt det förslag till miljöpro-gram som överlämnats till skallvallarealer såväl inom som utanför LFA-områdenasgränser därför erhålla ersättning inom ramen för stödtill ekologiskt lantbruk.Anf. 66 ()Fru talman! Jag får tacka jordbruksministern såmycket för svaret.Anledningen till att jag tar upp den här frågan äratt den jordbrukspolitik som vi tvingas in i och sominte är utan EU:s - som alltså tvingas bliSveriges - gör att vi kan vänta oss en stor förändringnär det gäller vallodling.Mycket tyder på att vallodlingen i radikaltkommer att minska. Skälet till det är att man får stödför att odla spannmål, men inte för att odla vall. Detkommer att innebära att man tjänar pengar på spann-målsfri vall. Man börjar numera också se väldigtmånga kurser som handlar om att lära sig helsäde-sensilage. Man gör alltså ensilage av grön säd i ställetför att göra det av vall. Det innebär att allt fler lant-brukare plöjer upp sina eller planerar att brytasina vallar.Vallen är väsentlig för lantbruket, framför allt avmiljöskäl. Har man jorden under vall ökar den biolo-giska aktiviteten i jorden. Mullhalten ökar, ochväxtämnesläckagen minskar drastiskt. Dessutom:Blandar man in baljväxter i gräsvallen,så gödslar sig själv. Ungefär handels-gödselkväve slipper man slänga ut per hektar. Här harbaljväxterna bundit luftens kväve.Vallarna behöver heller inte gödslas med fosfor.Det innebär att är mycket bra. Ligger dendessutom över vintern så vet man att jorden hållerkvar växtnäringsämnena. De riskerar inte att hamna ivattendrag. är alltså en viktig del i det svenskalantbruket, framför allt här i med de jordar vihar. Dessutom har vi ju mycket snö , ochdet finns risk för stort växtnäringsläckage på våren.Det som sker är alltså att bryts. Jag harsett exempel på detta på många ställen, t.ex. uteftervåra skånska åsar där naken jord definitivt kommer attinnebära att betydligt mera läcker ut.Med anledning av detta menar jag att vi måstehitta ett sätt att ge stöd till vall, även utanför de LFA-områden vi talar om - och de småländskahöglandet. Om man bryter blir miljöproblemennämligen precis lika stora utanför de här områdenasom innanför dem.Det skulle, , kunna finnas enmöjlighet här, nämligen att säga att man inom ramenför landskapsvårdande pengar - det miljöstöd somSocialdemokraterna bestämt sig för att ha - på någotvis kunde hitta ett sätt att ge mera stöd än som i dagges till . Man kunde titta på vissa områden därmiljöproblemen kan väntas accelerera om bryts,t.ex. utefter åssluttningar.Det är mycket möjligt att det går att göra detta in-om det miljöstödsprogram som finns i och med attlandskapsvårdsprogrammet är ganska vitt hållet. Härär det regeringen som skall utforma detaljerna.En sak är jag dock glad över när det gäller svaret,och det är att säger att den eko-logiska odlingen skall få stöd även för . Natur-ligtvis är jag då litet nyfiken på om det blir sammastödnivåer här som för övrig ekologisk odling ochäven andra grödor.Skulle det vara möjligt för en konventionell odla-re, med rätt att lägga en del av jorden i ekologiskodling, att få ekonomiskt stöd för att odla vall? I såfall skulle det vara en möjlighet för många ekologiskaodlare att se till att i alla fall få ett litet stöd för vallen.Den mesta i varken besprutas ellerkonstgödslas. Därför skulle den kunna uppfylla kra-ven.De här frågorna vill jag gärna ha svar på. Jag hop-pas att inser att det kan bli ettmiljöproblem för om allt fler bryts.Anf. 67 Jordbruksminister ()Fru talman! Jag börjar med att säga att jag delarGudrun uppfattning att det är helt nya förut-sättningar som styr jordbrukspolitiken i i ochmed EU-inträdet. Det hoppas jag att alla var medvet-na om inför omröstningen. Det betyder att vi nu går ini den gemensamma jordbrukspolitiken och att mycketav den makt som tidigare hade inte längrefinns där, utan den har man förskjutit till regeringenoch ministerrådet.Vidare hyser också jag en del av de farhågor somGudrun ger uttryck för - t.ex. att vallodling-en kan minska. Det finns emellertid där en begräns-ning, nämligen att vi har fått en basareal i det fram-förhandlade resultatet för hur mycket spannmål manfår odla för att få arealstöd. Man kan säga att ett litetutrymme på finns kvar därman kan nybörja odling av spannmål - 200 000 hek-tar kan innebära att man plöjer upp just föratt göra det. Den risken finns.Samtidigt är det klart att lantbrukarna måste beak-ta sitt eget behov av vallfoder . Det är juinte helt enkelt att ligga i underkant vad avser grovfo-derareal, eftersom det kan finnas variationer mellanolika år.Riksdagens beslut står fast. Vi håller just nu påoch diskuterar hur föreskrifterna skall utformas för detre olika miljöprogrammen. För ekologisk odling blirdet samma stöd om man odlar vall ekologiskt.På frågan om en jordbrukare kan tänkas få ta ut endel av sin mark och använda den till vall och odla denekologiskt och därmed få stöd kan jag svara att tankenär att en del av marken inte skall vara ekologisktodlad. I stället skall hela gårdens areal ställasom. Det är inget krav från början, men tanken är skall kunna göra det. Då blir det litet svårtatt i längden enbart ha en liten del vall omställd tillekologisk odling för att kunna få bidraget.Anf. 68 ()Fru talman! En del av det som tar upp är mycket intressant. Jag tänker då påbasarealen. Jag har tidigare här i talarstolen i debatterframfört att risken finns att spräcker taket förden basareal som vi har fått för odling just genom bryter . Jag är övertygad om att vi intekommer att klara vår gräns justdärför att det är så många som bryter nu ochanmäler de markerna som marker som man odlarspannmål på.När det gäller möjligheten till vallstöd av miljö-skäl fick jag inget svar. Bedömer som möjligt att inom landskapsvårdspengarna seöver möjligheten att ge stöd till vall? Det kanske integäller på alla områden utanför LFA-områdena, men ialla fall på somliga där vi känner att risken blir förstor om man bryter - t.ex. på i , inärheten av kustregioner och på de ställen där det ärlätta jordar. Detta skulle vi kunna undvika, i alla fallpå en del av de marker där risken för ökade läckagefinns, genom att odla vall.Inte heller när det gäller ekologisk odling fick jagett riktigt svar. har ju tagit beslut efter denuppgörelse som Socialdemokraterna och harträffat. En lantbrukare får alltså rätt till ekologisktstöd om han lägger om en del av gården. Då är minfråga: Kan man lägga om en del av gården och odlavall samt få stöd för det som ekologisk odling? Omdet går, skulle det ge en mycket intressant öppning förkonventionella odlare. Helt plötsligt skulle det finnasen möjlighet att få ekologiskt vallstöd till en gård omvissa marker läggs om till vall. Det skulle bli enmycket intressant öppning. Jag skulle verkligen viljafå bekräftat om det är så.Anf. 69 Jordbruksminister ()Fru talman! Några svar på ställda frågor.Först till frågan om det skulle vara möjligt att in-om delprogram 1, landskapsvårdsstöd, ge stöd tillvall. Jag bedömer inte det som möjligt, eftersom riks-dagen har fattat beslut här. Skulle man börja göra somGudrun säger, så skulle det vara att kringgåriksdagens beslut. Det har jag inte för avsikt att göra.Jag vill påminna om att av all vall finns i LFA-områdena.Gudrun säger att vi inte klarar taket. Jagvet inte om jag uppfattat henne rätt. Skall jag uppfattadet så, att vi inte klarar taket för spannmålsarealen?Det måste vi klara. Vi kommer inte att få pengar förmer än den framförhandlade arealen. Är det då någrasom spränger , så betyder det att de inte fårarealbidrag.Den sista frågan har jag inte funderat närmareöver. Jag ser det väl inte som helt uteslutet att man,om i övrigt kraven på ekologisk produktion på en vissareal uppfylls, skulle kunna ha en del av gården förvallodling. Men jag vill påminna om att tanken är i det långa loppet skall lägga om hela gården.Även om vi inte har nämnt antalet år eller annan tids-gräns för det, så ligger i botten att vi vill ha en helgård omlagd. Jag ser faktiskt inte några hinder för det.Anf. 70 ()Fru talman! Det beslut som har tagit omlandskapsvårdspengarna är inte speciellt detaljerat.Detaljerna om landskapsvårdspengarnas exakta ut-formning har vi ju överlåtit på regeringen. Här skullealltså kunna gå in och se om detfinns en möjlighet att ge stöd till vall till en del. Detfår väl bli ett medskick från mig. Jag hoppas att jord-bruksministern kan se på det som en möjlighet.Hur bedöms vem som får stöd om vi bryter de 2,8miljoner hektar som jag vet att vi får stöd för? Hand-lar det om dem som anmäler marken sist? Är det frågaom sådana som kan visa att de tidigare haft vall påmarken? Smetar man ut det hela generellt över ettantal odlare - alla får minska med en viss procentsatsnär det gäller det arealstöd som ges - eller hur är dethär tänkt?Detta är naturligtvis mycket intressant. Jag kan seatt det som kommer att ske innebär att vi ivärsta fall har brist på hö. Det gäller kanske inte ensi-lage, för det kommer att vara helsädesensilage av säd.Men hö tror jag att vi kommer att ha brist på till hös-ten. Det kommer naturligtvis att påverka dem som harsporthästar. Risken - eller chansen för den som ärbonde - finns att höpriset rusar i höjden.Jag tycker att vi har tangerat ganska intressantaspörsmål här och tror att vallodlarna i fråga om kon-ventionell odling med förtjusning noterar att det finnsen möjlighet att få vallstöd vid en övergång till eko-logisk odling. Naturligtvis hoppas jag, i likhet medjordbruksministern, att det innebär att ett intresseskapas för ekologisk odling och att gårdarna på siktblir omlagda.Vi i vill naturligtvis se att det tiopro-centsmål som vi har satt upp här i beträf-fande ekologisk odling skyndsamt uppnås. Vi skullegärna se att betydligt mer av den svenska arealenodlas ekologiskt. I det hänseendet hoppas jag att jord-bruksministern och jag är överens.I övrigt tackar jag för diskussionen. Den har varitmycket givande och intressant.Anf. 71 Jordbruksminister ()Fru talman! Jag har egentligen bara en synpunkt.Den gäller vad som skulle hända om vi överskriderbasarealen. Såvitt jag förstår, jag har inte hunnit kon-trollera det in i detalj, betyder det att antalet kronorper areal blir mindre. Jag antar att det inte ligger ijordbrukets intresse att göra detta.Jag antar också att det måste finnas någon form avkontroll så att det inte sker, eftersom vi nu har gått utmed anvisningar om hur mycket pengar man skall fåper areal under förutsättning att basarealen hålls. Dåfinns det inte något som helst intresse av att gå utan-för basarealen, varken för samhället eller för denenskilde brukaren, åtminstone inte för den som är innei systemet. Jag tycker att det är en metod som man påalla vis skall försöka undvika.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 1994/95:118 om av-veckling av kärnkraftenAnf. 72 Statsrådet ()Fru talman! har frågat mig om re-geringen avser att följa utslaget i folkomröstningenavseende den framtida energiförsörjningen.Interpellanten menar att utslaget folk-omröstning inte innebar något ställningstagande frånsvenska folket till tidpunkten för kärnkraftens slutligaavveckling eftersom inte fanns angivet påvalsedlarna.Detta är i sig korrekt. Resultatet av den rådgivan-de folkomröstningen var att ingen ytterligare kärn-kraftsutbyggnad skulle förekomma utöver de tolvreaktorer som då var i drift, färdiga eller under arbete.Kärnkraften skulle avvecklas i den takt som var möj-lig med hänsyn till behovet av elektrisk kraft för attupprätthålla sysselsättning och välfärd.Efter folkomröstningen beslöt att uttalaatt den sista reaktorn i skulle tas ur drift se-nast . Initiativet till detta uttalande kom frånsocialdemokratiskt håll. Detta var naturligt mot bak-grund av att vårt arbete i folkomröstningskampanjenhade utgått från en sådan tidsbegränsning. Men jagvill erinra om att alla de dåvarande riksdagspartiernastod bakom uttalandet om 2010 som slutpunkt, medundantag av Moderata samlingspartiet.