prot · GI0998 · 1995-05-02 00:00:00 — har redan tagit initiativ till enförsurningsstrategi inom EU, och det är en klar fram-gång för att vi så snabbt fått gehör för dettabland övriga medlemsländer och hos kommissionen.Kalkningen är en omfattande och kostsam verk-samhet. Regeringen bereder direktivangående en utredning av kalkningsverksamheten. Ensådan utredning skall bestämma en rimlig nivå påkalkningsverksamheten samt pröva på vilka sätt denkan effektiviseras.Kalkningsverksamheten är något vi måste bedrivaför att motverka skadorna av försurningen. I sig ska-par kalkningen varken större eller mindre trovärdighetför vårt agerande i internationella sammanhang. Detsom skapar trovärdighet är att vi kan visa på egnalångtgående åtgärder för att begränsa utsläppen avförsurande ämnen. har , bl.a. medhjälp av svavelskatten, minskat utsläppen med 80 %jämfört med 1980.Anf. 27 ()Fru talman! Jag vill tacka miljöministern för deträtt omfattande svaret.Bakgrunden till frågan är att regeringen redan ibudgetpropositionen drog ned kalkningsanslaget meduppemot 60 miljoner. Det har riksdagsmajoriteten nuockså fattat beslut om. Vi kristdemokrater motsatteoss förslaget.Det innebär i praktiken att inga nykalkningar kangöras och att verksamheten när det gäller kalkninghandlar om uppehållande försvar där kalkning harpåbörjats.I kompletteringspropositionen drar man heltplötsligt ned anslaget med ytterligare 30 miljoner. Detnämns på näst sista och sista sidan i den tunga bibban.Man kanske önskar nämna det sist för att det inte skallkomma fram alltför tydligt. Det innebär ju rimligen attockså det uppehållandeförsvar som kalkningen inne-bär nu faktiskt börjar svikta.Detta gör miljöministern som hon slåssför att begränsa försurningen internationellt. Det ärsvårt att få det att gå ihop.Ministern hävdar i svaret att vad vi gör i Sverigeoch hur vi agerar internationellt inte hör samman, mendet är ju helt fel, . Det måste finnas enkonsekvens mellan det vi gör här hemma och hur viagerar internationellt.Hur skall vi kunna vara pådrivande i internationel-la sammanhang som vi faktiskt avrustarmiljöförsvaret mot försurningen?Hur kommer det sig att man inte räknar med mil-jöskulden när man skall sanera ekonomi?Det är också allvarligt. Det saknas en strategi i fråganom hur man skall väga in miljökostnaderna i densvenska nationalbudgeten.När vi tvingas sanera ekonomin och finansernaklipper man bara till och kortar av ett konto på miljö-sidan utan att se vilka effekter det får långsiktigt förden samlade ekonomin och för miljön. Det är det jagtycker är felaktigt.Anf. 28 Miljöminister ()Fru talman! Om parti inte hade bi-dragit till en skenande statsskuld och till att vi i daglånar till av våra utgifter hade vi sluppitsmärtsamma besparingsförslag på en rad områden. Nuhar parti varit med och sett till att Sve-rige har fått en ekonomisk kris, och då måste vi ocksåspara.Det är i och för sig smärtsamt att spara på kalk-ningsanslaget. skall man komma ihåg attdet anslag vi nu ger i realiteten motsvarar det anslagsom har använts för reell kalkning under t.ex. de bor-gerliga åren. Det har nämligen funnits stora reserva-tioner kvar på kalkningsanslaget.Det är orsaken till att vi nu tycker att det är rimligtmed en neddragning, som vi utvärderar ochser över hur kalkningen skall fungera i framtiden.Vi räknar med att vi klarar omkalkningen. Ny-kalkningen får anstå i avvaktan på utvärderingen.Anf. 29 ()Fru talman! Det är som vanligt då man möter mi-nistrarna från den socialdemokratiska regeringen:Anfall är bästa försvar för att dölja de snedsteg mantar på olika områden - i detta fall miljöns område.Dan parti har sett till att vi har en eko-nomisk kris här i landet, säger . Det varväl ändå att ta i litet, miljöministern. Jag hörde i ochför sig detta upprepas i går, när det var . Detär klart att det är väldigt enkelt att skylla ifrån sig påtidigare regeringar när man har egna besvär. Så enkelär inte verkligheten. Det vet skall lösa ekonomi och de finansiellaproblemen. Det har vi ett gemensamt ansvar för. Detär vi beredda att ta från vår sida. Men för den skullkan man inte låta miljön stryka på foten. Det är detsom är det allvarliga.Man klipper till på ett miljökonto och drar ned.Det blir, precis som miljöministern säger, ingen ny-kalkning. kommer också det uppehållande försva-ret att svikta.Jag får återkomma till en annan sak om jag får yt-terligare en replik.Anf. 30 Miljöminister ()Fru talman! inser naturligtvismycket väl hans partis medverkan i att bygga upp statsskuld. Vi är vana vid att höra attdet är klart att man skall sanera ekonomin, men inte skall göra det just på detta område. Det gårinte längre att undanta några områden när man har fåtten så oerhört besvärlig låneskuld som var med om att lämna efter sig.Det vi gör är att hålla oss till den nivå på kalk-ningsverksamheten som man hade under alla de bor-gerliga åren förutom det sista. Det vara bara ,, som kalkningsverksamheten var högre.Det har funnits reservationer på kalkningsanslagenvarje år. Det visar att vi ändå behöver se över kalk-ningsverksamheten för att få denna viktiga verksam-het att fungera bättre.Anf. 31 ()Fru talman! Miljöministern säger att det inte gåratt undanta något område när man sanerar statsfinan-serna. Frågan är vilken syn man har på miljön. Hardet något värde att väga in miljön i nationalräkenska-perna? Skall vi beta av den miljöskuld vi redan harbyggt upp, som är så ofantlig, eller inte? avstannardet arbetet under miljöministerns ledning. Vi kommer inte att beta av miljöskulden.Fru talman! Ministern ger besked om att regering-en skall se över kalkningsverksamheten. Men detbeskedet fick vi i budgetbilagan.Det enda som har hänt är att man plockarbort ytterligare från anslaget. Man plockar bit för bit.Ministern får skynda på med utredningen, för snartfinns det inget kvar att utreda. Jag hoppas att inteministern har för avsikt att plocka bort verksamhetenbit för bit och på så sätt bli av med den.När kommer verksamheten i gång? En utredningutlovades redan den 10 januari.Anf. 32 Miljöminister ()Fru talman! Om vi skall göra något åt försurning-en skall vi komma ihåg att kalkningen bara är ettuppehållande försvar. Det viktiga är att vi minskarförsurningen - minskar de sura regnen.Som jag sade i svaret är vi mycket glada för att viredan har fått gehör för ett försurningsprogram i EU.Det EU och naturligtvis också andra länder är intres-serade av är nog inte i första hand vår kalkningsverk-samhet utan vilka åtgärder vi är beredda att vidtanationellt för att minska våra egna sura utsläpp.Vi kan konstatera att vi i denna regering, till skill-nad från den tidigare regeringen, t.ex. har vågat ta itumed ammoniakavgången från lantbruket i Syd- ochMellansverige. Det är en mycket viktig fråga när detgäller försurningen. Vi har också ökat kraven på mil-jömärkning för nya vedpannor för att minska utsläp-pen från dessa.På det sättet och med ett intensivt internationelltarbete betar vi av miljöskulden och ser till att vi görnågot åt problemen - inte bara symtomen.Anf. 33 ()Fru talman! Det ligger ingen motsättning i att för-söka åtgärda problemet som man försökerbeta av miljöskulden genom nödvändig kalknings-verksamhet. Det allvarliga är fortfarande att man nudrar ned på den verksamheten. Det innebär att försva-ret kommer att svikta.Jag har läst proposition om åtgärdermot försurande ämnen. Den är i stora stycken bra. Vihar motionerat på en rad punkter. Jag hoppas att vikan förbättra ytterligare.På en punkt önskar jag ett tydligare besked. I sva-ret hänvisas till att vi minskat svavelutsläppen sedan1980.Det nya svavelprotokollet innebär att vi skall räk-na mellan och . Frågan är hur det serut . Har ministern något besked om hur detser ut i ?Jag är ärligt oroad, , om det blir möj-ligt att göra snabba klick på miljösidan och sparapengar. Det finns då en risk för att går tillhistorien som den minister som inte lyckades försvaramiljöintresset när andra intressen pockade på.Anf. 34 Miljöminister ()Fru talman! Precis det som sade av-slutningsvis var det som gjorde att de borgerliga mi-nistrarna på område efter område såg till att inte tanågot ekonomiskt ansvar. I stället överlät de helaproblemet och hela den katastrofala ekonomin till denregering som kom efter. Jag går gärna till historiensom en av de ministrar som var med och såg till att taSverige ur den ekonomiska krisen.När det gäller försurningen är vår allra viktigasteinsats att agera internationellt. Vi kommer där att fåfram ett program inom EU. Vi kommer också attprioritera arbetet med att skärpa kraven beträffandebilavgaser, förbränningsanläggningar, svavelhalten iolja m.m. på ett europeiskt plan. Vi skall komma ihågatt av det sura regnet faktiskt härrör frånandra medlemsländer i EU.Parallellt med detta fortsätter vi det viktiga arbeteti med att se till att vi minskar de sura utsläp-pen. Vi avser att komma tillbaka, när vi är mera ga-ranterade en effektiv och bra kalkningsverksamhet,för att se till att det satsas på kalkningen.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1994/95:462 om bosnienkroa-ternaAnf. 35 Statsrådet ()Fru talman! har frågat migom avvisning av bosnienkroater.Jag vill börja med att kort redogöra för det svens-ka asylprövningssystemet. När en asylansökan läm-nats in prövas den i enlighet med svensk lag. I ettförsta led prövas om sökanden har ett skyddsbehov.Föreligger skyddsbehov beviljas sökanden asyl. Före-ligger inte skyddsbehov prövas eventuella humanitäraskäl och anknytningsskäl. Föreligger sådana skäl kanuppehållstillstånd beviljas i enlighet med de reglersom gäller härför. I fallet med bosnienkroaterna harregeringen prövat tre enskilda ärenden som skall varapraxisledande. Vid sin prövning fann regeringen attdet i de tre ärendena inte förelåg skyddsbehov, inteheller förelåg så starka humanitära skäl att uppe-hållstillstånd skulle beviljas på den grunden.De överläggningar som förevarit mellan de svens-ka och kroatiska regeringarna har, utöver den avgö-rande frågan om garantier mot tvångsvisa återsändan-den till , främst rört takten iåtersändandet och vissa praktiska omständigheter isamband med dessa. Vad gäller frågan om ett värdigtmottagande så är det inte en omständighet som prövasi utlänningsärenden, vare sig de rör bosnienkroatereller andra utländska medborgare. Den svenska rege-ringen har i samband med överläggningarna med denkroatiska regeringen ställt frågor kring mottagandet iKroatien och påpekat vikten av att agerar påett sätt som anstår en rättsstat.Jag vill här också ta tillfället i akt att påpeka attregeringen, i likhet med och , mycket noga följer den dramatiskautvecklingen i . Vidare vill jag åter igenpåminna om vad jag har sagt tidigare,nämligen att utlänningslagen gör det möjligt att tahänsyn till nya omständigheter när sådana föreligger.Anf. 36 ()Fru talman! Jag vill tacka invandrarministern försvaret på min fråga. De akuta omständigheter som harinträffat just vill jag återkomma till. Förstgäller det dock den fråga som jag har ställt till invand-rarministern. Min fråga gäller ingenting annat änprincipen om värdigt mottagande.Jag har inte ställt frågan därför att jag skulle hahittat på det uttrycket. Jag stötte på det före den sär-skilda debatt vi hade här i kammare den 29mars. Invandrarministern uttryckte attvi har två oavvisliga krav på den kroatiska regeringen.Det ena avser garantier för att inte de personer viavvisar återsänds till Bosnien med tvång. Det andraavser att de skall få ett värdigt mottagande.Efter att ha fått det här frågesvaret förstår jag var-för det var omöjligt att under den särskilda debattenden få något svar på detta. Men det hade varitbra att redan då få ett förtydligande om att det här inteär något som beaktas, att det inte är något som skallföras fram, att det inte är ett oavvisligt krav och attdet över huvud taget inte är ett krav från regeringenssida. Såvitt jag förstår måste det vara en massmedialmissuppfattning av vad invandrarministern har sagt.I det här sammanhanget skulle det vara intressantatt veta vilken typ av frågor som har ställts till denkroatiska regeringen när det gäller på vilket sätt mankommer att ta emot de här personerna. Vad har densvenska regeringen sagt att ett sätt som anstår enrättsstat innebär?Anf. 37 Statsrådet ()Fru talman! I sin fråga citerade vad statsminister sade här i kam-maren för sedan. Men hon tog en mening avstatsministern ur sitt sammanhang. Hennes citat löd:"Men givetvis gäller i princip samma krav som viställer här hemma, även om vi vet att vi ekonomisktoch socialt har bättre förutsättningar att leva upp tilldessa." Statsministern fortsatte emellertid:"Människorna skall alltså ha möjlighet till en någor-lunda trygg tillvaro mot bakgrund av de villkor somallmänt gäller i landet." Så sade statsministern. Det ärmycket viktigt att komma ihåg det, och något annathar vår statsminister inte heller avsett. Det här ärrelaterat till vilka förutsättningar som faktiskt gäller iKroatien.De frågor som vi har ställt till företrädarna för denkroatiska regeringen när de var här gäller i stor ut-sträckning garantierna för att de här personerna intemot sin vilja skall återsändas till . De upprepade samma saker som de harsagt till oss tidigare. De gjorde det nu också i form avett gemensamt formulerat pressmeddelande som gickut. Vi anser att vi har fått det här uppfyllt. Det somsades i brevet från utrikesministern bekräftades ocksåav vice premiärminister under hans besök iSverige.Det är så vi har hanterat den här frågan. Sedan harkroaterna framfört till oss att de önskar diskuteratakten i återsändandet. Det var på deras begäran somöverläggningarna ägde rum - inte på den svenskaregeringens begäran. Man ville att återsändandetskulle ske i relativt lugn takt. Man vill ha ett förmed-delande om hur många och vilka som kommer. Dettaär offentliga uppgifter även i . Vi har sagt attvi skall försöka åstadkomma det. Mot den bakgrundenhar också ingått i överläggningar medkroatiska myndigheter för att uppfylla de här kraven.Anf. 38 ()Fru talman! Jag har i det här sammanhanget inteställt någon fråga om garantierna för att människorinte återsänds till Bosnien. Jag vill ändock fråga omden känner till vilka medborgerli-ga rättigheter bosnier med kroatiska pass kommer attha i . Frågan gäller de som får flyktingstatusrespektive de som inte får flyktingstatus.Vilka medborgerliga rättigheter kommer de att få?Kommer de att ha rätt till tak över huvudet, i vilkensom helst bemärkelse och hur enkel som helst? Kom-mer de att ha rätt att på något sätt få sitt dagliga nä-ringsintag tillgodosett? Eller skall de tigga ihop sinmat? Kommer de att ha rätt till sjukvård? Kommerderas barn att ha rätt att gå i skolan?Anf. 39 Statsrådet ()Fru talman! vet svaren på dehär frågorna, och det vet jag också. De personer somåtersänds härifrån och som är kroatiska medborgaregår ingen oproblematisk framtid till mötes i Kroatien.De har rätt att ha sina barn i skolan och att få akutsjukvård. I övrigt är dessa personers medborgerligarättigheter ganska begränsade. Registrerade flyktingari har en något bättre tillvaro, även om dennaturligtvis inte heller är idealisk.Det här känner vi till. Det var också bekant för ossnär vi fattade beslutet i regeringen i de här tre fallen.Men det finns inte heller något i svensk lagstiftningsom säger att fattigdom eller svårigheter att skaffabostad eller arbete skulle vara en grund för att fåstanna i . Något sådant finns inte inskrivet ivår lag.Anf. 40 ()Fru talman! Jag konstaterar att en grupp kommeratt ha lägre nivå på sina rättigheter än de som kommeratt klassas som flyktingar. Man kan kanske behövaakut sjukvård när man inte har fått den mat man be-höver osv.Vad innebär det som har hänt. Frågan berörinte detta, men det kommer ändå med i svaret, efter-som det hände saker i går. Redan vid den särskildadebatten här i kammaren bedömde fak-tiskt många krigsrisken som överhängande. , drygten månad senare, bevittnar vi en offensiv. Om osä-kerheten i fråga om vad som skall hända var stor då ärden megastor. Vad drar regeringen för slutsatserav händelserna i i går och ?Anf. 41 Statsrådet ()Fru talman! Det är litet för tidigt att dra några slut-satser . Företrädare för har svårigheter attbedöma den här situationen. De ser den kanske snara-re som något slags incident än som en början på ettkrig som kroaterna skulle bli indragna i. Men, som jaghar sagt tidigare, vi följer utvecklingen otroligt noga.Det är än mer angeläget i den situation som vi nu ser.Vi bedömer också händelserna i som allvar-liga och ser på dem med stor seriositet.Via vår ambassad, FN, UNHCR osv. gör vi be-dömningar av situationen. Våra myndigheter, som fårfatta eventuella beslut som kan föranledas av den härsituationen, följer utvecklingen tillsammans med oss.Jag tror också att , eller litetsenare , har ett sammanträde därman just skall diskutera situationen i och detfortsatta beslutsfattandets vara eller inte vara.Anf. 42 ()Fru talman! Om jag , när vi debattera-de detta, hade anledning att beklaga beslutet om attåtersända bosnier med kroatiska pass har jag destostörre anledning att beklaga det . är be-rett att göra detta när osäkerheten är ännu större.Invandrarministern säger att man funderar på omkroaterna kan bli indragna i den här situationen. Detär just vad de är. Det är ju en kroatisk offensiv. Detvar kroatiska styrkor - ett par tusen soldater - somattackerade i går. Det som händer nu sker inte utanförKroatien. Det händer just i Kroatien.Det är inte värdigt att i det här lägetskicka tillbaka bosnier med kroatiska pass. Jag villgärna upprepa det.Anf. 43 Statsrådet ()Fru talman! Det är viktigt att vi - även - är klara över att det för närvarandeinte skickas tillbaka några personer till , inteheller till har fortfarande ett beslut som in-nebär att man inte gör det. Hur det kommer att bli,med tanke på hur det ser ut nu i , kan jag intesvara på just . Men som jag sade följer vi detta medstor noggrannhet. Myndigheterna har också att tahänsyn till det som faktiskt händer i Kroatien.Jag vet inte riktigt - det är svårt att fåfram information - hur man skall tolka den här ut-vecklingen. Det kan ju vara detta som hände ochingenting mera; det är allvarligt i sig. Det här kanockså vara början på en större offensiv, och vi kanhamna i en krigssituation. Då är det Utlänningsnämn-den och som har att ta ställning ifrågan självständigt, enligt de nya omständighetersom finns, eller att överlämna nya ärenden till rege-ringen.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1994/95:448 om utbyggnadav skyddade älvarAnf. 44 Statsrådet ()Fru talman! har frågat mig om rege-ringen förbereder en energiutbyggnad av någon av dehittills bevarade älvarna.Svaret på frågan är nej.Anf. 45 ()Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Detvar mycket kort. Det kan man tolka på olika sätt. Jagtolkar det egentligen som att statsrådet så snabbt sommöjligt vill komma undan frågan.Orsaken till att jag har ställt den här frågan är attdet från det kommit propåer om att man skall utreda förut-sättningarna för att bygga ut någon av älvarna. Det ärmycket allvarligt att dessa signaler kommer från deunga socialdemokraterna, som har framtiden för sigoch som borde värna om miljön och miljövärden. Vivet också att motsvarande signaler har hörts från ettvisst fackligt håll. Det är alldeles uppenbart att manmåste sätta sig ner och ta dessa synpunkter på allvar.Därför har jag ställt den här frågan till statsrådet.För närvarande pågår det också en debatt om i vil-ken takt kärnkraften skall avvecklas. Det finns givet-vis ett samband mellan de båda frågorna. Om mansnabbt avvecklar vissa reaktorer kommer givetvistrycket på de orörda älvarna att öka. Såvitt jag harförstått det harman gjort den kopplingen. Därför vill jag ställa enföljdfråga till statsrådet: statsrådet någon kopplingmellan en snabbare avveckling av vissa reaktorer föratt vissa mål skall uppnås när det gäller energipoliti-ken och risken för att någon av de orörda älvarnabyggs ut?Som jag ser det finns det ett samband. Jag ser ock-så ett utomordentligt miljö- och naturvärde i att vifortsättningsvis kan slå vakt om de fyra orörda älvar-na.Anf. 46 Statsrådet ()Fru talman! Jag skyr inte alls den här frågan. Denfråga som ställdes till regeringen var om vi förberedernågot beslut till om att bygga ut de fyraorörda älvarna. På den frågan har jag svarat nej. Detär av respekt för . har fattat be-slut om att älvarna skall skyddas. Dessutom sitter envattendragsutredning som skall se över vilka övrigavattendrag som behöver skyddas.Vi har gemensamt tillsatt en energikommissionsom skall se över energipolitiken och omställningenav det svenska energisystemet. Den framtida energi-politiken kommer den här att få möjlighetatt besluta om när har lagt framsitt betänkande och det är remissbe-handlat.Anf. 47 ()Fru talman! Jag ser det som självklart att regering-en respekterar riksdagsbesluten. har rege-ringen ett ansvar för att förbereda eventuellt andrariksdagsbeslut i olika sammanhang.Jag måste säga att jag inte hade väntat mig att frå-gan om att bygga ut de orörda älvarna skulle kommaupp på den politiska dagordningen. Jag trodde nämli-gen att det riksdagsbeslut som vi fattade var så djuptförankrat att den här frågan inte skulle behöva kommaupp. Men har den kommit upp på dagordningen.Vi skall fatta beslut när det gäller de frågor somstatsrådet har hänvisat till, t.ex. den framtida energi-politiken. Då är det helt naturligt att vi i ett tidigtskede tar upp och väcker frågan på nytt i det sam-manhanget.Som jag ser det finns det ett klart samband när detgäller inriktningen av den kommande energipolitiken.Det finns en koppling mellan risken för att någon avde orörda älvarna byggs ut och takten i avvecklingenav kärnkraften.Anf. 48 Statsrådet ()Fru talman! Vi lever som väl är i ett demokratisktsamhälle. Då har alla möjligheter att delta i den ener-gipolitiska debatten, även SSU. Det pågår en energi-politisk debatt just nu i vårt samhälle. Det är bra. Detär bra med en öppen och fin debatt kring dessa frågor.Regeringens inställning är att den här riksdagenkommer att fatta beslut om omställningen av densvenska energipolitiken när harlagt fram sitt betänkande och det är remissbehandlatoch diskuterat mellan de olika partiföreträdarna. Re-geringens målsättning är att beslutet om den kom-mande omställningen av det svenska energisystemetskall fattas med bredast möjliga parlamentariska un-derlag.Anf. 49 ()Fru talman! Jag tycker också att det är viktigt medett stabilt underlag när det gäller beslut om den fram-tida energipolitiken, inte minst i det ekonomiska lägesom befinner sig i. Jag tänker också på detfaktum att inte minst näringslivet behöver klara signa-ler när det gäller den framtida energipolitiken.Jag vill ställa en ytterligare fråga till statsrådet.Ser inte statsrådet en koppling mellan avvecklingenav kärnkraften och risken för att bygga ut någon avälvarna? Den kopplingen finns utan tvekan. Det ärändå så att vi får en mycket stor del av vår elför-sörjning från kärnkraften.Skall vi klara att trygga elförsörjning-en som vi slår vakt om miljömål hamnarman i det läget. Här har vi en konflikt när det gällermiljömålet mellan energin från kärnkraften och riskenför att bygga ut älvarna. Vissa anser att kärnkraften ärfel miljömässigt. Jag anser att vi kan klara miljön närdet gäller kärnkraften.Tar vi någon av älvarna har vi spolierat de natur-och miljövärden som finns. Därför är jag tacksam omstatsrådet ändå ger en förklaring eller gör en deklara-tion för kammaren om hur han ser på den kopplingen.Anf. 50 Statsrådet ()Fru talman! Det är just de frågorna som diskuterasi med en mångfald av expertis.Jag tycker att det skulle vara i högsta grad olämpligtatt om ett ansvarigt statsråd titt som tätt talade om hurhan tycker att den framtida energipolitiken skall be-drivas när vi mellan de olika partierna har varit över-ens om att skall ta hand omdessa frågor och ge oss ett underlag. När det har skettskall jag delta i den energipolitiska debatten, eftersomvi då har ett riktigt underlag.Anf. 51 ()Fru talman! Jag tackar för det klarläggandet.