prot · GI0989 · 1995-04-18 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:89Tisdagen den 18 aprilKl. 14.00 16.40Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 3, 4, 5, 6 och 7april.2 § Meddelande om plan för kammarenssammanträdenFörste vice talmannen meddelade att plan förkammarens sammanträden utdelats.3 § Meddelande om frågestunden tisdagen den2 majFörste vice talmannen meddelade att frågor somskulle besvaras vid frågestunden tisdagen den 2 majskulle lämnas in till kammarkansliet senast torsdagenden 27 april.4 § Meddelande om avgivande ominterpellationerFörste vice talmannen meddelade att tisdagen den2 maj var sista dag för avgivande av interpellationerunder innevarande riksmöte.5 § Meddelande om svar på interpellationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellationer 1994/95:91 och 92Beträffande interpellation 1994/95:91 framställdav () om arbetsrätten samt 1994/95:92framställd av () om Segregationen istorstadsområdena, får jag meddela att jag inte kanbesvara dessa inom föreskrivna fyra veckor.Skälet härtill är hög arbetsbelastning.Jag ber därför att få besvara interpellationernafredagen den 12 maj 1995.Stockholm den 6 aprilLeif BlombergInterpellation 1994/95:93Beträffande interpellation 1994/95:93 av GudrunSchyman (v) om och klimatkonventionen fårjag meddela att jag inte kan besvara denna inom fyraveckor.Skälet härtill är att en debattdag som passar bådeinterpellanten och mig inte gått att finna under dennatidsperiod.Jag kommer att besvara interpellationen den 12maj 1995.Stockholm den 3 aprilAnna LindhInterpellation 1994/95:106Beträffande interpellation 1994/95:106 av () om ungdomars välfärd och vär-deringar, får jag meddela att jag inte kan besvaradenna inom föreskrivna . Skälet härtill äratt en debattdag som passar både interpellanten ochmig inte stått att finna under denna tidsperiod.Jag kommer att besvara interpellationen den 12maj.Stockholm den 11 april 1995Marita UlvskogInterpellation 1994/95:100Beträffande interpellation 1994/95:100 av PerUnckel (m) om forskningens villkor, får jag meddelaatt jag inte kan besvara denna inom föreskrivna fyraveckor.Skälet härtill är utlandsresa.Jag kommer att besvara interpellationen den 15maj 1995.Stockholm den 11 april 1995Carl Tham6 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 10 april1994/95:436 av Skånberg (kds) till justitieminis-tern om åtgärder mot våldsskildringar1994/95:437 av () till statsrådetJörgen om 21994/95:438 av () till finansminis-tern om lagen om offentlig upphandlingden 11 april1994/95:439 av () till finansminis-tern om ansvaret för finanspolitiken1994/95:440 av () tillfinansministern om budgetunderskottet1994/95:441 av () till statsrådet om industrisysselsättningen i Stockholmsre-gionen1994/95:442 av () till statsrådet om avvisning av bosnier med kroatiskapass1994/95:443 av () till statsrådetMats om krigsmaterielexport till . länder1994/95:444 av () till näringsminis-tern om etanoldrift1994/95:445 av () till jord-bruksministern om Garpenberg1994/95:446 av () till finansministernom ränteläget1994/95:447 av () till finansministernom europeiska stödinsatser i Öst-och Centraleuropa7 § Svar på fråga 1994/95:437 om 2Anf. 1 Miljöminister ()Herr talman! har frågat statsrådetAndersson om regeringen ämnar fatta beslut om att taRinghals 2 ur drift då driftstillståndet löper ut.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall svara på frågan.Nuvarande driftstillstånd för kärnkraftsreaktornRinghals 2 är giltigt till utgången av . Hösten1994 lämnade in en ansökan till Statenskärnkraftinspektion (SKI) om fortsatt drift av reaktornefter detta datum. Ansökan är, tillsammans med ensärskild säkerhetsredovisning som inlämnats till SKIinom ramen för den periodiskt återkommande säker-hetsgranskning som föreskrivits för samtliga svenskareaktorer, föremål för SKI:s gransk-ning. Efter genomförd granskning, och efter att SKIinhämtat yttrande från andra berörda instanser, skallSKI med eget yttrande överlämna ärendet för rege-ringens prövning. Detta väntas ske under sommaren1995.Energikommissionen har enligt sina direktiv bl.a. iuppdrag att utifrån energipolitiska riktlinjeranalysera de samhällsekonomiska, miljö- och energi-politiska konsekvenserna av en avställning av en ellerflera reaktorer . Kommissionen skallredovisa sina slutsatser och förslag för regeringenunder hösten 1995.Jag ser mot bakgrund av vad jag redovisat inteanledning att nu föregripa den prövning av driftstill-ståndet för reaktorn som förestår.Anf. 2 ()Herr talman! Minister, ledamöter och alla ni påläktaren! Detta med kärnkraften börjar bli ganskasegt. Det krävs handling . Det krävs attmarknadens aktörer, i detta fall energibolagen, fårsignaler. Så sent som avslöjas i en hemlig rap-port att nu försöker påverka opinionen föratt fördröja kärnkraftsavvecklingen.Vi vet att vad bolagen efterfrågar är helt enkeltklara signaler. Vi kan inte dra detta i långbänk helatiden. Det är synd att det finns en likhet mellan och . Det är långbänken närdet gäller kärnkraften.Vi vet att vi har sagt att kärnkraften skall avveck-las . Jag hoppas att regeringen håller fast viddet. Vi måste börja . är en brabörjan. Finns det någon bättre början? Driftstillstån-det går ut . ägs av , ett statligt företag. Reaktorn har landetssämsta produktivitet. Det har varit mängder av inci-denter på . Vi har ett elöverskott som ärganska stort. Vi kan alltså avveckla denna reaktor.Det är den signal som jag menar att ochandra behöver för att inte ägna sig åt den enormalobbyverksamhet och opinionsbildning som man nuplanerar . Ett nytt stort,massivt pådrag kommer att ske från ocholika branschorganisationer för att vi skall behållakärnkraften i Sverige.Det vore bra om miljöministern kunde ge någotskäl till att skulle vara kvar. Finns det ettenda skäl till att skulle vara kvar, medtanke på att man måste investera ganska mycketpengar för att få reaktorn att överleva ett tag till?Dessutom har vi ett stort elöverskott. Är det inte ettgyllene tillfälle, att ta chansen nu?Anf. 3 Miljöminister ()Herr talman! Jag kan hålla med omatt uppgift inte borde vara att, som BirgerSchlaug uttrycker det, "lobba" för kärnkraften, utansnarare att "lobba" för energibesparing och energi-hushållning. Jag kan också hålla med att det är önskvärt att vi får slut på de segdragnadiskussionerna om kärnkraften och kommer till be-slut. Jag hoppas också att avvecklingen skall kunnabörja . Däremot måste vi avvaktaEnergikommissionens underlag. Därom tror jag attalla är ense. I avvaktan på det vill jag inte säga medvilken reaktor och när man skall börja.Anf. 4 ()Herr talman! Jag håller med miljöministern om attdet vore bra om ägnade sig åt energieffek-tivisering och energihushållning. har man visat iden här rapporten att man tycker att det är som nå-gonting som katten släpar in. I själva verket är detbättre att få sälja el från kärnkraftverk. Det är merlönsamt för . Man ser dessutom energief-fektivisering och decentraliserad energi som ett hotmot det egna företaget. Det är förskräckligt, specielltnär det gäller ett statligt företag.Anna sade att hon hoppas att avvecklingenskall börja . Men så snart sommöjligt är ju i själva verket nu! Vi har ett enormtelöverskott som motsvarar åtminstone två, kansket.o.m. Varför inte ta den reaktor därdriftstillståndet faktiskt går ut och där det ligger ihänderna på politikerna att utan skadestånd påbörjaavvecklingen?Anf. 5 Miljöminister ()Herr talman! Jag föreslår att ändåavvaktar , som skall vara klar ihöst, och därefter åter ställer frågan till mig. Då kannog få ett klarare besked.Anf. 6 ()Herr talman! Jag antar att det svaret är ett ja. Fårjag tolka det på det sättet?Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1994/95:405 om GideälvenAnf. 7 Miljöminister ()Herr talman! har frågat mig om re-geringen avser att följa upp socialdemokraternastidigare agerande i frågan om och därmedavslå ansökan om utbyggnad av älven.Den borgerliga regeringen överlämnade till riks-dagen (prop. 1992/93:80) om utökatälvskydd. I propositionen var sträckan mellan Stenäsoch i inte med bland de älvsträckorsom regeringen föreslog borde skyddas från vatten-kraftsutbyggnad enligt 3 kap. 6 § naturresurslagen.Socialdemokraterna hävdade vid riksdagsbehandling-en av propositionen att den aktuellasträckan i borde skyddas mot vattenkrafts-utbyggnad genom att intas i 3 kap. 6 § naturresursla-gen. Någon ändring i partiets principiella inställninghar inte skett.Vad gäller den pågående regeringsprövningen avtillåtligheten enligt vattenlagen av vattenkraftsut-byggnad i kan jag lämna följande upplys-ningar.Vid , , har begärt tillstånd att bygga ut fall-sträckan mellan och kraftverk.Samma bolag har också i ett nu vilandeförklarat målansökt om att få bygga ut fallsträckan ovan Gammel-by kraftverk. Regeringen har i beslut den 10 septem-ber 1992 förbehållit sig rätten att pröva tillåtlighetenenligt vattenlagen av de ansökta utbyggnaderna iGideälven. I yttrande till regeringen den 14 februari1995 har anfört att enligt domstolenär uppförandet av ansökta Hemlings kraftverk, upp-ströms , tillåtet enligt vattenlagen.För närvarande remissbehandlas vattendomstolensyttrande av berörda myndigheter och organisationer.Anf. 8 vice talman ()Herr talman! Först ber jag naturligtvis att få tackaför svaret. Men jag är besviken å Örnsköldviks kom-muns vägnar och alla andras vägnar som är intresse-rade av att skydda den här älvsträckan. Miljöministernhar ju i tidningen lovat att Gideälvenskall skyddas. Då förväntar man sig vid en sådan härfrågestund att det klart deklareras att regeringenkommer att fatta ett beslut om det.När förra regeringen framlade propositionen iärendet var man fullt medveten om att det var enviktig sträcka att skydda för ,eftersom vi har så stor utbyggnad där. Men det gickinte att ta in det i naturresurslagen då därför att fråganvar föremål för rättslig prövning. Vi har den konstitu-tionen att vi inte skall ingripa när det pågår en rättsligprövning, utan prövningen måste få slutföras. Dåbeslöt förra regeringen att ta till sig ärendet - annarshade inte miljöministern kunnat ens lova någontingom - med argumentet att rättslig prövningpågick.Jag kommer ihåg debatten i samband med att be-slutet fattades i kammaren. Socialdemokraternas före-trädare var mycket upprörd över detsätt på vilket vi hanterade frågan och ansåg att viverkligen hade svikit alla älvräddares ambitioner. Jaghar velat visa att vi gjorde rätt i hanteringen och attdet inte fanns någon anledning att tro att förra rege-ringen inte hade för avsikt att värna fler älvsträckor.Anf. 9 Miljöminister ()Herr talman! Den rättsliga prövningen pågår. Gö-rel Thurdin vet ju vilka regler som gäller under det attden rättsliga prövningen pågår. Men jag tycker attGörel Thurdin, alla intresserade i Örnsköldsvikskommun och alla de som engagerat sig i frågan bordekänna sig lugnade av att jag ändå försäkrar att bådeenergiministern och jag anser att vallöften är till föratt hållas.Anf. 10 vice talman ()Herr talman! Jag tycker att det är alldeles utmärktatt man håller vallöften. Jag tycker också att det ärutmärkt att socialdemokraterna följer den rättsligaprincipen, att man skall värna rättsliga processer. Viser naturligtvis fram emot beslutet i frågan. Men hademan följt den inställning man hade när beslutet fatta-des, skulle den socialdemokratiska regeringen ha lagtförslaget , eftersom ärendet då var behand-lat.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på frågorna 1994/95:410 och 424 omåtervinning av glasförpackningar, m.m.Anf. 11 Miljöminister ()Herr talman! har frågat mig om re-geringen avser att vidta åtgärder för att av an-vända glasförpackningar skall kunna återvinnas isamtliga kommuner i landet. har frågatmig om vad regeringen avser göra för att förstärkaansvaret för producenterna när det gäller insamling avglas och andra returmaterial. Jag har valt att besvaradessa frågor i ett sammanhang.Enligt förordningen om producentansvar för för-packningar skall förpackningar av engångsglasåteranvändas eller materialåtervinnas. För standardi-serade förpackningar av glas för öl och läsk är kravet95 % återanvändning, och för förpackningar av glasför vin och sprit fyllda i är kravet åter-användning. De angivna nivåerna skall vara uppnåddasenast den 1 januari 1997.Statens naturvårdsverk har enligt förordningenmöjlighet att meddela ytterligare föreskrifter sombehövs för uppgiftsskyldigheten och verkställighetenav förordningen. har re-missbehandlat förslag till föreskrifter, och förslagetbereds i verket.Enligt regeringens uppfattning har övergångenfrån kommunala insamlingssystem till producen-tansvar för engångsförpackningar av glas fungeratdåligt. Med tanke på att producentansvaret för glashar gällt är det upprörandeatt insamling av engångsglas ännu inte sker i någonstörre utsträckning genom producenternas försorg.Regeringen har därför gett , som är tillsynsmyndighet för förordningenom producentansvar för förpackningar, i uppgift attutreda producentansvaret för bl.a. engångsglas. skall ta fram en tydlig bild av hur pro-ducentansvaret fungerar, bedöma hur troligt det är attåtervinningsnivåerna uppnås samt föreslå åtgär-der inklusive eventuella författningsändringar. Endelredovisning av uppdraget skall ske beträffandebl.a. engångsglaset och returpapperet den 31 oktober1995. Hela uppdraget skall redovisas den 1 februari1996.Min uppfattning är att producenterna måste ta sittansvar i enlighet med förordningen. Servicen får inteförsämras för konsumenterna, och alla kommunerskall självklart omfattas.Anf. 12 ()Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Riks-dagen fattade 1993 beslut om att, som statsrådet sä-ger, av glasförpackningar skall återvinnas medstart . Det är jättebra om vi kan vara överens omatt det handlar om i varje kommun, oavsett varkommunen ligger. Jag har fått den bestämda uppfatt-ningen att det inte är så exakt reglerat att man kansäga att det gäller samtliga kommuner. Men jag ärjätteglad om statsrådet nu säger att det handlar om90 % i varje kommun. Jag har en del kontakter i gles-bygdskommuner. Bl.a. i kommun är det ing-enting som samlas in , därför att kommunen interiktigt känner ansvaret även om den har det. Mantycker att ett avtal måste träffas. Som statsrådet sägerär det bedrövligt att det är som det är. Jag är likaupprörd som statsrådet över att det hänt så litet och inte redan nu har bestämt vem som betalar från1994 och framåt. Det finns kommuner ute i landetsom säger att det är Svensk glasåtervinning som skallbetala, inte kommunen. Man har inga avtal. säger är det i stort sett bara i en tredjedelkommuner som det fungerar någorlunda hyfsat.Menar statsrådet att det är Svensk glasåtervinningsom har att svara för kostnaderna ? Vemskall klara av det här så att man kan säga i samtligaSveriges kommuner: Även om det inte är klart ,betalar Svensk glasåtervinning eller producenternafram till den tidpunkt då alla kommuner har kommit igång med detta.Anf. 13 ()Herr talman! Pengar luktar inte. Det visste redanromarna när de tog det första steget för att ta hand omsitt avfall. Visserligen kan man säga att avfallsprodu-centerna har större möjligheter att påverka avfal-let än vad romarna i det fallet hade, men i grundenkan man säga att producentansvarslagen har sammastyrprincip, nämligen pengar. Det är en bra principsom slår fast producentansvaret. Den som tillverkarsopor skall ta ansvar för dem. Enkelt och med pen-ningens hjälp förståeligt även för den mest kapitalis-tiske producenten.Att vi måste ta ansvar för avfallet påett sätt som vi ens funderat över fram-står för mig som självklart. Därför blev jag förvånadnär jag på kommunfullmäktige i för någraveckor sedan fick höra att glasproducenterna inte ärberedda att betala enligt den ambitionsnivå som vårtkommunala avfallsbolag och utan lag-krav har varit beredda anta. Hur skall en äldre billösfarbror eller för den delen en tant kunna lämna tillba-ka tomflaskor om man måste åka kilometervis hem-ifrån? Det går ju inte. Om det är så, vilket uppenbarli-gen glasproducenterna anser, att deras ambitionsnivåstämmer överens med lagens krav måste lagen skär-pas. Därför känns det tryggt att höra miljöministernssvar, och det vill jag framföra ett tack för. Jag delaruppfattningen att det är upprörande att övergångenfrån det kommunala ansvaret till producentansvarethar gått så knöligt.Kommer den delrapport som skalllämna att lämnas i sådan tid att mankan genomföra eventuella författningsändringar , vilket vore bra? För egen del är jag litetotålig och skulle gärna se författningsändringar i etttidigare skede. Såvitt jag kan bedöma behövs detförstärkningar i texten för att man skall kunna hålla enrimlig ambitionsnivå och också få tillbaka så mycketav återvinningsglaset som möjligt.Anf. 14 Miljöminister ()Herr talman! Jag tror att frågeställarna och jag ärhelt överens. Det är både beklagansvärt och mycketupprörande att det har blivit så här. Problemet äregentligen dubbelt. De rättsregler som man lutade sigpå var helt enkelt inte bra. Det tidigare regeringenklarade inte att se till att det infördes övergångsregleroch inte heller att se till att reglerna blev tillräckligtklara.Dessutom ligger problemet hos Svensk glasåter-vinning som har huvudansvaret för dagens situation,att man inte kommer överens med kommunerna.Redan i höstas, direkt efter att vi hade tillträtt,började vi att träffa producenterna och de ansvariga.Vi trodde att det skulle gå att övertyga Svensk glaså-tervinning om att man snabbt skulle komma i gång.När detta inte gav något resultat, trots löften om mot-satsen, började att utarbeta sinaföreskrifter. Vi kunde då se framför oss att en författ-ningsändring var nödvändig, även om man skullebibehålla principen. Detta avser vi att få fram i höst.Om vi hinner få till stånd en lagändring till den 1januari vågar jag i och för sig inte lova . Men jaghoppas att vi skall kunna åstad-komma ett effektivt och väl fungerande producen-tansvar.Svensk glasåtervinning har några månader påsig att visa att man i alla fall försöker att leva upp tillmålsättningen.Anf. 15 ()Herr talman! Det är jättebra att vi också kan varaöverens . Det är alldeles utmärkt, tyckerjag.Jag såg miljöministern på TV-nyheterna i går.Hon var väldigt kritisk och besviken över situationen.Men det innebär väl också att den här regeringen medkrafttag måste se till att det här fungerar och att detverkligen blir av? Ytterst borde vi kanske rent prin-cipiellt i den här debatten komma överens om vemsom skall betala från det att kommunerna har satt dethela i sjön och till dess att Svensk glasåtervinning harhuvudansvaret. Gäller det för Svensk glasåtervinningatt man har att betala eller komma överens om ettavtal ? Eller skall kommunerna svara förhela kostnaden när det hela skall varasatt i sjön? Det är väsentligt att vi ändå har en princi-piell uppfattning här i debatten, även om statsrådetoch regeringen har givit andra i uppdrag att se överfrågan.Om Svensk glasåtervinning inte vill ta det här an-svaret, vad tänker statsrådet då vidta för åtgärder?Anf. 16 ()Herr talman! Det finns anledning att notera att detär trevligt att vara överens i en viktig framtidsfråga.Att regelsystemet är dåligt har noterats. Då är detännu viktigare att understryka behovet av författning-sändringar. Jag ser verkligen fram emot att ni hinnermed att införa dessa ändringar så att de kan gälla . Det blir ju problem om man får ett glappmellan en ambitionsnivå när det gälleråtervinningsglasinsamlingen och sedan något slagsmellantid innan det införs en producentansvarighets-lag för glas som fungerar och som gör att producen-terna tar sitt fulla ansvar.Jag vill alltså kraftigt understryka behovet av attdenna lagändring skall genomföras redan vid årsskif-tet. För övrigt ser jag fram emot liknande förändringarnär det gäller batterier, som har seglat upp som ettannat stort problem på det här området.Anf. 17 Miljöminister ()Herr talman! Till vill jag meddela attmitt besked till producenterna är att de bäransvaret. Man får inte skjuta upp ansvaret till 1997.Om man inte tar sitt ansvar får man i så fall betalanågon annan för att ta det ansvaret. Men det är produ-centerna som har huvudansvaret.Jag kan försäkra att vi mycket högt prioriterar bå-de den här frågan och batterifrågan, som berörde. Vi tror att det är absolut nödvändigt meden uppstädning när det gäller dessa frågor.Anf. 18 ()Herr talman! För att vi inte skall missuppfatta var-andra blir min fråga: Bär Svensk glasåtervinning dethela ansvaret? Då skall man alltså också betala kost-naderna i de kommuner där det har satts igång en verksamhet. Är det så jag skall tolka statsrå-dets svar?Om inte detta sker, kan man då tänka sig att ävenen socialdemokratisk regering är beredd att bryta uppmonopolet och låta andra intressenter som kommu-nerna kan komma överens med om att samla in glasoch annat återvinningsbart material få göra det? Ärdet en möjlig väg? Som det sägs i debatten här ärdetta en oerhört viktig fråga. Det stimulerar ju verkli-gen inte människor till att ta ett miljöansvar och kännaett engagemang när de inte ens vet var de skall läggaflaskorna någonstans. Inom kommunerna rycker manpå axlarna och säger att det är deras pro-blem, eftersom det är staten som har bestämt.Anf. 19 Miljöminister ()Herr talman! Jag upprepar: Svensk glasåtervin-ning, producenten, har ansvaret. Däremot vill jag integå händelserna i förväg när det gäller eventuella rätt-stvister. Men Glasåtervinning har ansvaret. Producen-terna har ansvaret. Det är mycket viktigt för det fort-satta arbetet med producentansvaret att producenternaoch Svensk glasåtervinning i det här fallet ser till attta sitt ansvar och ser till att det fungerar. Annars kandetta få olyckliga konsekvenser också för det framtidaarbetet med producentansvaret.Anf. 20 ()Herr talman! Då får jag väl uttrycka ett tack förden information som vi har fått. Jag ber att få åter-komma när vi har fått alla papper på bordet. Jag hop-pas att vi också då kan vara överens om att detta lösersig och om vem som skall betala kalaset, så att intekommunerna står där och inte gör något eller att delägger ner stora summor på system som Svensk glaså-tervinning sedan inte anser användbara för sin hante-ring. Då blir det inget av detta. Men jag hoppas att jagkan få ett bra svar även nästa gång.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1994/95:432 om standardise-rade förpackningarAnf. 21 Miljöminister ()Herr talman! har frågat mig vadregeringen avser att göra för att komma till rätta medproblemen med standardisering inom EU av förpack-ningar.Jag håller med om att det ärviktigt att minska antalet förpackningar och att hante-ringen för handeln och konsumenterna bör vara såenkel som möjligt.Både EU:s nya förpackningsdirektiv och vår egenlagstiftning på förpackningsområdet har till syfte attbegränsa uppkomsten av förpackningsavfall. Ett annatsyfte är att främja återanvändning och återvinning avförpackningar.I har vi erfarenheterav retursystem för glas och aluminiumburkar. Dåkonsumenter betalar pant och återfår densamma närde lämnar tillbaka denna, ökar deras vilja att returneraförpackningen. Det är därför som vi i harkunnat uppnå så höga återvinnings- respektive återan-vändningsnivåer, dvs. för returglas, föraluminiumburkar och för PET-flaskor. En inter-nationell standardisering behöver inte hindra vårainhemska system.Retursystemen för glas håller tyvärr på attminska i omfattning. Detta är ett problem, varförregeringen i budgetpropositionen (prop. 1994/59:100under A. Miljövård) har aviserat att ändringar kom-mer att ske i förordningen (1994:1235) om producen-tansvar för förpackningar i syfte att säkerställa befint-liga returglassystem och möjliggöra att nyaretursystem för glas kan komma in på marknaden. Ettsådant arbete pågår inom regerings-kansliet. Detta arbete kommer att kunna slutföras när1994 års statistik finns tillgänglig och har redovisat sitt uppdrag om producen-tansvaret till regeringen efter den 31 oktober 1995.Anf. 22 ()Herr talman!