prot · GI0957 · 1995-02-08 00:00:00 — Det är faktiskt upprörande att låtamånga människor vara engagerade lokalt utan att hatänkt igenom hur man själv skall följa upp detta i ettsenare skede.Jag har sagt att jag tyckte att det var rätt att börjalokalt, men jag hoppas nu att vi skall bry oss om detsom vi har initierat.Vad gäller trafiklederna ställde sig Centerpartietutanför arbetet med att få fram dessa. Vi fick inte enchans att få med i det arbetet för att fåfram en lösning i . har sedantagit ställning till hela trafikpaketet. Då fanns inte jaghär, men däremot . 235 SKÅNBERG (kds) replikHerr talman! tyckte inte att hanfick något svar. Låt oss se om den aspekt på miljö-politik som jag tog upp i mitt anförande får något svarfrån . Han representerar ju faktisktden socialdemokratiska regeringen, och vi vill fåbesked från honom i denna hans egenskap.Jag tyckte att hade en ambitiösinriktning i sitt tal. Jag tyckte också att regeringsför-klaringen hade en ambitiös ansats. Men hur rimmar devackra orden med att man nu vill skära ned miljö-forskning och miljöinsatser i ? Hurkan acceptera och försvara ensådan politik?Anf. 236 () re-plikHerr talman! Till en del kommer svaren i ett sena-re inlägg, som inte jag kommer att svara för, ochdärför avstår jag nu från att svara.Anf. 237 () re-plikHerr talman! Jag uppskattar det synsätt som redovisar. Det är mycket viktigt att inteproblemen i andra länder får legitimera att vi inte görnågot i Sverige.Men som här också har framhållits är regeringspartiets företrädare här, och hankände en viss sympati för det som jag sade om trafik-politiken. Jag vill fråga om jag skall uppfatta detta så,att regeringen är beredd att lägga fram förslag omändring av beskattningen av förmånsbilarna.Jag vill också upprepa frågan i mitt anförande ommiljöbalken: Kan man räkna med att miljöbalkensikraftträdande blir ungefär försenat, eller ärregeringen beredd att snabba på behandlingen ochlägga fram det gamla förslaget med smärre ändringar?Min sista fråga gällde utredningen om skatteväx-ling, som den borgerliga regeringen tog initiativ till.Kommer den att inrättas, bemannas och kunna startasitt arbete?Anf. 238 () re-plikHerr talman! Regeringen återkommer med förslagpå just de områden som har tagitupp. Om det blir exakt sådana formuleringar vet jaginte, men man kommer att lägga fram förslag för attåtgärda de problem som han tar upp.Miljöbalken har dragits tillbaks för att kunna för-bättras och bli mer heltäckande. Jag har inget svar påfrågan vilken tid det kommer att ta. Vi har, somFremling vet, diskuterat det i utskottet, och jag kaninte mer om detta än vad vi senast visste i ut-skottet.Anf. 239 ()Herr talman! De socialdemokratiska kvinnorna,, SSU och det socialdemokratiskastudentförbundet har under den allmänna motionsti-den skrivit en motion om engergipolitik på miljönsvillkor. Bakgrunden till motionen är att vi inte varesig i budgetpropositionen eller i den debatt som förts iSverige om energipolitiken klart kan se linjeunder de kommande åren.Sverige har beslutat att avveckla kärnkraften,minska koldioxidutsläppen och bevara våra natio-nalälvar orörda. Det är höga energipolitiska målsätt-ningar, som dock är nödvändiga för en bättre globalmiljö. Vi s-kvinnor anser att skall följa sinademokratiskt fattade beslut. Den bör också följa folk-omröstningens beslut och stå fast vid löften från folk-omröstningen.Att vi inte kommit längre i arbetet med förnybaraenergikällor och alternativ är oacceptabelt. Det är sedan folkomröstningen genomfördes, och halvatiden har gått, så nu är det bråttom.Vi s-kvinnor anser att det är en mycket pessimis-tisk syn på den moderna teknikens möjligheter ochmänniskors vilja att anpassa sig till ett ekologisktuthålligt samhälle som redovisas i den svenskadebatten. Vi tror att klarar både att genomföraen avveckling och att hålla koldioxidutsläppen på enlåg nivå. I motionen för vi fram många förslag ochidéer. redovisar svenska företag sin an-vändning av miljövänlig "grön el" i produktionen somen viktig del i marknadsföringen av sina produkter.Ett annat färskt exempel är köp avNjordkraft AB. Den affären visar att energibranschenhittar utvecklingsmöjligheter, om avgörandena harfattats och är beslutskompetent.Vad innebär en energipolitik på miljöns villkor?Vad kan vi göra för att klara en omläggning?Vi kan minska elanvändningen genom effektivi-seringar i hemmen, på arbetsplatser och inom indust-rin. Vi kan spara 10 . Det innebär att de första kärnkraftverken kantas ur drift utan några större uppoffringar, eftersom vii dag har en överproduktion.I ett pressmeddelande hävdar ,, att industrin kan spara in på av sinenergi utan några större investeringar. De bästa fönst-ren och kylskåpen på marknaden är mer energi-effektiva än konventionella sådana, och dessa byter vinu successivt ut. Effektivare ventilation och belysningi lokaler kan mer än halvera elkostnaden och därtillförbättra miljön.Självklart klarar vi inte en omläggning av energi-politiken enbart genom effektivisering och hushåll-ning. Biobränsle, vindkraft, naturgas m.m. behövs föratt producera såväl el som värme. Biobränslets andelkan fördubblas, och naturgas kan vara en lösningunder en övergångsperiod. Hade det inte funnits rea-listiska alternativ när tog sitt beslut, haderiksdagen säkerligen inte vågat besluta om en om-ställning av energisystem.En miljöanpassad energipolitik kräver förutom ef-fektivisering naturligtvis också effektiva styrmedel.Några av dessa tar vi upp i motionen:- de ekonomiska,- de administrativa, exempelvis krav på energip-lanering och energibyggnormer, samt- branschvisa frivilliga avtal om minskad elan-vändning.För miljöns skull är det nu och viktigtatt elpriset speglar respektive energikällas mil-jöproblem och kostnaderna för dessa. Särskilt viktigtblir det inför en eventuell framtida elavreglering.När vi i motionen pekar på hur andra har gjort ärdet lösningar från , och somvi berättar om.Kärnkraften betalar inte de fulla kostnadernaför sina miljö- och olycksrisker. Det finns ingen an-ledning att fortsätta att gynna kärnkraften. Olycksga-rantin har höjts men täcker knappast kostnaderna fören olycka.Det är inte bara vi s-kvinnor i som har storrespekt för kärnkraftverk och en rädsla för ett nyttTjernobylhaveri. stängde sina verk efter Tjer-nobyl. tog aldrig sina under uppbyggnadvarande kärnkraftverk i drift. I skeringen expansion . Kärnkraften är för osäker intebara ur olycksfallssynpunkt utan också för avfalletsskull. Ansvaret för kärnkraftens avfall har vi för långtid framåt - avfall som både kostar att förvara ochställer omfattande säkerhetskrav.Herr talman! Jag vill slutligen särskilt nämna någ-ra av våra yrkanden:- en kartläggning av olika energiskatters effekterpå en uthållig miljöpolitik,- samordning av insatser- en olycksgaranti.Riksdagen har beslutat om avveckling av kärnkraf-ten, och vi har här en förpliktelse inför folkatt följa detta demokratiskt fattade beslut.Anf. 240 SKÅNBERG (kds) replikHerr talman! Det här säger är imånga stycken mycket sympatiskt. Hennes och s-kvinnornas oro för kärnkraften hade varit värd enegen mässa, och jag delar i mycket hennes oro. Jagvill också se en avveckling av kärnkraften.Nu har skickat över frågan omneddragningen av miljöinsatserna för tillInger . Då ställer jag till henne den frågasom inte ville svara på, om nuInger är den på den socialdemokratiskasidan som vill svara:Hur kan Socialdemokraterna dra ner miljöforsk-ning och miljösatsningar i så kraftigt? Hurär detta försvarbart?Anf. 241 () replikHerr talman! När tidigare hän-visade till att svaret skulle lämnas av en annan leda-mot, var det inte mig han menade utan . Så Skånberg får vänta litet till på svaret.Anf. 242 SKÅNBERG (kds) replikHerr talman! Det ser ut som en tanke, när den enaefter den andra av de socialdemokratiska ledamöternaskickar frågan vidare. Jag skall med stort intresse höravad tredje man vill säga.Anf. 243 ()Herr talman! Det gläder mig att vi även den härperioden har möjlighet att förväxla titlarna herr tal-man och fru talman. Eftersom jag har jobbat mycketmed jämställdhetsfrågor, tycker jag att det är bra.Jag vill precis som Skånberg ta upp en dis-kussion i den allmänpolitiska debatten om miljönkring . Jag tar mig också friheten att åberopaett antal forskare som har lämnat ett antal rapportersom jag sympatiserar väldigt varmt med. Jag kommersjälv från ett Östersjölandskap, . Jag villdärför tala om Östersjön.Att åka efter kuster och se den yttreoch den inre skärgården från ner mot Bråvikenär att få uppleva någonting som jag ser som en gåva,en gåva som jag vill att många fler skall få ta del av.Nu kan man få se sälar i vattnet. Man ser att djurlivet börjar må litet bättre,en bild av en som faktiskt är på bättringsvä-gen. Det har som sagt gått bättre för vissa djurarter attåterhämta sig, då miljögifterna DDT och PCB harminskat.På sommaren, när det är varmt ute, kan havet visaupp ett helt annat ansikte. Stränderna kan vara fulla avruttnande tång och sjögräs. Vattnet kan vara starktmissfärgat, ett övergött hav i obalans.80 miljoner människor i 14 länder bor i tillrin-ningsområdet för detta unika, ständigt stressade in-nanhav. lever redan i naturligt tillstånd påen knapp marginal. Varje ny förändring, varje nytttillskott av utsläpp, ökar problemen. Sedan sekelskif-tet har halten av fosfor åttadubblats och halten avkväve fyrdubblats, precis som Skånberg nämndei sitt inlägg. Ingen kan förvåna sig över att mer än entredjedel av är syrefri och nästanhelt död.Men börjar det hända saker. harhotbilden förändrats radikalt. Gamla miljöhot somtidigare uppfattats som nästan eviga, DDT och PCB,har börjat ge vika. Andra hot kvarstår - det gällerövergödning och fosforutsläpp - och nya problemkommer. Ta t.ex. den mystiska fisksjukdomen M74som hotar att slå ut hela laxstammen. Forskarna troratt även andra fiskarter hotas.Fritidsbåtarnas avgaser är också ett stort problemsom vi måste titta på. De ger tydligen skador på ab-borre och regnbågslax.Samtidigt kommer nya glädjande uppgifter om attsyrehalten efter det senaste saltvattensinbrottet fak-tiskt ökar på många av tidigare helt dödabottnar. Ännu finns det alltså en chans att torskstam-men skall kunna hämta sig.Herr talman! Allt medan fler stora miljöhot frånde forna uppdagas har ännu ett omfattandeuppstädningsarbete inom internationell ram börjat påde sydöstra kusterna. byggs det kommunala av-loppsreningsverk i , och somförhoppningsvis kommer att stoppa det enorma utflö-det av fosfor och kväve från , m.fl.städer.Antalet stora lokala föroreningskällor minskar.Men blir därmed renare? Eller får vi levamed samma gamla halvkvävda hav till?Vi måste titta på de största kvävekällorna, det in-dustriella jordbruket och vägtransporterna. Det räckerinte med de insatser som görs. Vi måste göra mycketmer än det. En förändring av livsstil både här i och i det forna måste till. Antaletbilar och andra transportfordon har fullkomligt explo-derat, även det enligt forskarnas rapport, och det serman ju i verkligheten också.Det är nog faktiskt så att det lokala Agenda 21-arbetet måste få ett större genomslag, både i vårt landoch i de andra länderna. Vi måste få en annan syn påhur vi skall ta tag i miljöfrågorna. Vi måste se till attbygga upp en folkrörelse som skall komma under-ifrån, inte från kommunerna utan ända från bostads-områdena - ända från köksbordet, som en forskareformulerade sig. Vi måste vända på den resurskrävan-de livsstil som vi har, om vi skall kunna rädda Öster-sjön.Det finns nu stora möjligheter att stärka miljöin-satserna runt , både interregionalt i vårt landoch i näraliggande länder, med EU som bas. Låt Bar-bro m.fl. motion om samarbete mellanMälarregionen och sydvästra bli en förebildför ett utvecklat arbete på miljöns område! Och detfinns fler förebilder. Vattenbruk vid Stensund kanockså vara ett bra exempel på att föra ut kunskap omhur vi skall kunna få en bättre miljö.Vi måste satsa mer på forskning kring fisksjukdo-men M74. Vi måste se till att öka samarbetet mellanenskilda, kommunala, regionala och centrala instan-ser, även inom EU-området. Det är viktigt, för nusprider man ut resurser och kunskaper nästan somfjädrar för vinden.Vi måste också lyfta fram sådana saker som tvät-tanläggningar. skall ett gäng från jord-bruksutskottet titta på en biltvättanläggning där manåteranvänder både vattnet och kemikalierna.Den fråga som Skånberg har ställt får jagtydligen svara på i en replik. Så jag måste be honomatt han ställer den igen.Anf. 244 SKÅNBERG (kds) replikHerr talman! Med största nöje skall jag upprepafrågan, för tredje gången gillt, till i all världen kan efter dengenomgång han gjorde av kritiska lägeändå medverka till att insatserna för miljöskärs ned?Det var för övrigt intressant att följa med i forsk-ningsrapporten "Får vi liv i ? ", där MichaelHagberg använde i stort sett inledningen och samman-fattningen som stomme för sitt tal. Eftersom jag ärledamot av FRN gläds jag åt den användning somKälla-litteraturen får.Men när han nu använde den här faktagrunden,varför drar han då slutsatsen att vi skall dra ner påforskningen? Han säger i sitt tal att vi måste satsa merpå forskningen. Hur kan Socialdemokraterna göra enfaktisk neddragning av resurserna för forskning ochmiljö när det gäller och säga såvackra ord, byggda på både Källa och egna funde-ringar?Det enda konstruktiva i hela talvar orden "vi skall titta på". Det räcker inte långt.Anf. 245 () replikHerr talman! Vi skall titta på i praktiken en miljö-vårdsanläggning där man återanvänder vatten ochkemikalier.När det gäller nedskärningarna reagerade vi påsamma sätt i jordbruksutskottet. Det är på det viset attde medel som fanns för att öka miljöinsatserna i Ös-tersjöområdet inte användes fullt ut av den förra re-geringen. De medlen skall stå även till vårt förfogandeden här budgetperioden.Dessa pengar plus det som vi redan har med ibudgetarbetet kommer att göra att vi satsar likamycket på den här perioden som tidigare.Det kan jag med glädje tillstå att vi har fått informa-tion om från Miljödepartementet.Vi skall också komma ihåg att jag inte heller ärriktigt nöjd med satsningarna på miljöns område.Tänk om vi hade en ekonomi i balans! Tänk om viinte behövde sätta in alla våra klutar för att rätta uppstatens finanser! Tänk om vi kunde diskutera visioneroch framtid, hur vi skulle kunna förbättra vår miljöoch kampen mot arbetslöshet i stället för att hela tidenjobba med besparingar! Jag ser statsbudgetproblemetsom det största problemet på miljöns område.Anf. 246 SKÅNBERG (kds) replikHerr talman! vill ha en diskus-sion om visioner och framtid. Ja visst, men då blir detju ord, precis som regeringsdeklarationen bara var ordoch precis som hans båda företrädare i talarstolenbara har kommit med vackra ord. Det räcker ju inte!När kommenterar mitt räkneex-empel säger han att det sker en neddragning, men attdet i själva verket går lika mycket till detta områdesom förra budgetåret. Den matematiken går inte ihop.Det fungerar inte på det viset. Varje krona behövs idetta arbete, och att säga att pengarna inte har använtspå ett tillfredsställande sätt är inte en ursäkt för att draned när vi hör att det tar att återställa . Då lever varken eller jag.Jag blev glad av att höra att han inte var riktigtnöjd med förslag. Det är inte jag heller.Vill ni ha förslag på besparingar och på inkomster harvi i vår motion finansierat ett tillägg på 420 miljonerkronor just till denna typ av miljöinsatser. Det har vifinansierat genom en skatt på avfall som kommer attge 2 miljarder, så det blir pengar över. Följ kds för-slag! Det kommer att betala sig. Det kommer att gyn-na Östersjön.Anf. 247 () replikHerr talman! "Följ kds förslag" säger argt. Det skall jag göra när det gäller avgifter påsopor och avfall. Det kan jag ställa upp med. Jag harvisserligen läst mig till att sådana förslag har tagitsupp utan att kunna läggas på bordet.Nu vet jag att en enmansutredare skall titta på dessafrågor. Vi skall hand i hand föra fram frågan ochtillsammans utveckla ett system med avgifter för attförstärka miljön. Det tycker jag är glädjande.Men vi får inte glömma det som hände under förrabudgetåret. Man utnyttjade inte de medel som fannstill satsningar på miljön i området. Det tycker jag ärtråkigt. I och med det har vi hamnat i ett visst vaku-um. Kampen för en bättre miljö i kommeratt gå litet för sakta.Jag sade att det tar att återställa . Men jag ser det som en gåva att få vara vidÖstersjön och i . Den gåvan vill jag föravidare till det uppväxande släktet.UtbildningsfrågorAnf. 248 (m)Herr talman! Att i denna sena tim-me säga allt som är väsentligt när det gäller utbild-nings- och forskningspolitik är en utmaning. Jag skalldärför gå rakt på sak.Vi moderater är djupt bekymrade över att Social-demokraterna hanterar utbildningsfrågorna som enavdelning inom arbetsmarknadspolitiken. Regeringensaknar en sammanhängande tanke om utbildningenssyfte och vägarna för att nå väsentliga mål. Det somtill nöds har presterats i regerings-ställning är förslag om allvarliga nedskärningar ianslaget till högre utbildning och forskning och tan-kegods från 70-talet.Utbildningsministerns försök att ta ifrån de fristå-ende forksningsstiftelserna resurser, förslag om flerpolitiker i olika organ liksom en ny SIA-utredningförmedlar inget intryck av nytänkande och utveckling.Tvärtom ger det oss känslan av att Socialdemokrater-na inte riktigt har hängt med i allt det som hänt påutbildningsområdet . Men mycket harfaktiskt hänt.Ansvarsfördelningen har förändrats, och den tidi-gare centralstyrningen har brutits. Högskolor ochuniversitet har getts ökat ansvar både vad gäller ut-bildningen som sådan och när det gäller resursan-vändningen. Den högre utbildningen har byggts utkraftigt, kombinerat med stora ansträngningar för atthöja och säkra kvaliteten. Beslut om bl.a. nya läropla-ner och ökad valfrihet för eleverna har fattats.Det är viktigt att dessa insatser kan fullföljas.Utbildning och forskning är intellektuellainfrastruktur. På tröskeln till det som brukar kallaskunskaps- och kompetenssamhället är det alldelesnödvändigt med moderna och väl genomtänkta sats-ningar på detta område. Struntar man i långsiktighetenoch fuskar med kvalitetsfrågorna riskerar vi att snartstå där med ett nedslitet, smalt och kurvigt utbild-ningsnät fyllt av tjälskott och återvändsgränder.Den socialdemokratiska politiken saknar långsik-tiga mål, och man har inte heller brytt sig om att titta ibackspegeln. Även var utbildnings-frågorna en del av den socialdemokratiska arbets-marknadspolitiken. Då snurrade de ekonomiska hju-len, och trots att bl.a. UHÄ påpekade att det var vik-tigt att bygga ut den högre utbildningen gjorde densocialdemokratiska regeringen inte mycket. Propåerom fler utbildningsplatser viftades bort, och arbets-marknaden ryckte ungdomarna direkt från gymnasie-skolan, om de ens hann fullfölja sin utbildning.I dag - och det understryker tidsaspekterna - harvi många vuxna som saknar den akademiska utbild-ning de och svensk arbetsmarknad skulle behöva.Men det är inte enkelt att reparera den bristen, varkenför det enskilda eller staten. har vi dessutom storungdomsarbetslöshet. Jo, återigen låterni socialdemokrater arbetsmarknadspolitiken styrautbildningen.Jag är den första att instämma i att det är bra omarbetslösa kan ges adekvat utbildning. Men socialde-mokraterna, som inte gjorde tillräckligt för attbygga ut den högre utbildningen, rusar nu i väg somvettvillingar med rena hugskott. Förslaget att arvodera9 000 vuxna som läser naturvetenskaplig/tekniskutbildning med är ettsådant förslag. I det fallet begär regeringen riksdagensgodkännande av riktlinjerna till en kostnad av 3 mil-jarder kronor utan att prestera något underlag omvilken utbildning det handlar om, vilka förkunskapereller resultat man tänker sig nå och utan en analys avvilka konsekvenser detta får för övriga studenter.Men det räcker inte med det. I samma propositionföreslår regeringen stora nedskärningar i anslagen tillhögre utbildning och forskning. Den långsiktiga kom-petensuppbyggnaden får ge vika för kortsiktiga för-slag. Det är inte bara pengarna det handlar om, utan iminst lika hög grad de signaler denna politik skickartill ungdomar och till utbildningsanstalter.Till ungdomar säger ni socialdemokrater nu att detinte är så viktigt att inrikta sig på ett krävande studie-förberedande gymnasieprogram eller en längre aka-demisk utbildning. Det går ju att fixa, och man får jupremier om man gör det . Till hög-skolor och universitet skickar ni signalen att kvantitetär viktigare än kvalitet. I båda fallen är det fel signa-ler.Vi moderater sparar mer än ni socialdemokrater ivårt budgetalternativ totalt sett. Men vi avvisar rege-ringens nedskärningar när det gäller högre utbildningoch forskning, och det är en mycket medveten priori-tering. Vi är nämligen övertygade om att Sverigemåste höja kunskapsnivån generellt och att vi måstekunna ligga i täten i olika forskningssammanhang.Det förutsätter i sin tur någorlunda fasta spelregleroch stadga i anslagstillsdelningen.Att socialdemokraterna har ett horn i sidan när detgäller de fristående forskningsstiftelserna har jagredan konstaterat. Men det är tragiskt att ett parti somtidigare faktiskt ansågs vara ett forskningsvänligt partinu t.o.m. ger sig på grundforskningen. Särskilt märk-ligt tycker jag det är att regeringen kapar den"nyfikenhetsforskning" som borde vara en del avstatens huvudansvar. Ett annat mycket märkligt greppär att regeringen har valt att ge sig på Lantbruksuni-versitetet i alldeles särskild ordning. Där ligger ominte en hund, så en ilsket röd räv begraven.Herr talman! Jag har koncentrerat mig på att kriti-sera den kortsiktighet som socialdemokratisk utbild-nings- och forskningspolitik nu visar. I våra moderatamotioner finns många goda idéer och förslag som jaghoppas att kammaren skall behandla ipositiv anda. Andra moderata ledamöter kommer attta upp några av de viktiga förslag vi har lagt framunder den allmänna motionstiden.Anf. 249 ()Herr talman! En god utbildning lägger grunden förutvecklingen av hela vårt samhälle. Det går inte att taupp alla frågor på denna korta tid. Jag vill ta uppnågra frågor som ser som mycket viktiga.Till att börja med vill jag ta upp ochföräldra- och elevinflytandet. Människor vill ta meransvar. Människor vill få större möjlighet att väljaoch bestämma. Det gäller också på skolans område.Demokratin i skolan måste stärkas. Samspelet mellanföräldrar och skola är en viktig trygghetsfaktor föreleverna och bidrar till att alla känner sig delaktiga.Undersökningar visar också att det leder till bättrestudieresultat.Medborgare har, enligt Lokaldemokratiutredning-en, stor tilltro till skolornas förmåga att ge kunskaperoch färdigheter. Däremot anser majoriteten av föräld-rarna att de har små möjligheter att påverka skolanoch skolmiljön. Föräldrainflytandet är alltföropreciserat, och vi vill gå längre.Centern vill genomföra en decentraliseringsreformsom ger nya möjligheter för föräldra- och elevinfly-tande i skolan. Vi menar att kommunerna skall dele-gera vissa beslut till skolstyrelser som inrättas vidvarje skola, för att garantera föräldrarnas och elever-nas inflytande över och ansvar för verksamheten.Jag vill också ta upp frågan om en tioårig grund-skola utifrån barnens behov. målsättning ären tioårig sammanhållen grundskola, där barnen bör-jar i förskoleinriktad verksamhet . Jagvill understryka att det är viktigt att kommunerna gesen rimlig övergångsperiod för att planera och förbe-reda detta.En tioårig grundskola måste utgå från vad som ärlämpligt för barnen och deras utveckling. Det är där-för angeläget att påskynda en fortsatt utveckling avsamverkan mellan förskola och skola. Genom attintegrera förskolans sexårsgrupp i gesmöjligheter att utveckla samarbetet. Förskolans ar-betssätt kommer till del, och grundskolankan möta eleverna tidigare.Jag vill så gå över till utvecklingen av de mindreoch medelstora högskolorna. Vi vill fortsätta utbygg-naden av den högre utbildningen. Det är viktigt för attfå en högre kompetensnivå och utbildningsstandard,vilket gagnar hela nationen.