prot · GI0985 · 1995-04-04 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:85Tisdagen den 4 aprilKl. 14.00 16.14Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 29 mars.2 § Meddelande om frågestunden tisdagen den18 aprilTalmannen meddelade att frågor som skulle be-svaras vid frågestunden skullelämnas in till kammarkansliet den 11april kl. 13.30.3 § Meddelande om svar på interpellationTill kammaren hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 1994/95:87Till riksdagenBeträffande interpellation 1994/95:87 av ChrisHeister om laboratorieprover får jag meddela att jaginte kan besvara denna inom föreskrivna fyra veckor.Skälet härtill är att en debattdag som passar bådeinterpellanten och mig inte gått att finna under dennatidsperiod.Jag kommer att besvara interpellationen den 8 maj1995.Stockholm den 30 mars 1995Ingela Thalén4 § Svar på fråga 1994/95:414 om ersättningtill vittnenAnf. 1 Justitieminister ()Fru talman! har frågat mig omdet finns några planer på att höja ersättningen till densom vittnar inför domstol.Jag vill inledningsvis framhålla att vittnesbevis-ning intar en central roll i vårt rättsväsende. Dettagäller inte minst i brottmål, där vittnesbevisningenofta är den viktigaste bevisningen. Den obenägenhetatt vittna, kanske på grund av rädsla, som på senaretid brett ut sig i vårt samhälle inger därför oro och kani ett längre perspektiv sägas äventyra rättssäkerheten.Såvitt framgår av fråga är det motdenna bakgrund som hon undrar om det finns planerpå att höja vittnesersättningen.Jag vill här erinra om att enligt svensk rätt är varoch en som inte är part i ett mål i princip skyldig attvittna om vad han eller hon har iakttagit. Vittnesplik-ten är alltså en samhällsplikt som gäller alla.På uppdrag av dåvarande justitieministern har en särskild utredare undersökt vilkaåtgärder som skulle kunna förbättra situationen förbl.a. vittnen i domstol och lämnat förslag till olikasådana åtgärder. Uppdraget har redovisats i prome-morian Vittnen och målsägande i domstol (Ds1995:1). I promemorian föreslås bl.a. en straffskärp-ning när det gäller övergrepp i rättssak och att dom-stolen i vissa fall skall kunna förordna en särskildstödperson för ett vittne. I promemorian föreslås ock-så en höjning av ersättningen för förlorad arbetsför-tjänst och för övernattningskostnad.Promemorian remissbehandlas för närvarande.Remisstiden går ut om en månad. Jag kommer i sed-vanlig ordning att avvakta remissomgången innan jagtar ställning till den fortsatta behandlingen av utreda-rens förslag. När det gäller vittnesersättningens stor-lek vill jag rent allmänt erinra om det hårt ansträngdaekonomiska läge som landet befinner sig i och somför rättsväsendets del innebär att det under innevaran-de mandatperiod skall sparas . Dettakommer oundvikligen att sätta sina spår i all verk-samhet inom domstolsväsendet, även när det gällervittnesersättningen. På fråga villjag därför svara att det nu inte finns några planer påatt höja vittnesersättningen.Ragnhild Pohankas fråga berör egentligen inte ba-ra ersättningens storlek utan även andra orsaker till attmänniskor är obenägna att vittna. Jag tänker då påden alltmer utbredda rädslan för att som vittne utsättasför repressalier i form av hot och våld. Som jag den 6december framhöll här i kammaren måste sam-hället reagera kraftfullt mot dem som med hot ellerandra metoder försöker hindra rättvisan från att ha singång. Jag är uppmärksam på vittnenas situation ochberedd att verka för de lagstiftningsåtgärder som kanvisa sig vara nödvändiga för att tillförsäkra vittnensäkerhet och skydd.Anf. 2 ()Fru talman! Jag får tacka för det utförliga svaret.Det är just med anledning av remissen som jag ställtmin fråga. Jag har inte läst hela promemorian mendelar av den. Precis som ministern nämner i sitt svarligger det en djupare oro bakom min fråga än enbartdet som gäller vittnesersättningens storlek. Det störstadilemmat gäller naturligtvis dem som är rädda för attbli utsatta för repressalier.Det kan gälla affärer med narkotika eller svartapengar, men det kan också gälla misshandel olikaligor emellan, mobbning och bråk mellan ungdoms-gäng, från vilka man hotar att märka någon. Det kanäven gälla misshandel av kvinnor eller barn i en fa-milj, där man av rädsla eller falsk lojalitet tar tillbakasina vittnesmål.Hela vårt rättssamhälle är beroende av att vittnenställer upp och vågar stå för sina vittnesmål. Minfromma förhoppning var att en ökad vittnesersättningkanske skulle göra det möjligt för ytterligare vittnenatt ställa upp och därmed åstadkomma en förbättring.Naturligtvis tror jag inte att pengar kan ge effekt, omdet är fråga om en verklig och befogad rädsla, utan dåmåste skydd sättas in. Men det finns också människorsom får avstå från en hel del pengar för att vittna, t.ex.på grund av långa resor. Jag har t.ex. hört om ett falldär en person från var tvungen att övernattai samband med sitt vittnesmål. Kanske skulle pengartjäna som en liten morot att ställa upp för människorsom är mycket ovana inför domstolar, kanske förpersoner som aldrig har varit inför en sådan.Jag har fått svaret att detta inte är möjligt i nu-varande ekonomiska läge, och jag får böja mig infördet beskedet.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1994/95:418 om utredning avpåstådd rasdiskrimineringpAnf. 3 Justitieminister ()Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder regeringen är beredd att vidta för att kommatill rätta med de allvarliga missförhållanden som på-stås råda inom polis- och åklagarmyndigheter när detgäller utredning av brott som har rasistiska motiv.Bakgrunden till fråga är bl.a. en artikelinförd i en av våra dagstidningar, där artikelförfatta-ren påstår att brottsanmälningar såsom rasdiskrimine-ring på restauranger antingen blir liggande tills depreskriberas eller också leder till beslutet "brott ejstyrkt".Alice åberopar också vad kom fram angåendedessa brottsutredningar.Jag kan, fru talman, naturligtvis inte gå in ochkommentera hur åklagare och polis sköter sitt arbete ienskilda ärenden, men jag vill ändå här betona att detär angeläget att dessa utredningar bedrivs effektivtoch att även denna typ av brottslighet beivras. Det ärdärför jag med tillfredsställelse kan konstatera attbiträdande riksåklagaren tagit initiativ till en generellöversyn av hur denna typ av ärenden handläggs.Då , som framställt frågan anmält atthon var förhindrad att närvara vid sammanträdet,medgav talmannen att fick delta iöverläggningen.Anf. 4 ()Fru talman! Jag tackar statsrådet för sva-ret. En näringsidkare som diskrimineras på grund avetniskt ursprung eller ras bryter mot 16 kap. 9 §brottsbalken. Det finns alltså ett lagrum för detta, ochdet handlar därmed också om de prioriteringar somgörs av åklagare och polis.Det är en skrämmande artikel som skrivit. Den visar på sådant som vi kallar fördo-mar, men som egentligen är domar, hos dörrvakter,poliser och åklagare. Enligt artikeln gör dörrvakternasådant därför att de har förväntat sig ett visst beteen-de, och polisen gör utredningar som är undermåliga.Det går t.o.m. så långt att polisen helt i strid medlagen själv fattar beslut om att lägga ned förunder-sökningen. prioriterar inte de härbrotten, vilket gör att de ofta preskriberas.Diskriminering på grund av ras eller etniskt ur-sprung äger inte enbart rum vid krogar utan utövasockså av bostadsföretag som ständigt diskriminerarinvandrare. gjordes en diskrimineringsut-redning, och redan den tog upp det som påvisas iDagens Nyheters artikel. med regeringar avbåde socialdemokratiskt och borgerligt slag har detalltså inte hänt något.Likhet inför lagen är en rättighet i en demokrati,och den gäller även de invandrade. Brott mot 16 kap.9 § måste därför få en annan prioriteringhos polis och åklagare. Om dessa brott inte priorite-ras, skjuter man ut de invandrade från samhället,vilket ytterligare förstärker den segregation som re-geringen på andra områden vill förhindra.Jag tycker därför att det vore rimligt att regeringeni väntan på den generella översynen inbjuder rikspo-lischefen och riksåklagaren för överläggningar omvad som kan göras för att komma till rätta med dis-kriminering och därmed visar vilken vikt som rege-ringen lägger vid etnisk diskriminering.Anf. 5 Justitieminister ()Fru talman! Det är ju ytterst myndigheterna självasom har att besluta hur de skall hantera sina resurser,hur de prioriterar i sitt arbete och hur de lägger uppdet. Jag delar helt uppfattningen att detta är en brott-styp som vi har all anledning att vara mycket upp-märksamma på. Den har mycket negativa effekter ochallvarliga konsekvenser, som bl.a. rasism och vålds-brott, i vårt samhälle.Därför är det angeläget att den här typen av brottbeivras. Därför är jag tillfredsställd med att riksåkla-garen kommer att se över rutinerna när det gälleråklagarnas hantering av den här typen av ärenden. Jaghar dessutom inhämtat information om att rikspolis-chef i samtal med diskrimineringsom-budsmannen har uttalat den uppfattningen att detta ärbrott som måste prioriteras inom polisen. Givetvis ärdet den enskilda polismyndighetens chef i varje om-råde som har att avgöra huruvida en fråga skall be-handlas med förtur eller inte. Men jag tror att upp-märksamhet och debatt kring frågan kan få de inblan-dade att känna ett ansvar i sin tjänsteutövning ochtillmäta dessa frågor den betydelse som de faktiskthar.Anf. 6 ()Fru talman! Det tycker jag var ett bra svar. Det ärriktigt att myndigheterna skall sköta sig själva. Mennär det slås larm om missförhållanden liggerdet på oss att reagera.Statsrådet sade att en debatt nu kommit i gång.Det var precis vad som var avsikten med frågan. Denhär frågan skall prioriteras och uppmärksammas så attdet blir en ändring.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1994/95:419 om kostnadernaför vissa materielbeslutAnf. 7 Försvarsminister ()Fru talman! Förste vice talman harfrågat mig om kostnaderna för vissa materielprojekt.Frågan gäller ubåt och haubits 77.Regeringen beslutade att anskaffa treubåtar inom en kostnadsram av 2 512 000 000 kronor.Regeringen beslutade också att anskaffningen skulleinrymmas i en oförändrad ekonomisk nivå och före-skrev att hänsyn skulle tas till detta av Försvarsmak-ten i programplanen för perioden /92-1996/97.Regeringen beslutade om anskaff-ning av haubits 77 B med ammunition inom en kost-nadsram av högst 1 . Regeringenföreskrev i samma beslut i detalj hur finansieringenskulle ske.Anf. 8 Förste vice talman ()Fru talman! Jag ber att få tacka försvarsministernför svaret på min fråga. Bakgrunden är den att det harförekommit en mycket oseriös och osaklig debatt omolika kostnadsfrågor inom försvaret. Det har talats omsvarta hål på ett sätt som visar en ganska djup okun-nighet om försvarsekonomiska frågor.Jag kan konkretisera försvarsministerns ganska såkryptiska svar. Sanningen är den att när jag tillträddesom försvarsminister hade jag attta över extra kostnader på utomram som just hade beslutats av den socialdemokratis-ka regeringen. Det gällde ubåt och haubits 77 B,en tilläggsbeställning, och ett par övriga materielpro-jekt på som den socialdemokra-tiska regeringen alltså beslutat om utom ram därför ville, som det har uppgivits, klara av sysselsätt-ningsproblemen på ett antal orter med försvarsin-dustri. Det är säkert vällovligt, men jag reagerarmycket starkt mot att behöva höra att det inte fannsnågra svarta hål när jag tillträdde.Nu är min direkta fråga till försvarsministern: bekräfta att de kostnader som detfattades beslut om utom ram var på 1,5 miljarderkronor och att t.ex. ubåt hade avstyrkts av marin-chefen om han inte fick tilläggspengar, vilket alltsåicke blev fallet?Anf. 9 Försvarsminister ()Fru talman! försvarsbeslut var inrikt-ningen att anskaffa ubåt . När gjorde sin framställning till regeringen om att fåanskaffa tre ubåtar inom en kostnadsram på 2,5 mil-jarder kronor, anmälde man från marinens sida attmedel fanns inplanerade till nästa försvarsbeslut ochatt det därefter var möjligt att omplanera inom För-svarsmaktens medelsram. Överbefälhavaren däremotanmälde för sin del att systemet var operativt betydel-sefullt och hade god effekt även inom det fredstidaubåtsskyddet men att en anskaffning endast kundetillstyrkas under förutsättning att Försvarsmakten inästa försvarsbeslut tilldelades en ekonomisk ramsom rymde ubåtsystemet. Mot den bakgrunden angavsförutom i regeringsbeslutet även i planeringsanvis-ningarna till Försvarsmakten att Försvarsmaktenskulle beakta anskaffningen i sin planering.När det gäller finansieringen av haubitsar ochammunition på ca tillstyrkte ÖBköpet av ammunitionen. För haubitsarna föreskrevregeringen i detalj hur finansieringen skulle ske, såförsvarsbeslutets inriktning inte skulle påverkas.Anf. 10 Förste vice talman ()Fru talman! Läget var faktiskt det att beslutet omubåtar fattades . Då hade inget för-svarsbeslut fattats, och det kom inte heller att fattasnågot beslut därför att den dåvaran-de försvarskommittén, den s.k. Åbergska utredningenFK 88, havererade. Försvarsbeslutet sköts ett årframåt.Kan försvarsministern förneka att beslut togs un-der 1991 om materielbeställningar som sammanlagtinnebar merkostnader på ? Är vioense om detta, tycker jag att frågan bör få utredas avopartiska experter.Anf. 11 Försvarsminister ()Fru talman! Vad jag har införskaffat för uppgifterär följande. Anskaffningen av ubåt och tilläggsbe-ställningen av haubits 77 finansierades i vanlig ord-ning inom de ekonomiska ramar som beslutades avriksdagen i försvarsbeslutet1992. I regeringens proposition 1991/92:102 infördetta beslut, undertecknad av dåvarande försvarsmi-nister , finns inga klagomål över dematerielprioriteringar som den tidigare regeringengjort, utan tvärtom positiva omdömen om landetsförmåga att producera såväl ubåtar som artilleripjäser.Av en skriftväxling mellan Försvarsdepartementet ochkonstitutionsutskottet framgår klartatt det styrningssystem som tillämpats av statsmakter-na för det militära försvaret innebär att ubåt varfinansierad för beställningen. Det ärde uppgifter som jag har kunnat ta fram.Anf. 12 Förste vice talman ()Fru talman! Jag kan konstatera att vi är oense ochatt frågan bör bli föremål för en opartisk utredning.Läget var alltså det att beslut som omfattade extrakostnader utom ram på togs avden dåvarande socialdemokratiska regeringen påvåren 1991. Jag fick effektuera dessa. Jag ropade intepå mamma eller på hjälp. Jag talade inte om svartahål. Jag gjorde ett flertal uttalanden i massmediernaom det otillfredsställande med detta. Men det fannsinget ytterligare att göra. Bindande kontrakt varskrivna i det läget. Jag tyckte inte att det ankom påmig att i en proposition eller annorledes börja skyllapå min företrädare, för jag håller mig för god försådant. Men jag gjorde ett flertal offentliga marke-ringar.Anf. 13 Försvarsminister ()Fru talman! Jag har inte i mitt svar skyllt på nå-gon. Jag har bara konstaterat hur det förhåller sig medfinansieringen av de materielbeställningar som förstevice talman har ställt sin fråga om. Jaghar vidarebefordrat i kammaren uppgifter om hurdessa beslut fattades och hur beställningarna finansie-rades. Det är uppgifter som jag fått av mina medarbe-tare på Försvarsdepartementet, duktiga medarbetaresom vi båda två känner mycket väl.Anf. 14 Förste vice talman ()Fru talman! På den sistnämnda punkten vill jaghelt instämma med försvarsministern. Vi skall uppen-barligen få en fortsatt debatt om försvarsekonomiskafrågor. Men slutsatsen av den här debatten bör väländå bli att någon form av opartisk granskning avdetta bör komma till stånd. Om inte försvarsministerntar initiativet till det är det väl mig tillåtet att i annatforum göra det.Anf. 15 Försvarsminister ()Fru talman! Jag kan garantera förste vice talman-nen att jag i denna fråga och också i nästa fråga somjag skall besvara har en fullkomligt lugn och avslapp-nad inställning, eftersom detta är händelser som utspe-lades och inträffade långt före min tid som försvars-minister.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1994/95:420 och 422 ombudgetutfallet för försvarsmakten budgetåret1993/94 m.m.Anf. 16 Försvarsminister ()Fru talman! Förste vice talman harfrågat mig om jag har för avsikt att upplysa kammarenom budgetutfallet för Försvarsmakten avseende /94.Anders har vidare frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta med anledning av att en nyligenavslutad kommitté kommit till slutsatsen att Försvar-smakten enligt gällande pris- och valutakompensa-tionssystem bör vara berättigad till kompensation förkostnadsfördyringarna.Jag besvarar de båda frågorna i ett sammanhang.När det gäller den första frågan kan jag upplysaom att en redovisning av budgetutfallet redan harlämnats till i årets budgetproposition, För-svarsdepartementets bilaga, s. 64.När det gäller den andra frågan vill jag inled-ningsvis slå fast att det gällande priskompensations-systemet - försvarsprisindex - har fastställts av riks-dagen försvarsbeslut. I avvaktan på enöversyn av hela priskompensationssystemet införnästa försvarsbeslut föreslår emellertid regeringen iårets budgetproposition en förändring av den del avförsvarsprisindex som beror på Gripenprojektetsmaterielandel, alltså JAS-projektet.Jag vill vidare förtydliga vad "Kommittén meduppdrag att analysera ekonomiska osäkerheter förFörsvarsmakten" dragit för slutsats. Kommittén sägeri sitt betänkande att det är uppenbart att priskompen-sationssystemet inte automatiskt och på ett förutsäg-bart sätt fångar upp effekter av stora devalveringaroch deprecieringar.Kommittén anför vidare att det inte ankommer påkommittén att lämna förslag i frågan om särskildamedel bör tillföras Försvarsmakten eller om planeradverksamhet bör utgå. Denna fråga avgörs av statsmak-terna i en avvägning mellan de aktuella försvarspoli-tiska respektive statsfinansiella kraven.Kommittén erinrar även om att regeringen i fi-nansplanen budgetproposition uttalade attkronans minskade värde innebär en standardsänkningför det svenska folkhushållet. För denna stan-dardsänkning kan ingen kompensera sig.Att tillföra Försvarsmakten medel motsvarandeden konstaterade fördyringen med anledningav deprecieringen är i det allvarliga eko-nomiska läge som befinner sig i inte ansvars-fullt. En stor del av fördyringen avser dessutom . Regeringen har därför uppdragit åtRiksrevisionsverket att göra en total genomgång avGripenprojektets ekonomi.Anf. 17 Förste vice talman ()Fru talman! Jag tackar också för det här svaret,även om det skulle kunna vara något fullständigare.När det gäller den första frågan om vilket resultatsom blev utfallet för föregående budgetår vill jaghänvisa till vad försvarsministerns egen statssekrete-rare sade när han besökte försvarsut-skottet . Statssekreterarenkonstaterade - jag läser nu ur försvarsutskottets pro-tokoll - att regeringen ej har funnit några alarmerandeavvikelser från försvarsbeslut FB -92 närdet gäller läget efter /94. Försvar-smakten har under föregående budgetår underskriditsina anslag med . Det var ingendålig check som överlämnades till försvarsministern,enligt hans egen statssekreterare.Så över till den andra frågan som gäller de s.k.svarta hålen. Det har här spritts en felaktig föreställ-ning om att det skulle finnas en brist på 4 miljarder.Jag är utomordentligt tacksam att den utredning avopartiska ämbetsmän som han själv tillsatte konstate-rar - och jag hoppas att försvarsministern kan veriferadet - att när det gäller 2,7 miljarder handlar det omkostnader för vilka Försvarsmakten enligt gällanderiksdagsbeslut hade rätt till kompensation för. Däromhoppas jag att vi inte behöver tvista.När det gäller de resterande 1,3 miljarderna råderdet olika uppfattningar. Dessa, fru talman, svarar fören dryg procent av Försvarets totala budget.Eftersom jag är en mycket snäll människa skall jaginte vara elak och peka på hur vissa andra statsråd -här närvarande eller före detta - har skött sina budge-tar det begav sig. Där var avvikelsernalångt större än vad Försvaret har . Min fråga är:Anser försvarsministern att man skall ha rätt att plane-ra i enlighet med fattade riksdagsbeslut?Anf. 18 Försvarsminister ()Fru talman! Det är riktigt som förste vice talmanframhåller, att Försvarsmakten för /94lämnade ett likviditetsmässigt överskott på drygt 500miljoner. Men då är att märka att chefen för isin årsredovisning anmälde att de pengar som hanlyckats spara under /94 skulle använ-das för finansiering av anskaffning av pansarband-vagn 501, dvs. en upphandling utöver den plan som,såvitt jag förstår, den dåvarande försvarsministernhade godkänt.Sedan hade vi en debatt i den 4 maj1994 om totalförsvarets anslag. Jag deltog inte i dendebatten. Socialdemokratin hade då en annan tales-man i försvarsfrågor. Men jag har läst debattprotokol-let och det råder inga tvivel om att diskussionen gällerde ofinansierade posterna. Jag kan inte säga om manvid det tillfället hade myntat uttrycket "svarta hål".Men jag vet att den dåvarande försvarsministern be-tecknade dessa ekonomiska oförklarligheter som att"det cirkulerar ofta i debatten siffror som är helt grip-na ur luften som inte stämmer ett dugg".När jag sedan kom till Försvarsdepartementet, ominte på så åtminstone ganska snabbtefter regeringsskiftet, fick jag rapport om att Försva-ret hade stora ekonomiska osäkerheter i sin ekonomi,och det var första gången som jag hörde uttrycketsvarta hål användas. De fanns dokumenterade på olikasätt, inte bara i riksdagsdebatter utan också i press-meddelanden som tidigare hade gått ut från Försvars-departementet.Anf. 19 Förste vice talman ()Fru talman! Då är alltså läget det att när vi startade1991 hade vi oplanerade och ofinansierade kostnaderpå 1,5 miljarder. Vi lämnade efter oss 623 miljoner.De kan användas till sådana materielinköp som vilyckades göra på ett utomordentligt billigt sätt. Dettror jag att försvarsministern är medveten om.Av de omdiskuterade 4 miljarderna är det 2,7miljarder som är oomtvistade. Hur man än vänder ochvrider på saken kan jag inte förstå annat än att Försva-ret har följt gällande riksdagsbeslut när det gäller de2,7 miljarderna. Den differens som man strider om rörsig om någon procent av försvarsanslaget. Det kan ioch för sig bli en hel del i absoluta tal. Som smålän-ning har jag respekt för slantar, även om de inte är sådär jättestora relativt sett. Men min fråga till för-svarsministern är: Har Försvarsmakten planerat rättvad avser de 2,7 miljarderna?Anf. 20 Försvarsminister ()Fru talman! Försvarsmakten har på goda grunderräknat med att få kompensation för dessa pengar. Jagsade i mitt svar att det i det rådande statsfinansiellaläget inte är försvarbart att kompensera Försvarsmak-ten för dessa pengar. Men det rör sig om 1,3 miljardersom har använts utan att det har funnits några god-kända beslut bakom. Sedan finns det 2 miljarder ut-över dessa 4 miljarder upp till de 6 miljarder somförsta gången nämndes när jag mötte summan i desvarta hålen.Vad jag vill säga är att det har inte uppträtt någrasvarta hål efter . Jag vill inte stå här ochtvista om när de svarta hålen så att säga uppträdde.Jag bara konstaterar att jag fick information om att detvar ekonomiska frågor som måste lösas, och jag togitu med de svarta hålen. Det var den uppgift som jagutförde redan under min första tid som försvarsminis-ter.Anf. 21 Förste vice talman ()Fru talman! Vad det gäller är att vi tog över ettminus på 1,5 miljarder. Vi klarade att åstadkomma ettlikviditetsmässigt överskott på 623 miljoner, även omdessa pengar var avsedda för vissa andra saker. Menvi diskuterar nu . Försvarsminis-tern säger ordagrant att man på goda grunder hade rättatt planera för de 2,7 miljarderna i enlighet med ettriksdagsbeslut som icke ifrågasattes av försvarsminis-terns parti när det gäller priskompensationssystemet.Men min fråga kvarstår då naturligtvis: Anser för-svarsministern att Försvaret gjorde rätt när man plane-rade på det här sättet? Sedan kan vi ha olika uppfatt-ningar om huruvida kompensation skall ske eller inte.Där får vi respektera varandras olika ståndpunkter.Men frågan kvarstår: Har man gjort rätt eller inte?Anf.