prot · GI09102 · 1995-05-10 00:00:00 — De utländskaägarna har en enkelbeskattning och kan alltså ställaandra avkastningskrav än vad svenska aktieägare gör.För det andra måste de mindre och mellanstora fö-retagen, börsnoterade eller andra, kunna visa en vä-sentligt högre lönsamhet än de stora konkurrenterna iSverige för att över huvud taget få tillgång till risk-kapital.För det tredje innebär detta att kostnaderna förnytt kapital ökar.För det fjärde kommer en hel del investeringar ochföretagsidéer aldrig att förverkligas beroende på deuppdrivna avkastningskraven.För det femte låser de vinstrika företagen in sittkapital. Det delas inte ut till ägarna utan används iföretaget, eftersom det är det skatteoptimala sättet attagera. Risken är då stor att vi får fler konglomerat ochatt kassastinna företag blir uppköpta av utländskaintressen.För det sjätte kommer för litet riskkapital påmarknaden att kunna allokeras till helt nya företag.Allt detta leder till att näringslivet kommer att fåen sämre förnyelse, sämre rörlighet och en felaktigstruktur. Och naturligtvis skapas inte alls så mångariktiga nya jobb som annars skulle kunnat ske.Fru talman! Jag vet att regeringen vill kompenseradessa utvecklingstendenser med en ökad flora avbidrag, stimulanspaket, m.m. Detta är enligt min upp-fattning beviset på hur litet man förstår av företagan-dets idé och villkor. skall ha riktiga företagareoch inga bidragssökande personer. Spelreglerna skallvara klara och entydiga, och framför allt skall de intemotarbeta företagandet.Fru talman! Nog skulle det vara bra intressant attfå veta det fiffiga i att straffbeskatta företag i förhål-lande till ett helt riskfritt sparande och hur man troratt man skall få ett ökat företagande på detta sätt. Änhar jag inte sett någon sådan förklaring. Jag vet att vi inte heller kommer att få någon, helt enkelt därföratt det inte finns någon vett och reson i att bestraffaoch beskatta något som man uttryckligen vill skallväxa.Fru talman! Vi moderater vill att beslu-tar att slopa dubbelbeskattningen på aktieutdelningarenligt de regler som gällde med verkanfrån den 1 januari 1996.Fru talman! Jag får härmed yrka bifall till reserva-tion 1. Självfallet står vi moderater också bakom våraövriga reservationer, men för tids vinnande nöjer jagmig med detta yrkande.Anf. 38 ()Fru talman! Under debatten om föregående betän-kande framhölls av flera talare vådan av olika beskedvid olika tidpunkter, och särskilt när det är kort mel-lanrum mellan dessa tidpunkter. Det är naturligtvis ettriktigt konstaterande. Det är inte bra med olika beskedunder kort tidsrymd.Vad är det då för lärdom som vi allesammans bor-de kunna dra av detta konstaterande? Om man hyllarsamarbetets princip är det i vart fall att avstå alltföröverdriven och självsäker argumentation. Verklighe-ten är, som jag pekade på under föregående debatt,alltid en balansgång mellan å ena och å andra sidan.Det är viktigt att i sin argumentation redovisa såvälfördelar som nackdelar med olika företeelser.Det är först då man kan både ge och ta. Det ärförst då som man kan åstadkomma resultat. Det är dådet blir möjligt att åstadkomma återinförande avkvittningsrätt för nystartade företag. Det är då det blirmöjligt att införa riskkapitalavdrag. Det är då det blirmöjligt att seriöst diskutera enkelbeskattning för småoch medelstora företag.Det är inte via reservationer till olika betänkandensom vi skapar resultat och beslut i denna kammare,utan det är viljan och förmåga att ge och ta argument,att väga för- och nackdelar, som ger påverkan påbeslut. Det är då fullständigt meningslöst att ägna sigåt årtalsexercis liknande den som sig åt när det gäller uppfattning beträf-fande kvittningsrätten. Vår uppfattning beträffandekvittningsrätten är alltjämt att det vore värdefullt omden kunde införas . Men genom att ge och ta harvi nu sett till att den återinförs 1996. Det är bra att såsker. Det är det som är konstruktiv oppositionspolitik.Jag önskar såväl som andravälkomna att i konstruktiv anda lösa våra gemensam-ma problem. Då måste man lämna retorikens världoch närma sig verklighetens värld, ta och ge argumentoch väga för- och nackdelar. Jag hoppas att vi skallkunna göra det framöver i skatteutskottet.Fru talman! Jag har inga yrkanden till detta betän-kande.Anf. 39 ()Fru talman! är inte en företagarnation.Men vi måste bli. Klimatet och kulturen måste föränd-ras. Det krävs en dramatiskt annorlunda värdering avföretagandet som livsstil för att skall kunna fåfram de hundratusentals nya jobb i den privata sektornsom behövs för att massarbetslösheten skall besegras.Socialdemokraterna har i grunden ett slags mani-pulativt förhållande till företagsamheten. Företagenskall vara lönsamma för att kunna mjölkas. Men fak-tum är att om man vill att en halv miljon nya arbets-tillfällen netto skall växa fram i det privata näringsli-vet under resten av 90-talet krävs ett värderingsklimatdär entreprenören är en huvudperson, en person ochinte en mjölkkossa.Kampen mot arbetslösheten måste vara en kampför de människor och processer som skapar de nyajobben i . Det kan låta självklart. Men alltförofta handlar svensk debatt om att rädda jobb i ställetför att skapa jobb. Alltför ofta framställs arbetsmark-nadsministern och AMS-chefen som huvudpersoner ikampen mot arbetslösheten. Det är de inte och haraldrig varit.Sverige behöver självfallet en fungerande arbets-marknadspolitik. Men den kan aldrig ersätta ellerskapa en fungerande arbetsmarknad. För att en sådanarbetsmarknad ska uppstå krävs det att det ständigtåstadkoms ett stort utbud av nya arbetstillfällen. Deska framför allt komma till i verksamheter som stårsig väl i internationell konkurrens och som ger under-lag för höga löner och därmed ett högt välstånd.Enligt alla försök att bedöma framtiden kommernettotillskottet av nya jobb i allt väsentligt att kommainom den privata tjänstesektorn, där småföretagen ärstarkt dominerande. Tjänstesektorn är mångfacette-rad. Där finns både kvalificerade företagartjänster ochhushållsnära servicenäringar. Den kan heller intediskuteras isolerad från industrin. Starka och konkur-renskraftiga industriföretag är tvärtom av vital bety-delse för tillväxten i den industrinära delen av tjänste-sektorn.Även om alla räknar med att tjänstesektorn skallexpandera ytterligare tyder det mesta på att tillväxteninte blir tillräcklig för att motverka bortfallet av andrajobb. Vi vet också att den arbetskraftsintensiva tjäns-tesektorn är mer känslig för höga skatter än varupro-duktionen. Helst bör momsbelastningen på privatatjänster minskas.Vi bör påverka EU att ändra sina regler så attmedlemsländerna tillåts att ha lägre moms på tjänsterän på varor. Men reformarbetet får inte förlamas iväntan på att sänkt tjänstemoms skall bli möjlig. Ominte en lättnad kan ske genom att momsbeskattningenpå ett eller annat sätt minskar bör arbetsgivaravgifter-na på tjänster sänkas.Det behöver är inte bara en god konjunk-tur utan även en i väsentliga avseenden ny ekonomiskkultur. Hundratusentals enskilda människor i vårt landskall känna att det är mödan värt att starta ett nytt egetföretag eller att expandera ett småföretag som redanfinns.Ingen politiker kan veta vilka dessa människor är,vilka uppslag de har och vilka affärsidéer som kom-mer att visa sig bärkraftiga. Det politiker kan göra ärfrämst två saker: att undanröja hinder och att ge signa-ler i stort och smått om ett nytt företagarklimat i vårtland.En vattendelare i detta sammanhang gäller synenpå företagarna och fördelningspolitiken. När vi folk-partister diskuterar företagandets skattevillkor ser vimänniskor av kött blod som gör en samhällsnyttiginsats och om de får rätt uppmuntran kan skapa bådejobb och välstånd. Vi har i underskott påmänniskor som vågar ta steget ut i företagandet.Det handlar självfallet om att stimulera innovatö-rer och entreprenörer. Men det är minst lika viktigt attskapa en annan förståelse för och inlevelse i de redanverksamma småföretagens situation. När politikenutformas måste man ta hänsyn inte bara till företagetutan också till hur det som sker påverkar människanbakom verksamheten. Han eller hon sitter med ansva-ret och tvingas ofta fatta svåra beslut helt ensam.I en strategi för hög sysselsättning och låg arbets-löshet går det inte att utesluta det fundamentala kravetpå förbättrad riskkapitalförsörjning. Vi i Folkpartietvill förbättra riskkapitalförsörjningen genom att av-skaffa den dubbla beskattningen av företagens vinster.Vinster skall bara beskattas en gång, inte som ,efter socialdemokraternas återställare, både i företagetoch hos den som tar emot aktieutdelningen. En sådanreform skulle radikalt förbättra företagens förutsätt-ningar att få fram nytt riskvilligt kapital. Dubbelbe-skattningen är i praktiken en straffbeskattning på nyajobb.I dag är det dyrare att betala en utbyggnad av före-taget med eget kapital än med lånat kapital, och dettai ett läge när den låga soliditeten i våra småföretag ärett mycket stort problem. Ett avskaffande av dubbel-beskattningen skulle rätta till detta.Dubbelbeskattningen innebär problem i flera av-seenden, men det tycks vara ett oöverstigligt pedago-gisk problem att få socialdemokrater att inse detta.Genom dubbelbeskattningen är det billigare för före-tagen att använda lånefinansiering för sina investe-ringar än att gå in med nytt eget kapital. Härigenomhar företagens soliditet blivit för dålig. Både derasförmåga att rida ut kriser och konjunkturnedgångaroch deras expansionsmöjligheter har på det sättetförsämrats.Dubbelbeskattningen har också den nackdelen attden medverkar till att låsa in gamla vinster i företa-gen. Den reser en skyddsmur kring företagets egnaprojekt. som bara har tillgång till ensvensk riskkapitalmarknad eller i de flesta fall ingenriskkapitalmarknad alls är beroende av de insatsersom företagaren själv och hans personliga nätverk kanställa upp med, t.ex. fastrar och mostrar osv. Härinnebär dubbelbeskattningen en klar fördyring.Många projekt som borde genomföras kan på grundav den helt enkelt inte möta kapitalavkastningskraven.Satsningar i små företag kräver redan i sig en extrariskpremie jämfört med andra aktieplaceringar. Detberor på att det generellt sett innebär en större risk attsatsa i småföretag och på att investeringen har enmycket dålig likviditet, dvs. det är svårt att dra sig ur.Den grundläggande frågan som måste ställas är:Hur skall man få människor att satsa på riskabla ochhårdbeskattade investeringar när nettoränta kan fås påhögavkastande riskfria statsobligationer?Det är obegripligt att socialdemokraterna kan troatt det kommer fram nya företag och jobb bara för attde önskar det.Fru talman! Dubbelbeskattningen på aktier måstebort. Jag yrkar bifall till reservation nr 1 i detta betän-kande.Anf. 40 PER ()Fru talman! Det är litet märkligt att den här skat-tedebatten väldigt litet handlar om just företagsskatteroch förslag till lösningar på de problem som finns försmå och medelstora företag.I mitt anförande tänkte jag ta upp dessa problem,dvs. företagsbeskattningen, och de förslag till lös-ningar på problemen som vi i har lan-serat i vår företagsskattemotion.Det är kanske ganska naturligt att de tidigare ta-larna inte har berört företagsbeskattningen som sådan.Det snåriga regelverk som de har varit med om attinföra mot just små och medelstora företag är ju derasverk. Då vill man inte gärna stå här i kammaren och taupp den debatten, men det tänker jag göra.Jag skall försöka beskriva företagsbeskattningen iett litet historiskt perspektiv. Under 40-, 50- och60-talen kunde små och medelstora företag själva istort sett göra sina deklarationer och sina bokslut.Man hade något som hette lagerreserv. Man tillfördenågot som hette investeringsfonder för konjunkturut-jämningen. Man hade visserligen litet olika reglerberoende på vilken företagsform det handlade om,men regelsystemet var trots allt ganska enkelt.Sedan har det då börjat. förändrademan avsättningsmöjligheterna till lagerreserven, manförändrade reglerna vad gäller investeringsfondernaoch sedan kom den beramade skattereformen medSURV-avsättningar där framför allt K-SURV:en, dvs.kapital-SURV:en, t.o.m. fick Lagrådet att framföra enviss kritik mot komplexiteten i regelverket.Efter detta har man infört något som heter expan-sionsmedel, räntefördelning. Det är också underlagsom skall räknas fram som är helt groteska. Det tarkanske för en revisor att räkna framdem. Jag pratade med en revisor . Hansade att han sedan får sitta i en och halv timme för attförklara för företagaren varför han har gjort så. Dåförstår man att dessa regler inte är anpassade till denverklighet som vi lever i i dag.I valrörelsen och i debatten under de senaste årenhar alla slagit sig för bröstet och tagit småföretagarnatill sina hjärtan. Det är mycket intressant att se vadsom har åstadkommits för att göra förbättringar förjust dessa.De borgerliga pratar fortfarande om dubbelbe-skattningen. Det har vi hört här i kammaren . Detär dubbelbeskattningen som är ett hinder för före-tagsutvecklingen. Jag återkommer till detta senare.Jag vill först göra en definition av vad vi menar medsmåföretag.I debatten hör man ibland att småföretag är företagmed mindre än 400 anställda, ibland är det 200 an-ställda, ibland är det 50 och ibland är det mindre än10. I vår småföretagarmotion har vi satt gränsen vid50 anställda, trots att det faktiskt enligt min mening ärett ganska stort företag som har 50 anställda.Jag menar att vi i det här sammanhanget ocksåmåste titta på valet av företagsform. Man är alldelesför inriktad på aktiebolagen. I väldigt liten utsträck-ning studerar man handelsbolagens, kommanditbola-gens och framför allt de enskilda firmornas problem. Idetta sammanhang har detta med dubbelbeskattningeningen relevans. Här finns inga sådana problem. Kapi-taltillskotten och kapitaluttagen görs här som manvill.Men det är intressant att de borgerliga snävar insig till att bara prata om aktiebolag. Det visar ocksåvilken blick de har och vilken konstig verklighetsupp-fattning de har när det gäller småföretagen. Det har ioch för sig införts en form av likställdhet mellan ak-tiebolag och enskilda firmor och handelsbolag genomreglerna om expansionsmedel. Men dessa regler görju att de flesta småföretagare inte har någon möjligheteller inte orkar använda detta på grund av komplexite-ten i regelsystemet.Vad har då för förslag? I vår små-företagarmotion har vi lagt in två väsentliga delar somvi tycker är mycket viktiga. För det första vill vi tabort egenavgifterna på de första påresultatet. Det handlar alltså om en skattelättnad förde små företagen, enskilda firmor, handelsbolag ochkommanditbolag. Detta skulle hjälpa väldigt mångasmåföretagare som ligger på gränsen för att överhuvud taget få verksamheten att gå runt.Vi vill också kompensera småföretag, dvs. företagmed mindre än 50 anställda - det gäller även aktiebo-lag i detta fall -, för de högre räntor som vi har i Sve-rige i förhållande till övriga . Vi har därförföreslagit en form av skatteavdrag som skulle reduce-ra ränteskillnaden med . Det skulle ge en 15-procentig reduktion, i princip i formav direkt skatteavdrag.Isa och tar uppdubbelbeskattningen och menar att sparandet skallbehandlas likformigt. Om man studerar aktiefonder-nas broschyrer finner man att aktiesparandet har varitden mest lönsamma sparformen under ochinte på något sätt har inneburit någon riskkapitalav-sättning. Också det är ett mycket säkert sparande. Detär denna typ av sparande som ni vill gynna.Vi har inom i och för sig varit innepå att dubbelskattningen skall tas bort, men vi menaratt utdelningen då i stället skall göras avdragsgill iföretaget. Vi tycker att det är en betydligt bättre lös-ning. Vi har haft modeller för detta i , och jagtror att man i diskussionen med EU skulle kunna gåden vägen. Det finns länder som har gjort det.Vad gäller bolagsskatteuttaget har man inom EUföreskrivit att nivån på detta skall vara . Vihar i en bolagsskatt om , och vi vill höjaden till 30 %.Jag vill också erinra om att vi har infört en värns-katt för höginkomsttagare i vårt land, dvs. vi har höjtmarginalskatten . Vi föreslår i vår mo-tion med anledning av kompletteringspropositionenatt även företagen skall betala en värnskatt. Man kandiskutera nivån, men vår avsikt är att den skall geungefär 2 miljarder. Om vinster över 50 miljonerbeskattas med , torde detta "mellantummen och pekfingret" ge ungefär 2 miljarder.Jag skulle vilja ställa följande fråga till framförallt de borgerliga men även till socialdemokraterna:Är ni beredda att genomföra förändringar inom före-tagsbeskattningens område vilka innebär förenklingar,eller är ni nöjda med det skattesystem som ni harbyggt upp inom företagssektorn? Varken eller sade något om detta i sinaanföranden.Isa var inne på en intressant tanke,nämligen att den privata tjänstesektorn på något sättmåste subventioneras. Man kan i det sammanhangetdiskutera momsnivåerna eller arbetsgivaravgifterna.Också vi har i vår motion med anledning av komplet-teringspropositionen angivit en sådan inriktning. Vimenar att det är riktigt att inteckna kanske ungefär 5miljarder. Efter en utredning kan man kanske kommafram till hur en sådan sänkning skall gå till eller tillhur man skall gynna den privata tjänstesektorn. Menvi stannar inte vid den privata tjänstesektorn. Vi me-nar att det skall avsättas pengar även till tjänsternainom vård och omsorg. Vi anser att man skulle kunnaanvända ungefär 5 miljarder även till en sådan sänk-ning.Carl säger att det privata näringsli-vet har pressats tillbaka av den offentliga sektorn,som har expanderat. Detta är en mycket grov be-skrivning av verkligheten. Vet hurmycket som utbetalades i företagsstöd från svenskastaten 1994/95? Det handlade om ungefär 80 miljar-der kronor i direkta och även indirekta subventionertill näringslivet. Ändå har manmage att stå här och säga att det privata näringslivethar pressats tillbaka. Det är en mycket underlig be-skrivning av verkligheten.Carl säger också att den borgerligaregeringen har skapat nya och bra regler för företa-gen. Jag tycker att skall tala medsmåföretagarna om detta. Jag har själv varit ekono-misk konsult åt 16 småföretag - jag håller av förklar-liga skäl på att avveckla verksamheten. De är intenöjda med den borgerliga skattepolitiken. De tyckeratt regelsystemet är vidrigt, för att tillgripa det ordsom dessa företag själva använder.Jag håller med om att företaga-re är realister. De vet vad som är bra för dem, och devet att det regelsystem som de borgerliga har varitmed om att införa inte är bra.Så till en fråga som inte har med skattedebatten attgöra. Jag kallar inte för Bondeförbun-det, och jag kallar inte för Högerpartiet.Carl får gärna kalla mig kommunist,men kalla inte partiet för Kommunisterna! Jag kan ståför begreppet kommunist, men att generalisera pådetta sätt är att dra ned debatten till en ganska lågnivå.Anf. 41 () replikFru talman! Jag vill ge Per rätt i att detfinns för mycket av krångel och byråkrati och avkonstiga regler, speciellt för fåmansföretagen. Manskall inte behöva anlita skatteexpertis och konsulterför att kunna förstå våra skatteregler. Vi har i ett pro-gram som vi har kallat En socialliberal modell, 50steg till fler jobb, sagt att man måste minska krånglet ivåra småföretag.Till det som krånglar till det för småföretagen hörbl.a. arbetsrätten, men det mumlas också om förslagenom en tidigareläggning av momsuppbörden. Dessaskulle få förödande konsekvenser just för småföreta-gen, som har stora svårigheter att själva klara sinredovisning. Jag menar att det finns mycket att görapå detta område.Anf. 42 PER () replikFru talman! Jag tror att och jag kanvara eniga. Jag tror att och Vänstern till-sammans kan jobba för bättre och enklare regler försmåföretag och verkligen kan ta tag i skattepolitiken.Jag vill inte just nu diskutera arbetsrätten, efter-som det är skattepolitiken som vi behandlar. Däremotlutar jag när det gäller momsuppbörden åt sammauppfattning som , att den likviditetsin-dragning som kan ske under framför allt de kortareperioderna kan komma att medföra väldigt stora pro-blem, speciellt för små företag, enskilda firmor ochhandelsbolag.Vi får väl se om övningarna natten mellan den 4och mellan Socialdemokraterna och Centernhar givit frukt även på detta område. I annat fall kanvi kanske enas om någon form av reservation i detsammanhanget.Anf. 43 ()replikFru talman! Per känner att han i mot-sats till mig lever i den verkliga världen. Han säger atthan har kännedom om många småföretag och harjobbat som konsult för sådana. Jag har i bara 30 årarbetat enbart i företag, både stora och små, och ärdelägare i småföretag. Jag tror att jag med en visskunskap och med en viss erfarenhet kan uttala mig omde här frågorna.Visst tändes det under den föregående regeringenstid ett hopp bland många företag om att det skulle bliföretagsvänliga regler så att man skulle kunna expan-dera. Det började anställas i företagen. Alla opinions-undersökningar visade också att optimismen blandföretagen steg.Per säger att det inte är riskfyllt att spa-ra i aktier därför att det inte händer någonting. Är haninte medveten om att börsnoterade företag faktisktgick i konkurs under den föregående mandatperio-den? Det är i allra högsta grad bevis för att aktieägan-de innebär en risk.Per tycker att jag är litet oförskämdsom säger att det privata näringslivet har pressatstillbaks av den offentliga sektorn. Vad jag sade var attdet inte har skapats några nya jobb inom den privatasektorn och att näringslivet på den punk-ten har pressats tillbaks av den offentliga sektorn.Alla som har varit med i lönerörelserna, vilket jag iallra högsta grad har varit, vet också att den offentligasektorn var löneledande. Detskapade sådana förutsättningar att det inte var möjligtför det privata näringslivet att expandera.Anf. 44 PER () replikFru talman! Det är intressant att höra om bakgrund.Som jag uppfattar det är han nöjd med skattelag-stiftningen och det regelsystem som finns. Jag kaninte tolka repliken på något annat sätt.Det är min bestämda uppfattning att ett slopandeav dubbelbeskattningen inte skulle öka företagandet.Ett ökat företagande sker i första hand genom nystart.Nystart av företag sker i handelsbolag och i formenenskild firma. Där har dubbelbeskattningen över hu-vud taget ingen betydelse.Diskussionen om huruvida företagen har pressatstillbaka hör snarare hemma i en finanspolitisk debatt,men det var så sade. Det innebäratt någon - i detta fall är det underförstått staten ellerriksdagen - på något sätt pressat tillbaks den friaföretagsamheten. Det är inte så. 80 miljarder utgick iindirekt och direkt stöd åt företagen /95.Carl modifierar sig och säger att denoffentliga sektorn varit lönebildande i lönerörelsen.Är det den fria förhandlingsrätten man är beredd attförkasta? Vi skall kanske ha en statlig inkomstpolitiksom anger hur mycket de olika företagen skall betala?Är det den vägen vill gå?När det gäller lönerörelsen är det faktiskt för-handlingsrätten tar upp till diksus-sion. Det hör egentligen inte hemma i skattedebatten.Är nöjd med skattelagstiftning-en? Tycker han att den är bra och lämplig för alla desmå och medelstora företag som jobbar ochsliter med att producera och som dessutom skall in-formera sig om det vidriga regelsystem som skatte-lagstiftningen innebär?Anf. 45 ()replikFru talman! Per anför som bevis förden offentliga sektorns fantastiska förmåga att stödjaprivat näringsliv de miljoner som har givits i bidrag.Vi inom näringslivet vill inte ha några bidrag. Vi villha stabila, enkla regler och en rättvis beskattning. Dåbehöver vi inga bidrag.Beviset för att bidragspolitiken inte fungerar ärjust den utveckling som har skett under de senasteåren.Anf. 46 PER () replikFru talman! Det handlar inte om miljoner, CarlErik , utan om miljarder i stöd. Till dettaskall läggas alla de beställningar som gjordes underuppbyggnaden av den offentliga sektorn på framförallt . Offentliga sektorn köpte otroligtmycket av just privat näringsliv.