prot · GI0953 · 1995-01-19 00:00:00 — Vilket ansvar har vi som råkar ha träffat varand-ra, tycker om varandra och skulle vilja leva tillsam-mans? Vilket ansvar har jag själv som svensk för attklara ut vilka regler som gäller om jag träffar en ut-ländsk kvinna? Jag bör ta reda på om hon bara kanfölja med mig hem eller om det möjligen finns någraregler. I många fall skulle man säkert ha undvikitproblem om man hade gjort det.När mannen eller kvinnan i fråga har följt med tillSverige har man fått veta att man enligt lagen skulleha gjort ansökan från hemlandet. Då kanske man intevill åka hem eller åberopar att man av andra skäl intekan göra det. Då sitter man där, och tiden går, måna-der och kanske år. Om man hade gjort rätt från börjankanske man hade klarat sig bättre.Precis som när man skall köra bil på vägarna,finns det här ett regelsystem. Man har skyldighet attsätta sig in i den rådande lagstiftningen för att i möjli-gaste mån kunna leva upp till den. Därmed gör manlivet enklare både för sig själv och för andra. Det ärett viktigt påpekande i sammanhanget.Ragnhild Pohanka sade att vi inte lever upp till vå-ra internationella åtaganden. Jag har tidigare svarat attvi gör det, så i den frågan har vi olika uppfattning. Jagtycker att i alla avseenden är mer noggrant ände flesta länder när det gäller att leva upp till interna-tionella åtaganden. Det skall vi vara. Vi har drivitmånga frågor internationellt, fått gehör för en hel deloch förbättrat många konventioner. Det är självklartatt vi också i andra änden skall vara bra på att levaupp till våra åtaganden.Det ställdes en fråga varför det görs en uppdelningi grupper. Jag är inte säker på att jag kan reda ut justdet. I det ena fallet gäller det problematiken när detuppstår tycke och i det and-ra fallet när någon redan har fått besked om avvis-ning. Då har man i princip inte rätt att vistas i landet,och vid det tillfället kommer man att åberopa detskälet att man har träffat en man eller en kvinna. Detär två skilda synsätt, och tillämpningen kan bli olika.Oavsett om det är det ena eller det andra ,måste vi se över det och skapa förutsättningar för attundvika att människor hamnar i trassel. Jag vågar intege ett tydligt svar på frågan varför det är så. Då kan-ske jag är ute och cyklar - vem vet?Ragnhild Pohanka sade också att människor medutländsk bakgrund i och svenskar inte behand-las lika i de här avseendena. Det skulle vara anmärk-ningsvärt om det var så. Jag antar att det är sammaprövning som görs i båda fallen.Anf. 102 ()Fru talman! Det som invandrarministern sade sistär jag inte riktigt med på, men det får vi ta upp senare.Jag kan hålla med om att vi är mer noga än andraländer med att leva upp till internationella konventio-ner - vi är också ett land som borde vara föregångare.Men vi har t.ex. ratificerat och varitmed om att utforma 169 för urbe-folkningar, och dem har vi inte levt upp till. säger ibland att man inte behöver tahänsyn till därför att den inte ärtransformerad till svensk lag. På den punkten hållerjag alltså inte med invandrarministern.De människor man träffar utomlands är sällanflyktingar, med flyktingskäl, och de behöver inte varaängsliga för att vara kvar i sitt land och söka uppe-hållstillstånd och sedan komma efter till . Jagtänker på de asylsökande man träffar i . Dethänder att den som har flyktingskäl inte får stanna.Senast var det ett fall med en man från Bangladesh.Säkerhetspolisen var på väg att ta honom i Dacca,men svenska ambassaden var underrättad och hjälptehonom. Han är gömd. tog uppett liknande fall, där det fanns tre barn, även om detinte var gemensamma barn. I ett samboförhållandeeller ett äktenskap där det finns andra barn blir ju dennya partnern en verklig förälder, trots att det inte ärden biologiska föräldern. Man skall ta hänsyn även tillde barnen.När det gäller diskrimineringen är det naturligtvisi första hand de mänskliga rättigheterna som är vikti-ga; man får inte diskriminera någon människa. Mendet är ännu allvarligare när det handlar om att ocksåsvenska medborgare diskrimineras, som inte får levaihop med dem som de har valt. Man har ju flera rät-tigheter som svensk medborgare.Vi måste också betänka att det oftast gäller ungamänniskor. Svenska ungdomar är kanske inte vana vidatt det finns restriktioner när det gäller att välja part-ner eller maka/make. Det gör det ännu svårare. Detgäller alltså inte människor med stor livserfarenhet,utan för det mesta mycket unga människor. Därförborde man vara ännu mera generös i dessa fall.Vi väntar, som sagt var, på propositionen.Anf. 103 ()Fru talman! Jag skulle vilja fortsätta att ta upp desaker som vi har diskuterat. säger har skyldighet att sätta sig in i reglerna innanman kommer till ett land. Men om man befinner sig ien krigssituation eller om man måste fly för sitt liv tarman inte fram en lagbok och läser den, utan mansticker.När man har flytt till ett land kan det hända blir kär i någon - att det säger klick, som detgjorde för kungen och drottningen. Dåmåste man ha möjlighet att stanna. Det är där dehårdnande asylreglerna, tillämpningen och praxiskommer in. Det är detta som gör att man skickartillbaka män och även fäder till de barn som harhunnit födas eller som finns i mammansmage. Det som sades om familjeåterförening stämmeralltså inte riktigt.Jag har inte fått svar på alla mina frågor. En frågasammanfaller med det som även upp, om att svenska kvinnor fritt skall få väljamake även från t.ex. , och Algeriet.Allt sådant här skulle kunna undvikas om LeifBlomberg bara såg till att kräva eller göra en gransk-ning ur könsperspektiv vad gäller handläggningen avInvandrarverkets och ärenden.Anf. 104 ()Fru talman! Jag gjorde mig skyldig till ett fel tidi-gare, när jag sade att det var ett enhälligt betänkande.Det var så gott som enhälligt, men Ny demokrati hadeen reservation därför att man ansåg att detta skullekunna förhala ärendena. Det är klart att vi alla ärmåna om att ärendehandläggningen skall ske såsnabbt som möjligt. Det är också den allmänna tren-den för närvarande.Jag skall i övrigt inte gå in i detalj på denna fråga.Jag tycker att det är viktigt att den äntligen får sinlösning.Jag vill verkligen understryka att vi lever upp tillvåra internationella åtaganden. är ingentingså bra när det gäller hanterandet av vår lagstiftning attdet inte kan göras bättre. Det är det som vi nu harambitionen att göra tillsammans.Jag vill också gärna säga att vi i utskottet har tagitmycket stort intryck av det som har hänt i vårt land.Det har väckts många motioner i frågan, och de harbehandlats som vanligt och för det mesta avslagits.Men det som har framförts i dem har etsat sig alltdjupare i oss. Utskottet hade en stor offent-lig hearing, och vi har haft flera interna diskussioner.Vi har också verkligen lyssnat på de människor somdet handlar om.Det gläder mig att invandrarministern säger justatt vi skall vara mänskliga, att vi skall känna empatinär vi hanterar lagen. Vi skall inte bara följa boksta-ven, utan lagens mening. Jag ser fram emot att vi skallkunna göra det på ett ännu bättre sätt.Anf. 105 Statsrådet ()Fru talman! tog upp barnkon-ventionen. Jag måste kommentera detta också.Många påstår att vi bryter mot barnkonventionen.Men jag vill understryka att vi är måna om att vi skallfölja svensk lag. Svensk lag har av ställtsemot och har sagt att vårlagstiftning uppfyller andan och meningen i barnkon-ventionen. Även om inte är lag iSverige, är ändå den lagstiftning vi styrs av i de härärendena jämförd med den. När eventuella korrige-ringar har gjorts skall vi kunna uppfylla villkoren. Deskall finnas där. Då pratar vi om att svensk lag uppfyl-ler krav på oss och så tillämpar viden.Här sägs gång efter annan att vi inte tillämparbarnkonventionen. Det jag är intresserad av att veta äri så fall i vilka konkreta fall vi och våra myndigheterinte följer anda och mening i denlagstiftning vi har.Jag vet att och andra i utred-ningen säger att vi inte har upphöjt barnkonventionentill lag. Det är rätt. Men lagstiftningen är av den ka-raktären att den ändå uppfyller ,men via svensk lag. Det är mycket viktigt.Nu har vi överlämnat frågan till den flyktingpoli-tiska kommittén att med förtur granska just huruvidatillämpningen av vår lagstiftning är i överensstämmel-se med vårt åtagande enligt . Vi ärmåna om och tycker att det är viktigt att vi följer dettaoch svarar mot grunder i den lag-stiftning som vi har. I den mån vi inte gör det, fårman ändra praxis eller korrigera lagstiftningen. Det ärmycket viktigt. Jag har ingen annan uppfattning än ni.Men när man ständigt påstår att vi bryter motbarnkonventionen, tycker jag att det är viktigt att manockså visar på vilket sätt vi bryter mot den. I annatfall vet vi inte vad vi pratar om.Till vill jag igen säga att densom har flyktingskäl får stanna i . Så är det.Det är mycket viktigt att vi har det klart för oss. Viskall inte blanda ihop flyktingskäl och asylprövningmed att få återförenas eller förenas med den manälskar. Det är två skilda saker.Det tredje som tog upp var bör få leva med den man har valt. Det får man.Man får leva med den man har valt. Myndigheternalägger sig inte i om man är förälskad i en marockan,om han råkar vara eller vem det än är somman blir kär i. Det är mycket viktigt att det är så ock-så.Myndigheternas uppgift är inte att tala om vemman skall älska eller inte. Det enda som gäller är attdet görs en noggrann prövning av om det är ett seriöstförhållande eller om man vill utnyttja detta i syfte attförsöka låta en annan person komma till föratt hitta ett bättre liv.Det finns oändliga exempel på kvinnor som i olikaavseenden ringer till myndigheter och även till depar-tementet och säger: Kan ni inte skicka ut den därkarlsloken? har han stuckit, , när han ärsäker på att få stanna kvar. dög jag inte längre.Det är också sådana här saker man måste få in föratt få en bild av helheten. Jag tycker att det är viktigt.Det är också mot den bakgrunden vi har uppskju-ten invandrarprövning när det gäller korta förhållan-den. Det där blixtnedslaget eller klicket som UllaHoffmann pratade om, när det bara smäller till, kanman fråga om det är så seriöst. Det kan väl smälla tilloch vara rätt så behagligt , ochsedan är det inte så mycket att ha längre. Det vet maninte. Det prövas först under en längre period.Skall man då till personen som förorsakade klicketsäga: Du får leva och bo i . Är det rimligt? Det kan man diskutera.Jag tycker inte det. Det är därför jag säger att vi måsteha grundregeln kvar i vår lagstiftning. Därför menarjag också att man även som svensk måste ha klart försig vad lagen säger i de här avseendena. Vi måstesjälvfallet vara tydligare i vår information.Men det handlar också om asylreglerna. Om vi ärtydligare med att tala om på vilka grunder man fårstanna i , ger det också människor en bättreförutsättning att bedöma, även i svåra situationer ilivet, om det är meningsfullt att åka till ellernågon annanstans för att få stanna. Det är också vik-tigt. Det är skälet till att vi i de kommittéer som vi hartillsatt också skall tydliggöra vår politik för att göradet lättare både hemma och utanför vårt land att tareda på vad lagen säger och vilka regler det är somgäller här i Sverige.Gullan kan jag bara hålla med. Det ärinte mycket mer att säga om det. Inget är så bra att detinte går att göra bättre. Det är klart att det är så.Anf. 106 ()Fru talman! Jag skulle vilja göra en kommentarrörande de här kvinnorna som ringer till och säger: Kan ni inte skicka ut karlsloken? Jagönskar att det i så fall kunde gälla alla kvinnor. Vidvissa tillfällen har jag faktiskt önskat att det hadefunnits en myndighet som jag som kvinna kunnatringa till och säga: Släng ut honom! Det skulle varaoberoende av vilken nation han tillhör.Det finns ingen som är som vi svenskar. Vi går vå-ra myndigheter till mötes på ett sätt som är helt otro-ligt när det gäller tilltro och lit. Så gör även LeifBlomberg.Jag har ingen anledning att inte tro på när han säger att svenska invandrarmyndigheterinte gör några övergrepp, alltså inte gör fel. Men jagskulle vilja skicka med ett par saker. Det ena är attÅterföreningen har svarat på Kulturdepartementetspromemoria. Läs den noggrant och ta de här kvinnor-na på allvar! Jag har förstått att gör det. Men läs den, den har många intres-santa saker att komma med!Jag skulle också vilja skicka med en ödmjuk fråga:Hur skall vi lösa de nuvarande fallens situation,kommer den här propositionen att lösa framtidens falleller kommer den också att ta hänsyn till de kvinnorsom beskriver sin situation i yttran-de?Anf. 107 ()Fru talman! Jag skall ta någraexempel på när vi inte lever upp till barnkonventio-nen. Jag har inte diskuterat vad som står i lag. Det ären sak. Jo, en sak står faktiskt i lagen också. Det är tar barn i förvar. Enligt skallman inte kunna göra det. Antalet fall har visserligenminskat till hälften, trots det tar vi fortfarande en heldel barn i förvar.Vi sänder också ut barn om föräldrarna inte hartillräckliga flyktingskäl. Vi har också skickat ut enfamilj med flera barn därför att en pojke hade snattatför , eller vad det var. Då tycker jag inte att vilever upp till barnkonventionen.Avslagen från innehåller oftasådana fall. Jag har sett åtminstone tre exempel - detmåste betyda att det finns många fler - där säger att man inte tar hänsyn till barn-konventionen förrän den har transformerats till svensklag.Vi låter inte alla människor som har flyktingskälstanna. I så fall skulle inte så pass många gripas påflygplatser och vid återkomsten försvinna och göm-mas. Jag tror att det finns en uppriktig ambition attgöra det. Men vi gör det alltså inte. Jag har därförskrivit en motion om uppföljning av utvisade flyk-tingar.Under prövningen borde vi inte sända tillbaka demänniskor det här gäller. Jag tänker i första hand pådem som är här och söker asyl. Man sänder ut dem föratt de skall söka från sitt hemland. Det tror jag är enav de viktigaste sakerna som bör ses över i det härfallet.Jag tänkte beskriva litet av den skräck som mankänner som kvinna när man är utvisad och skall födaett barn. Man kan till och med vara gift med ensvensk medborgare eller med någon som har perma-nent uppehållstillstånd. Kvinnan får föda barnet pålasarettet, men finns risken för att hon skallhämtas och skickas ut. Det här gäller sådana som ärgifta med varandra och vars barn föds i underen skräck att mamman tas på BB och skickas ut. Detär inte att följa heller. Det gäller judet lilla barnet också.Anf. 108 Statsrådet ()Fru talman! Till kan jag säga attjag inte sade att myndigheterna aldrig gör fel. Det kanman inte veta. Man kan notera att det görs fel i allasammanhang. Det görs på sjukhus, i alla avseenden,och även på verkstaden, den miljö som jag kommerifrån, körde vi varg många gånger.När det ger fel som gäller människor är detmycket allvarligt. Trots att det är allvarligt och manhar stora försiktighetsåtgärder, sker det ändå av miss-tag felbedömningar. Det har säkert skett också inomdet här politikområdet. Det vore egendomligt om detinte skedde.Men det påstås ofta att det sker i stor utsträckningoch i stor omfattning. Det vill jag tillbakavisa. Jaganser inte att man i mycket hög utsträckning avvisarmänniskor till tortyr, fortsatt förföljelse och sådanasaker.Visst kan det hända att man i enstaka fall har gjorten felbedömning eller att man inte har haft ett till-räckligt underlag för att kunna göra en korrekt be-dömning - eller vad som kan inträffa i sådana härsituationer. Det är väldigt svårt att veta. Jag tror attdet är viktigt att vi inte tror att vi är ofelbara etc., fördet är vi naturligtvis inte. Det är viktigt att vi säker-ställer att kvaliteten på våra bedömningar blir så brasom möjligt.När det gäller "återföreningsfallen" och framtidenkontra tiden bakåt är det i första hand en framtidsfrå-ga att så att säga räta ut detta. Vi har funderat på dettaoch frågat oss: Går det att på något sätt medverka tillatt man vid ändring av lagstiftningen också löser endel av de frågor som finns och att det görs ganskasnabbt? Det tittar vi på. Går det att göra det skall viförsöka åstadkomma en regel så att detta tas bort, såatt man om det här hänt när lagen trädde i kraft skulleha fått stanna. I de fallen skulle man ha försökt åstad-komma något. Jag kan inte lova det, men vi har i varjefall ambitionen att se om det på något sätt går attåstadkomma detta.Ragnhild Pohanka säger: Du tar inte upp vad somstår i lagen, utan du tar upp vad som står i konventio-nen. Men jag pratar om lagen. Det är lagen som gällerhär i . Den är anpassad och korrigerad. Enligtriksdagen uppfyller vi med vår lagstiftning barnkon-ventionens villkor och dess krav på oss. Då måsteman titta på lagen och fråga sig: Följer vi den, ellerföljer vi den inte? Är det så att vi inte, som du säger,följer och vår lag inte är anpassadtill den, då är det en sak för den här församlingen attsäga att t.ex. - om man nu så önskar -vill ha en bättre anpassning när det gäller barnkon-ventionen och den svenska lagen. Då finns det förut-sättningar att motionera om det och peka på vad mantycker. Man får säga: Det här tycker vi. Sedan får viha en diskussion.Men sedan har man kanske gjort detta och ändåinte fått som man velat. Och fortsätter ni att påståatt vi bryter mot konventionen. Det är heller inte rik-tigt. Lagstiftaren, , har i alla fall i demokra-tisk ordning fattat beslut.Ragnhild Pohanka talar om snatterier, avgifter etc.Jag vet inte om det kan åberopas på det här sättet. Detsägs också att folk skickas tillbaka till tortyr osv.Jag noterar dock att vi är ganska ense om inrikt-ningen beträffande vad vi vill åstadkomma och hop-pas att vi skall kunna åstadkomma vad vi alla avser.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Hänvisning av proposition 1994/95:100 tillutskottProposition 1994/95:100 Förslag till statsbudgetför /96 föredrogs och hänvisades tillutskott enligt följande:Statsbudget för /96 till finansutskottetBil. 1 Finansplanen till finansutskottetBil. 2 Statschefen och regeringen till konstitu-tionsutskottetBil. 3 till justitietskottetmed undantag för punkternaA 1 Allmänna val ochA 2 Stöd till politiska partier till konstitutionsutskottetG 2 Datainspektionen till konstitutionsutskottetG 6 till jordbruksutskottetBil. 4 till utrikesutskottetmed undantag för punkternaB 6 Organisationer för internationell handel och råva-rusamarbete m.m. ochB 7 Internationell råvarulagring till.näringsutskottetLitt. E Utrikeshandel och exportfrämjande, i vadavser inriktningen av besparingsåtgärder för bud-getåren 1997 och 1998 under anslagen E 1, E 2och E 9 (yrkande s. 165) till näringsutskottetpunkterna E 1-3 - , täckande av vissa utgifter för skadeer-sättningar till näringsutskottetE 6 Europainformation till konstitutionsutskottetE 7-9 Kostnader för statsstödd export, kreditgivninggenom AB Svensk exportkredit - Ersättning förextra kostnader för förmånlig kreditgivning till till näringsutskottetBil. 5 Försvarsdepartementet till försvarsutskottetBil. 6 till socialutskottetmed undantag förLitt. A Familjer och barn, i vad avser inriktningen avbesparingsåtgärder inom föräldraförsäkringsområ-det för budgetåren 1997 och 1998 (s. 22-23, yrk. s.31) till socialförsäkringsututskottetpunkt A 2 Bostadsbidrag till bostadsutskottetpunkterna A 3 Föräldraförsäkring, A 7 Barnpensioneroch A 8 Vårdbidrag för handikappade barn tillsocialförsäkringsutskottetLitt. B Ekonomisk trygghet vid sjukdom, handikappoch ålderdom, i vad avser inriktningen av bespa-ringar för inom läkemedels- ochtandvårdsområdena (s. 59 yrk. 1, 2 delvis och 3)till socialförsäkringsutskottetpunkterna B 1-11 Sjukpenning och rehabilitering -Ersättning till m.m. till socialförsäk-ringsutskottetpunkterna D 3 Bostadsanpassningsbidrag m.m. tillbostadsutskottetLitt. F Myndigheter under , i vadavser inriktningen av besparingsåtgärder avseendestatlig konsumtion inom om-råde budgetåren 1997 och 1998 (yrk. s. 216, del-vis) samt punkterna , F 2Allmänna försäkringskassor till socialförsäk-ringsutskottetLitt. G Jämställdhetsfrågor till arbetsmarknadsutskot-tetBil. 7 till trafikut-skottetBil. 8 till finansutskottetmed undantag förLitt. A och exekutionsväsendet, ivad avser yrk. 6 om inriktningen av besparingsåt-gärder för budgetåren 1997 och 1998 inom skatte-förvaltningen till skatteutskottet, inom exeku-tionsväsendet till lagutskottetpunkterna A 1 (yrk. 1) ochA 2 Skattemyndigheterna (yrk. 2) till skatteutskottetA 3 Kronofogdemyndigheterna (yrk. 3) ochA 4 Förrättningskostnader m.m. (yrk. 4) till lagutskot-tetA 5 Ersättning för kostnader i ärenden och mål omskatt m.m. (yrk. 5) till skatteutskottetD 1 till skatteutskottetD 3 till näringsutskottetLitt. E Statliga arbetsgivarfrågor till arbetsmarknads-utskottetLitt. F och åtgärder för att stärkadet finansiella systemet till näringsutskottetpunkternaI 1 Bidrag till vissa handikappade ägare av motorfor-don och I 2 Exportkreditbidrag till skatteutskottetI 3 Kostnader för vissa nämnder m.m. till arbetsmark-nadsutskottetI 4 ochI 5 Bidrag till av god redo-visningssed till lagutskottetI 6 Statliga ägarinsatser m.m. i Nordbanken till nä-ringsutskottetI 10 Statlig kreditgaranti för bostadsanskaffningslåntill arbetsmarknadsutskottetBil. 9 till utbildningsut-skottetmed undantag för Litt. B Folkbildning till kulturut-skottetpunkt D 15 Arkivet för ljud och bild till kulturutskot-tetLitt. E Studiestöd m.m. till socialförsäkringsutskottetpunkt Kostnader för medlemskap iUnesco m.m. till kulturutskottetBil. 10 till jordbruksutskot-tetmed undantag för punkternaD 1 till konstitutionsutskottetD 2-6 Främjande av rennäringen - Stöd till innehava-re av fjällägenheter m.m. till bostadsutskottetG 1 ,G 2 Täckande av vissa kostnader förköttbesiktning m.m. till lagutskottetLitt. H Utbildning och forskning till utbildningsutskot-tetBil. 11 till arbets-marknadsutskottetmed undantag förLitt. D Invandring m.m. till socialförsäkringsutskottetBil. 12 till kulturutskottetmed undantag för punkternaB 8 Stöd till icke-statliga kulturlokaler,B 17 Kulturstöd vid ombyggnad m.m. till bostadsut-skottetC 20 Bidrag till nyhetsinforma-tion och litteratur till konstitutionsutskottetC 26 Bidrag för konstnärlig utsmyckning i bostadsom-råden till bostadsutskottetC 32-37 och Taltidningsnämnden- Stöd till radio- och kassettidningar till konstitu-tionsutskottetD 1-3 Radio- och - Avveckling av , , ochStyrelsen för lokalradiotillstånd till konstitutions-utskottetBil. 13 till näringsutskottetmed undantag för punkternaA 6-7 Turistfrämjande - Kostnader för avveckling avStyrelsen för Sverigebilden till kulturutskottetLitt. B Skogsnäring till jordbruksutskottetpunkterna C 1 Patent- och registreringsverketC 2 Patentbesvärsrätten till lagutskottetD 1 till lagutskottetLitt. G Bygg- och bostadsväsendet till bostadsutskot-tetBil. 14 till kulturutskottetmed undantag för avsnittet Inledning, i vad avserinriktningen av besparingsåtgärder inom Civilde-partementets verksamhetsområde (yrk.s. 7, delvis) till finansutskottet, lagutskottet, ar-betsmarknadsutskottet och bostadsutskottetLitt. A, i vad avser inriktningen av besparingsåtgärderför littera A Länsstyrelserna m.m. för budgetåren1997 och 1998(yrk. s. 10, i motsvarande del) till finansutskottet ochbostadsutskottetpunkternaA 1 Länsstyrelserna m.m. till bostadsutskottetA 2 Kammarkollegiet: Myndighetsuppgifter ochA 3 Kammarkollegiet: Uppdragsverksamhet till fi-nansutskottetLitt. C Konsumentfrågor till lagutskottetpunkternaE 2 Stöd till kooperativ utveckling till näringsutskottetE 3 Bidrag till allmänna samlingslokaler m.m. tillbostadsutskottetE 5 Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verk-samhet till arbetsmarknadsutskottetBil. 15 till jordbruksutskottetmed undantag förLitt. B Kärnsäkerhet, strålskydd m.m., i vad avserinriktningen av besparingsåtgärder för budgetåren1997 och 1998 (i motvarande del) till försvarsut-skottet och näringsutskottetpunkternaB 1 till försvarsutskottetB 2-4 - Visst internatio-nellt samarbete i fråga om kärnsäkerhet m.m. tillnäringsutskottetLitt. C Lantmäteri- och fastighetsdataverksamhetm.m.