prot · GJ0937 · 1995-12-13 00:00:00 — Vi står givetvis bakom våra reserva-tioner i utskottet, men för tids vinnande avstår jag frånatt yrka bifall till dessa.Anf. 143 ()Fru talman! har gjort ett studiebe-sök på , och vi träffade då bl.a. företrädare fördet gotländska näringslivet. Enligt de besked som vidå fick genomgår en storstrukturförändring. Man drar framför allt ned på denoffentliga sektorn, och arbetstillfällena inom jord-brukssektorn minskas, och man har på det sättet fåtten hög arbetslöshet. Också ungdomsarbetslösheten ärganska hög på Gotland.Man presenterade också något som kallades Got-lands kommuns framtidsvision, Vision 2010, och därpekade man på delar av de näringar där man tror skall kunna bibehålla, utveckla och öka syssel-sättningen på . Jag tror att utgångspunkten dåmåste vara att klart och tydligt säga ifrån var och hurtransporterna skall kunna ske. På ett eller annat sättmåste ett långsiktigt avtal slutas, så att man inomnäringslivet, den känsligaste faktorn på , vethur man skall investera.Skall man över huvud taget investera på en ö? Jagtillhör de olyckskorpar som tror att staten måste ha ettstarkt ägaransvar och ansvar för bibehållandet avtrafiken. Det finns ganska strikta regler för alla tra-fikslag i , både för järnväg och för väg-trafik, och det är bra. Annars skulle, tror jag, fullanarki råda, och det skulle försvåra både för företags-och för privatresandet.Jag vill hänvisa till en partikamrat till som en gång sade att en ö är en ö, fram till dess attvi får en ny istid. Det är och förblir så att vi måste haen färjetrafik på . Det är därför oroväckandeatt små prishöjningar kan få så förödande konsekven-ser för utvecklingen av det gotländska näringslivet. Viallihop, och framför allt regeringen, har här ett stortansvar. Jag är litet grand bekymrad över detta.Jag tycker propositionen är motsägande i vissastycken, framför allt när det gäller Gotlandstillägget.Det anförs där att det bör avvecklas. Vad innebäregentligen ordet "bör" här? Skall detta ske ganskasnabbt eller på lång sikt, eller kommer det aldrig attske?På s. 20 i utskottets betänkande framhålls underrubriken att regeringenavser att följa upp konsekvenserna av en avveckling.Det kan närmast tolkas så att man tror att minskning-en av Gotlandstillägget kommer att leda till försäm-ringar men att man skall vänta till dess att olyckan harinträffat och sedan skall man reparera den skada somsker.Jag tror att det svenska näringslivet fungerar så, attom förutsättningarna börjar försämras gör man sinainvesteringar på fastlandet och inte på . Det ärrisk för detta, om man har en sådan här osäkerhethängande över sig, och då kommer att drab-bas ganska hårt.Turismen är en stor och väsentlig näring för Got-land, men den är begränsad till en viss del av året. Detfinns kanske möjligheter att få en turism också underandra delar av året, men det är svårt att få turister tillGotland då. Man kan inte heller bygga näringslivetenbart på turismen, utan annat måste komma till.Fru talman! Vi har avgivit ett antal reservationervid betänkandet. För att spara yrkarjag bifall bara till reservationerna 7 och 10, även omjag givetvis står bakom också våra övriga reservatio-ner.Anf. 144 ()Fru talman! I sammanfattningen av betänkandetstår det att läsa att utskottet har avstyrkt samtligamotionsyrkanden. Men det anförs också att syftet medflera av motionerna torde komma att tillgodoses. Detframhålls vidare att det har fogats inte mindre än 13reservationer till betänkandet. står bakom4 av dem.Trafiken på har totalt sett ökat de senasteåren. Av de analyser som gjorts har man kun-nat utläsa att priset såväl på gods- som på person-transporter spelat en stor roll för efterfrågan.Vad gäller godset har priset varit vägledande i såmåtto att merkostnader som uppstått vid transportertill och från ön blivit subventionerade av staten för attdet gotländska näringslivet inte skulle missgynnas. Vii tror på ett levande även närturisterna har åkt hem och anser därför att det got-ländska näringslivet bör stimuleras, så att det got-ländska samhället i sin helhet kan utvecklas.Vi kan hålla med om att den konstruktion somfunnits möjligtvis fört med sig vissakomplikationer i form av bristande kontroll av deverkliga merkostnaderna, vilket också Tom Heymanberörde i sitt anförande. Dock anser vi inte att stödetkan avvecklas utan att det finns ett färdigt och dugligtförslag till hur man på annat sätt skall kunna undvikaatt merkostnaderna drabbar gotlänningarna.Vill man ha ön bebodd, kan man inte straffa got-länningarna ekonomiskt för deras geografiska utsatt-het. Det bör alltså definitivt vara en angelägenhet förstaten att subventionera transporterna. Konsekvenser-na av att ifrågasätta konkurrensneutraliteten blir medstörsta säkerhet att det gotländska näringslivet trots ensuccessiv avveckling drabbas negativt, vilket är nega-tivt för hela . Utskottets mening är att en var-sam utveckling skapar förutsättningar för att klara avatt integrera merkostnaderna i näringen på ett hållbartsätt.Vi tycker att det är bra att det finns optimister in-om politiken. Men vi ställer inte upp på att riskeraGotlands näringslivs utveckling på lång sikt. Helsthade vi velat att regeringen redan i denna propositionlagt fram ett förslag till hur Gotlandstillägget skullekunna bibehållas under annorlunda förutsättningar föratt undvika negativa konsekvenser av att ett proviso-riskt stöd, med den provisoriska konstruktion det ändåhar, permanentas. Jag vill med detta fråga statsrådetInes Uusmann om regeringen har en plan B i rockär-men om utvecklingen inte blir så smidig som utskotteti betänkandetexten tänkt sig.Vad gäller persontrafiken menar nä-ringsliv i samverkan att en prissänkning skulle kunnaöka trafiken betydligt. Med hänvisning till de redo-visningar som har gjorts i frågan menar vi att person-trafiktaxorna skulle kunna sänkas och differentierastill att vara kapacitetsanpassade. Detta har vi utvecklati vår reservation i frågan.Det måste anses som en självklarhet att bofastagotlänningar skall erbjudas lägre priser, eftersomvalfriheten i transportsätt inte är så värst stor. Miljö-partiets förslag om att hålla ett visst antal platser re-serverade för bofasta gotlänningar på färjan fram tillförslagsvis före avgång - det kan förståsändras - har väckt en viss munterhet i olika läger.Man har med anledning av förslaget även ifrågasattdenna särbehandling och förirrat sig i diskussioner omdiskriminering av fastlänningar.Låt oss därför klargöra att förslaget väckts på fö-rekommen anledning. Det känns mycket onödigt attbehöva peka på den särskilda utsatthet som en öbolever under. Frågan om diskriminering kan iställetvändas till att handla om positiv särbehandling. Manhar även vänt sig mot att inte skall detalj-reglera på denna nivå. Det är förstås en tolkningsfrå-ga. Om det är nödvändigt att frågan väcks i riksdagenför att det skall bli genomfört må det vara hänt. Vimenar också att det är en tolkningsfråga om det är endetalj eller inte. Det beror på med vems ögon man seroch vems behov man avser.Vad gäller fastlandshamnar föreslår regeringen attdet fortsättningsvis skall vara två hamnar. Vi harföreslagit att de, i enlighet med de önskemål som degotlänningar vi har haft kontakt med framfört, skallvara och . Vi medger att dehamnarna i och för sig inte har en infrastruktur ochservice som t.ex. hamn har. Men enligtvår mening är hamn i första hand ettenhamnsalternativ och alltså inte aktuellt. Rent mil-jömässigt och till viss del också ekonomiskt måste tvåhamnar vara bättre än en hamn med hänsyn till trans-portsträckan på väg.Jag kommer till utgångspunkter inför upphand-lingen. Utskottet föreslår att godkänner attde ekonomiska ramarna fastställs till 175 miljonerkronor. Med anledning av vissa uppgifter som fram-kommit i samband med utskottets behandling vill jagifrågasätta denna ekonomiska ram. Varken jag ellernågon annan i har intresse av att leta framen syndabock. Men jag anser det vara min skyldighetsom folkvald att ställa vissa frågor till på har länge kämpat föratt få ta del av avtalet mellan staten och rederietNordström & men inte lyckats. Enligt de artik-lar som publicerats i den 23 no-vember löper staten dock risk att behöva betala utstora pengar till rederiet till följd av en klausul omvalutaförlusttäckning. Eftersom det rör sig om envalutaförlust är det i denna stund svårt att preciserasumman som skulle vara aktuell, om den över huvudtaget är aktuell.I Svenska Dagbladets artikel talar man om att sta-ten i värsta fall skulle behöva täcka en förlust på upptill . Vi från undrardå följande. Var denna klausul känd för regeringennär propositionen som ligger till grund för dagensbetänkande skrevs? Om tolkningen utfaller så attstaten blir skyldig att täcka rederiets valutaförlust,varifrån skall de medlen tas? Kan kommunikations-ministern garantera att den uppkomna situationen intedrabbar Gotlandstrafiken i betydande negativ riktningi framtiden?Avser kommunikationsministern att återkommatill i frågan, och i så fall i vilket samman-hang? Anser kommunikationsministern att en even-tuell täckning av en valutaförlust kan ses som en un-derbudgetering av den tidigare Gotlandstrafiken? Ärde ekonomiska ramarna som föreslagits inför kom-mande upphandling i så fall hållbara? Slutligen skullejag också vilja veta: Avser kommunikationsministernatt verka för att nästa avtal mellan staten och det re-deri som vinner upphandlingen blir offentligt?Jag respekterar och har förståelse för om kommu-nikationsministern inte kan eller vill svara påmina frågor i detta läge. Jag vore dock tacksam försvar så långt det är möjligt, eftersom de stora summordet kan komma att handla är en angelägenhet förriksdagen. Det är dessutom av allmänt intresse, inteminst för gotlänningarna, att ett klarläggande kangöras i så stor utsträckning som möjligt.Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall till re-servationerna 9 och 13. Men jag och stårsjälvfallet bakom alla reservationer som av oss harlagts till detta betänkande.Anf. 145 ()Herr talman! Gotlandstrafiken är ett ämne somofta diskuteras inte bara här i . Det finns ettstort allmänt intresse för denna trafik. Det är intemånga som färdas med Gotlandsfärjorna utan att hasynpunkter på trafiken. uttrycktekung att"Rijkets Wälfärd näst Gudh,beståår på seglatz och skepsfarten". Då skall vi kom-ma ihåg att när kung uttryckte dessabevingade ord var sjöfarten och den internationellahandeln inte på långt när så omfattande som den är idag.Att är en ö känner alla till. Men när detgäller frakter kan hela vårt land betraktas om en ö,eftersom allt gods som fraktas till och från till95 % i någon del ligger på båt eller färja. För ,denna största ö, har sjöfarten alltid haftstor betydelse. byggde man muraroch utökade sjöfarten. Men då gjorde man det för attskydda sig mot inkräktare och erövrare.I dag ser vi dag ser vi inget hot i sjöfarten medGotland utan möjligheter för flera viktiga näringar påGotland genom en mer långsiktig och ändamålsenligsjöfartsförbindelse mellan och fastlandet. Detbor 50 miljoner människor i länder som har förbindel-se med . Mitt i detta centrum ligger Gotlandmed sina rikedomar i form av bl.a. ett mycket behag-ligt klimat, i synnerhet ,bördig och en kulturhistoria skapad av got-länningarna. Den har har blivit uppmärk-sammad som ett av världens förnämsta bevaradekulturhistoriska minnen.Genom att också järnridån är förpassad till histori-en vill alla länder runt arbeta för öppnaregränser och ökat samarbete. Därmed kan bliett värdefullt centrum för hela . Detär med den utgångspunkten vi skall se det förslagangående den framtida Gotlandstrafiken som utskottetnu förelägger för avgörande.Utskottets ställningstagande är baserat på proposi-tionen Riktlinjer för upphandling av den framtidaGotlandstrafiken. Utskottet har inte haft några in-vändningar mot propositionen, utan anser att de för-slag som där föreligger är väl avvägda och bör kunnage en bättre anpassad passagerar- och godstrafik medGotland.Vi har däremot inte funnit att innehållet i de mo-tioner som väckts inför propositionsbehandlingenskulle kunna förstärka förutsättningarna för Gotland-strafiken utöver propositionens förslag. Principen närdet gäller det statliga stödet till Gotlandstrafiken är attdet inte skall vara dyrare att färdas eller frakta mellanGotland och fastlandet än det är att transportera sam-ma sträcka på fastlandet.Det var mot bakgrunden att det inte skall vara dy-rare att färdas mellan och fastlandet som detstatliga stödet till Gotlandstrafiken infördes . Dåomfattades endast trafiken från . senarebeslutades att färjetrafiken både till och från Gotlandskulle erhålla statligt stöd. är stö-det , som här tidigare nämnts.Nackdelen är naturligtvis - som det är för alla öboen-de befolkningar utan fast landförbindelse, och medundantag av flygtrafiken - att det tar attfärdas över vatten.Därför finns också ett högprisstödför godstrafiken, det s.k. Gotlandsstödet. Det är till föratt täcka kostnader för ökad tidsåtgång genom färje-trafik och vissa hamn- och fartygsavgifter. Det ärsvårt att beräkna resultatet och effekterna av dennatyp av stöd. Det är också svårt att beräkna merkostna-derna för detta. Därför föreslås att Gotlandstilläggetsuccessivt skall avvecklas.Det är alltid svårt att gå in och ta bort tidigare giv-na subventioner. Men jag vill betona att redan när detinfördes framhölls att det skulle vara provisoriskt ochverka under så kort tid som möjligt.Jag vill också framhålla att utredningen om enframtidsanpassad Gotlandstrafik föreslog att Got-landstillägget borde avskaffas, bl.a. av den orsaken attdet är uppbyggt på felaktiga grunder.Det är uppbyggt så att det bara är vissa åkeriersom bedriver fjärrtrafik på fastlandet som får ta utextra avgifter för dessa fjärrtransporter för att bedrivatransporter på . Detta betyder ju att ju merman kör i fastlandstrafik desto mer erhåller man iGotlandstillägg. Motsvarande åkeri på kaninte tillgodoräkna sig Gotlandstillägget eftersom deinte kör någon fjärrtrafik på fastlandet. Jag är överensmed Tom om att det här bör avskaffas. Där-emot tror jag att det bör ske successivt.Vi är också alla överens om att vi skall ge gotlän-ningarna själva en bättre möjlighet att påverka trafi-kutvecklingen. Det sade , detsäger propositionen och det säger också utskottsbe-tänkandet. Här går vi från ord till handling. Vi har fåttbrevet från Gotländska åkericentralen som TomHeyman redovisade. Där pekar man på att detta ärorättvist, och man vill att vi skall avskaffa det såsnabbt som möjligt. Vi följer principen att gotlänning-arna själva skall ha möjligheter att påverka trafikut-vecklingen och självfallet även priserna.Fru talman! De tretton reservationer som fogatstill utskottets betänkande vill jag betrakta mer som har velat markera egna principer än att tillföranågra nya och framåtsträvande åtgärder.Moderatmotionen om lagreglering om avskaffandeav det nuvarande monopolet för stöd till Gotlandstra-fiken och kommande trafikavtal samt en snabbareavveckling av Gotlandstillägget skulle innebära enbetydligt osäkrare framtid för Gotlandstrafiken såvälbeträffande kostnaderna för transporterna som förkomforten för resenärerna.När det gäller statens stöd till Gotlandstrafikentror jag tvärtemot de moderata reservanterna att det ärviktigt att nivån på det statliga stödet fastläggs redaninnan de nya förhandlingar som skall komma tillstånd börjar. Då vet man grundförutsättningarna förtrafikutövningen för den period under vilken avtaletskall gälla. Det är också svar på ochMiljöpartiets reservation nr 3.Karin ställde en fråga till mig som gälldefastlandshamnarna. Den frågan har diskuterats. Avprincip brukar inte uttala sig i lokaliserings-frågor. I det här fallet gäller det att lägga fast att man ide kommande förhandlingarna skall förhandla om tvåfastlandshamnar. Nuvarande system med anlöp avGotlandstrafiken till och harju visat sig vara lämpligt. Även om ärhelt dominerande vad gäller trafiken till kandet med tanke vara viktigt även med ensödergående trafik. Här har visat sig varalämplig. Men det slutliga ställningstagandet bör riks-dagen avstå ifrån.Ägandet och vem som skall inneha huvudmanna-skapet tas upp i reservationer.Det är inte ägandet av tonnaget som är det viktiga.Hur transporterna till skall ske är beroende avvad som skrivs in i avtalet och vilka krav som kanställas på det företag som får bedriva trafiken tillfromma för resenärerna. Det är detta samt behovet avgodstransporter som skall vara avgörande.Samma sak gäller huvudmannaskapet - eller ? Eftersom det är Sjöfartsverketsom ansvarar för sjösäkerheten och farleder kan detvara rimligt att de också praktiskt är huvudman. Där-med kan man skaffa sig direkta erfarenheter av hursjöfart skall bedrivas för att nå största möjliga sjösä-kerhet och en god komfort.Fru talman! De övriga reservationerna som jaginte nämnt här inryms i den skrivning som utskottetlämnat till kammaren i betänkandet. Jag yrkar ocksåbifall till hemställan i betänkandet. Det betyder att jagyrkar avslag på samtliga reservationer.Anf. 146 TOM () replikFru talman! Låt mig bara säga helt kort till HåkanStrömberg att möjligheterna att göra en s.k. deklara-tion om allmän trafik till enligt den här cabo-tageregeln ger fullgoda möjligheter att både göra enstatlig upphandling och definiera ett trafikbehov utanatt därmed behöva gå in på en detaljreglering. Det ärgrunden till att vi anser att lagstiftningen inte behövs.Det var egentligen också vad Gotlandsutredningensjurister kom fram till. Den behövs egentligen inte.Men för säkerhets skull har man satt in den i alla fall.Men möjligheterna finns alltså redan i den befintligaförordningen.Anf. 147 () replikFru talman! Problemet med Gotlandstrafiken ärden är så ojämnt fördelad. Det är en intensiv som-martrafik medan trafiken är mycketsvag.Om man skulle släppa det här fältet fritt skulle detinnebära att det självfallet är intressant att trafikeraGotland-fastlandet , men under vin-tern är det inte många som är intresserade av detta. Dåär det viktigt att man inte kastar bort det statliga an-slaget och låter andra plocka russinen ur kakan. Det ärviktigt att man kan utforma en Gotlandstrafik där allavet vad som gäller, där man har den säkerheten kan färdas till ön vilka tider som helst på året.Anf. 148 TOM () replikFru talman! Våra kalla vintrar och dåliga säsongerär ju ett generellt problem. Runt omkring våra kusterhar vi en mängd olika färjelinjer som klarar det härproblemet på ett bra sätt alldeles själva utan någonstatlig reglering.Om vi tittar på trafiken från varierar denfrån två avgångar till upp till fjor-ton avgångar . Det sker som sagt var utan någonstatlig reglering av verksamheten.Jag tror faktiskt att detta kan fungera, och jag trorinte att man skall bortse från att operatörerna ocksåskall ha ett ansvar för att behålla och driva sin trafikpå rimliga sätt.Anf. 149 () replikFru talman! Men skillnaden är ju att i de andraområdena där man bedriver färjetrafik finns det ocksåandra möjligheter, men från som är en ö mitti finns inga andra möjligheter att färdas tillfastlandet än via båt och färja.Anf. 150 () replikFru talman! Min fråga till gälldedet här med tydliga direktiv. När vi i harvarit i kontakt med olika rederier och företag har desagt: Se nu till att det blir tydliga direktiv, att riktlin-jerna blir så utformade att det går att lämna konkur-renskraftiga priser och att de anbud som lämnas blirjämförbara!Det är den kopplingen jag gör när jag tycker att vii klart skulle kunna uttrycka vilka tvåfastlandshamnar som vi avser. Vi skulle kunna sägaatt vi avser och så att manvet att det är detta som man skall lämna in sina anbudpå.Min fråga kvarstår. Jag tycker inte att riksdagenlämnar tydliga direktiv . Jag vill medverka till attvi får en konkurrenskraftig upphandling och att detblir så tydligt och klart som möjligt.Anf. 151 () replikFru talman! Jag tycker att direktiven är glasklara.Vi talar om att man kan räkna med 175 miljoner kro-nor i statligt stöd under den här avtalsperioden.Vi talar om att det skall förhandlas om två fastlands-hamnar, och vi talar om att gotlänningarna själva skallvara med och ha synpunkter på vad trafiken skallomfatta.Att vi sedan inte lägger fast lokaliseringsorternaberor på att vi sällan gör det här i . Det ärinte en riksdagsfråga.Det är den myndighet som har att avgöra den frå-gan som fattar det avgörande beslutet. Vi ger ramarna,dvs. två fastlandshamnar, och sedan får man förhandlaom vad som kan vara bäst.Anf. 152 () replikFru talman! Det är klart att vi här i kammarensällan anger detaljerade riktlinjer, men det är inteheller ofta vi behandlar en så här stor och viktig fråga,som den som gäller Gotlandstrafiken. Det är därförsom det här är så oerhört viktigt, utifrån den erfaren-het som vi nu har från de som gått.Det skulle tydligt förstärka beslut omvi redan nu angav att och Oskarshamnskall vara de två fastlandshamnarna. Då skulle manveta vad det är som gäller, vad man skall räkna på.Därför tycker jag att man skall stödja vår reserva-tion.Anf. 153 () replikFru talman! I det läget när man sätter sig ned ochförhandlar vet man naturligtvis vilka anslutningsham-nar på fastlandet som man skall diskutera. Men för-handlingarna har ännu inte börjat. När avtalet sedanskall skrivas kommer det att stå klart vilka hamnar detblir.Anf. 154 () replikFru talman! Jag vill ta upp bl.a. Sjöfartsverketsdubbla roller. I andra sammanhang brukar vi varaganska kritiska till att statliga verk och myndigheterhar dubbla roller i en sådan här situation. Men här hardet tydligen ingen betydelse, och det är ett märkligtsynsätt. Men det är väl så att man tar tillfället i akt närdet gagnar en bäst, och det är det som gäller för tillfäl-let.Håkan sade att det skulle ske en snabbavveckling när avtalet var undertecknat. Jag vet intehur jag skall kommentera det. Avtalet skrevs väl1971, och sade att det skulle ske ensnabb avveckling. är det 1995.Det har också talats om turismen och att Gotlandär en pärla i . Det håller jag med om. Jagtror också att turister från andra skulleha möjlighet att turista på . Men det kräver attSverige aldrig skriver på , därför attdå är det stopp.Anf. 155 () replikFru talman! Jag har tydligen uttryckt mig otydligt.Jag har inte sagt att Gotlandstillägget har funnits se-dan 1971. Det var då man införde det statliga stödetför resor från . kom tur-och-retur-färjorna att omfattas av det statliga stödet. Detsärskilda Gotlandstillägget tillkom betydligt senare.Jag kan inte minnas riktigt vilket år det var.Anf. 156 Kommunikationsminister ()Fru talman! Vi har all anledning att tro att det ärmånga som följer den här debatten och det beslut somriksdagen kommer att fatta. Det är nog inte bara got-länningar utan också en stor mängd fastlänningar, sompå olika sätt har beröring med ön och både dess invå-nare och dess näringsliv.Det är självfallet viktigt för näringslivet och för defastboendes möjligheter att få sin försörjning på önhur vi ordnar trafiken till ön. Men det är också viktigtför gotlänningarna att kunna ta sig tillfastlandet. Inte bara för dem som sitter i riksdagenutan också för andra kan det vara en fördel att kunnakomma hit för att uträtta ärenden och besöka släkting-ar osv.Jag tror därför att detta beslut, som jag uppleveratt det finns en bred enighet kring, har stor betydelseför många människor.Detta beslut började egentligen förberedas förganska länge sedan, i realiteten så tidigt som i juni1991, när den dåvarande socialdemokratiska regering-en gav i uppdrag att genomföra enöversyn av Gotlandstrafiken.Den rapport som kom från in-nehöll förslag om att staten på lång sikt skulle garan-tera bastrafik till och från , men också att detskulle ges möjlighet till kompletterande trafik i kon-kurrens under högsäsong.