prot · GI0974 · 1995-03-16 00:00:00 — Det nordiska samarbetet har varit oerhörtvärdefullt - det är vi nog alla överens om - och det ärnågonting som vi måste värna om.Vi kan på det här stadiet konstatera att det hosSchengenländerna finns en klar förståelse för dettaställningstagande från de nordiska ländernas sida. Vidett ministermöte kommer den här fråganatt diskuteras, och då kommer vi förhoppningsvisockså att få svar på hur man skulle kunna lösa pro-blematiken när det gäller och denordiska länderna.Frågan om vad som händer , när detuppstår en yttre gräns mellan ochde nordiska länderna, granskar vi i en arbetsgrupp, därvi målar upp olika situationer; konsekvenserna blirlitet olika beroende på ställningstagande.Det är mycket värdefullt att i detta sammanhang kun-na notera att - mot bakgrund av att Dan-mark avser att gå med i - harförklarat att man kommer att avvakta med att införaalla de åtgärder som annars skulle vara naturliga iförhållande till med tanke på den gräns somfinns mellan och Danmark.Den sista frågan gällde om vi skulle kunna tvingasatt ändra våra straffprocessuella regler, t.ex. när detgäller att beivra brottslighet. Jag vill då åter hänvisatill det som jag sade i mitt svar, nämligen attSchengenavtalet inte innebär några förpliktelser attändra den typen av lagstiftning. Det är helt och hålletvårt avgörande om vi skulle vilja skärpa vår lagstift-ning i något avseende eller förändra den på annat sätt.Det är helt och hållet ett svenskt ställningstagande.Anf. 14 ()Fru talman! Jag tackar för de ytterligare förtydli-ganden som justitieministern gjorde. En interpella-tionsdebatt skall ju kunna vara upplysande för demsom lyssnar och för dem som sedan har möjlighet attläsa protokollet.Jag skulle då vilja inrikta mig på frågan om de ytt-re gränserna. Finns det någonting som är speciellt iSchengensamarbete så är det detta. Visionen är ju när detta är genomfört skall kunna starta sin bileller stiga på ett plan i och åka ända upp tillArvidsjaur på samma sätt som när man nu gör eninrikes resa; det skall vara mera "inrikes" än EU hit-tills har lyckats åstadkomma. För mig är detta enoerhört positiv idé. Det är en av de bärande tankarnaatt det kanske kan växa fram ett medborgarnas Euro-pa. Men då är ju kampen mot bl.a. kriminalitet avfundamental betydelse för alla medborgare i helavärlden.Frågan är då: Hur kommer det att gå till vid de ytt-re gränserna? Vad är det för tidsplan vi talar om här?Dessa sju länder sätter i gång sitt samarbete nu - detmå vara hänt; det tror jag vi klarar. Men vad talar viom för tidsplan för ? Har vi några funderingarom när ett svenskt, förhoppningsvis ett nordiskt, del-tagande i skulle vara möjligt? Vibehöver en sådan tidsplan så att vi hinner förberedaoss väl, framför allt när det gäller de yttre gränserna.De rapporter jag har fått från olika länder och oli-ka människor som jag har talar med, framför allt iStorbritannien, och , är att de somhar gjort mycket när det gäller de yttre gränsernaframför allt är tyskarna - det gäller då gränsen motPolen. Enligt uppgift rör det sig om ungefär 2 500tjänster. Dessutom jobbar man mycket med hjälp ochstöd åt att bygga upp en apparat som fungerar.Men där den gamla muren mellan öst och väst stod ärdet fortfarande oerhört djupa hål. Jag tycker att detskulle kännas mycket otryggt om vi inte hittade enorganisation och ett samarbete som förstärkte denyttre gränsen. Finns det något inbyggt i den tullunionsom EU nu har bestämt sig för att ha med ,något som liknar de Europaavtal som EU har med endel centraleuropeiska länder vad gäller samarbete pånarkotikasidan och även vad gäller övrig gränsöver-skridande kriminalitet?Jag tror att kanske - rege-ringen verkar ju helt inne på den linjen, och jag hop-pas att ni har rätt - kan utvecklas till ett yttre skyddmot narkotika och annan kriminalitet, och att det ävenkan medverka till förverkligandet av visionen ommedborgarnas Europa.Alltså: någonting mer om de yttre gränserna,snälla justitieministern!Anf. 15 ()Fru talman! Jag vill fortsätta resonemangen närdet gäller de yttre gränserna.Först och främst vill jag fråga vilka krav de nor-diska länderna har framfört när det gäller tidsaspek-ten, alltså när de nordiska länderna skulle kunna varamed. Jag skulle också vilja veta hur de yttre gränskon-trollerna skall . De nordiska länderna har juoerhört långa yttre gränser - jag tänker på hela finsk-ryska gränsen och hela yttre gräns, som ärmycket komplicerad. Har man framfört några krav påstöd och hjälp för att kunna klara denna yttre gräns-kontroll, om det skulle bli så, som vi hoppas, att helaNorden omfattas av ? Att klara detblir ju en svår och säkert också kostsam sak.Sedan tackar jag för beskedet att det finns en ar-betsgrupp som granskar vad som skall hända den 26mars - som jag sade tidigare är det ju ganska snartsom avtalet träder i kraft. Därför undrar jag hur långtarbetsgruppen har kommit och i första hand när denberäknas vara klar med sitt arbete - den behöver juvara klar före , och är det förhoppningsvisockså.Anf. 16 Justitieminister ()Fru talman! Vår bedömning är att vi har mycketgoda förutsättningar att uppfylla kraven på Sverigeoch de nordiska länderna att upprätthålla ett högtskydd vid de yttre gränser som kan bli aktuella. Detfinns ett samarbete mellan de nordiska länderna somkommer att underlätta en anpassning.Detta är det som skiljer de nordiska länderna frånen del andra länder. Anledningen till att t.ex. Italienoch inte kan vara med från början trots attde är med i är just att man har gjortbedömningen att de inte har möjlighet att uppfyllaförutsättningarna för den yttre gränskontrollen.När det gäller vilken tid vi har på oss att få det häratt fungera kan vi helt enkelt utgå från den tid som vikommer att ha att få fram en ratifikation av den härkonventionen. Erfarenhetsmässigt vet vi att det tarungefär . Det kan gå fortare, men om vi somexempel tar , som har hunnit litet längre, såser vi att det handlar om ungefär den tiden.Vad som händer med gränsen mellan ochSverige är frågeställningar som ingår i de övervägan-den som arbetsgruppen har att ta ställning till. Arbets-gruppens arbete är en betydelsefull förberedelse avministermötet . Till dess bör det åtmins-tone finnas ett underlag som gör det möjligt att se hurde olika alternativen och konsekvenserna ser ut, så attdet finns ett underlag för att bedöma möjligheten attkomma vidare.Anf. 17 ()Fru talman! Bara ytterligare !Det vore bra om den arbetsgrupp som finns kundeleverera något offentligt material, så att man kan sehur de olika har byggt upp skyddetav yttre gränser. Jag har vissa möjligheter till insynvad gäller den yttre gränsen, bl.a. där den gamla mu-ren mellan öst och väst gick. Där är det vidöppet -man talar i FN:s narkotikabyrås rapport helt öppet omatt och är omlastningscentraler förnarkotika som kommer från och skall ini . På vilket sätt innebär Schengen att detbyggs upp ett skydd? Jag vill se mer av det.Jag vill också att tillsammans med sinabundsförvanter i de här frågorna engagerar sig för attdriva på. Man kanske kan utveckla samarbetet vadgäller ansvaret för de yttre gränserna. är detnågon form av - varje land vill flyttaden yttre gränsen bort från sig, eftersom det är landetsjälvt som har ansvaret för den yttre gränsen. Man kankanske tänka sig någon form av utvecklat samarbetedär. Detta är, som jag ser det, den springande punkten.Det andra är, som justitieministern har varit innepå, säkert områden där vi kan förnya vår politik ochförbättra den. Ett medlemskap i kan kanskeinnebära att vi förstärker våra möjligheter att hållauppe garden mot den grova narkotikabrottsligheten.Men det tillstånd som yttre gräns befinner sig i inger i varje fall inte mig fullt för-troende.Anf. 18 Justitieminister ()Fru talman! Eftersom ställde enfråga, måste jag svara på den. Jag tycker dock att vihar kommit mycket långt in i en detaljdiskussion somär litet svår att föra på det här stadiet.Det finns krav på de yttre gränserna för . De länder som låter Schengenavtaletträda i kraft har gjort bedömningen att de uppfyller dekrav som ställs på dem när det gäller skyddet av deyttre gränserna. De två länder som inte omedelbartlåter avtalet träda i kraft handlar så på grund av att deinte uppfyller kraven.Det är klart att även undraröver hur det kommer att fungera och om man t.ex.kommer att vara nöjd med varandras kontroll. Detkommer att göras en utvärdering och uppföljning.Redan efter några månader avser man att se över vilkaeffekter avtalet har fått.För vår del måste vi alltså överväga vad som be-höver göras i , beroende på vilken yttre gränsvi får. Vi har naturligtvis intresse av, även i det härsammanhanget, att den yttre gränsen inte går mellanNorge och utan ute i . Det är dess-utom inte bara ett svenskt intresse. Det ligger i allaSchengenländers intresse.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1994/95:63 om djur-skyddslagenAnf. 19 Jordbruksminister ()Fru talman! har frågat mig omvilka åtgärder jag tänker vidta för att säkerställa attdjur i behandlas i enlighet med djurskydds-lagstiftningen och om jag är beredd att ta initiativ ändring av 25 § djurskyddsförordningen, så attoperativa ingrepp utförda utan bedövning förbjuds,t.ex. kastrering av smågrisar yngre än ochkupering av svans på lamm yngre än . Slutli-gen frågar om jag är beredd att tainitiativ till översyn av påföljderna för brott mot djur-skyddslagen i avsikt att skärpa dessa.Djurskyddsfrågor intresserar och engagerar män-niskor i hög grad och är viktiga från etisk synpunkt.Sverige har en av världens mest långtgående djur-skyddslagstiftningar och betraktas ofta som ett före-gångsland på området. En fungerande djurskyddslagförutsätter en fungerande tillsyn. revisorerhar vid sin granskning av djurskyddsfrågor funnit attdet finns flera problem vad gäller tillsynen. Enligtrevisorerna är djurskyddstillsynen lågt prioriterad avkommunerna, och alltför många inspektörer har svårtatt uppehålla tillräcklig kompetens. harmed anledning av jordbruksutskottets betänkande ochrevisorernas förslag fattat beslut i frågan. Beslutetinnebär att förutsätter att regeringen åter-kommer med förslag om ytterligare åtgärder som kananses erforderliga om handläggningen av djur-skyddsärenden inte uppfyller de grundläggande kra-ven och ambitionerna i djurskyddslagen.För egen del anser jag att det är allvarligt att nuva-rande tillsyn inte är tillfredsställande. För att kunnaförbättra djurskyddstillsynen behövs emellertid ytter-ligare underlag. Därför arbetar vi i Jordbruksdeparte-mentet med att utforma ett direktiv utredning som bl.a. skall få i uppgift att redovisaoch utvärdera hur den lokala djurskyddstillsynenfungerar och mot bakgrund härav lägga fram förslagtill de förbättringar som behövs för att få en väl fun-gerande djurskyddstillsyn. Vidare skall en utvärderingav försöksverksamheten med ökade kommunala befo-genheter vid tillsyn enligt djurskyddslagen göras.Utredningen skall även överväga ansvarsfördelningenmellan centrala, regionala och lokala myndigheter.Enligt 25 § djurskyddsförordningen är det förbju-det att kastrera grisar som är äldre än fyra veckor.Likaså är det förbjudet att kupera svans på lamm somär äldre än . Enligt före-skrifter skall den som utför kastrering av gris ha såda-na kunskaper att ingreppet kan ske på ett djurskydds-mässigt godtagbart sätt. Vid ingreppet skall god hygi-en iakttas, och de instrument som används vid ingrep-pet skall vara anpassade för ändamålet. Kastrering avsvin skall utföras så att såret dränerar väl och inteförorsakar infektioner.Anledningen till kastreringen är att köttet luktaroch smakar illa om ingreppet inte utförs. För närva-rande pågår forskning bl.a. vid Köttforskningsinstitu-tet med hangrisar som inte kastreras. Målet medforskningen är att identifiera och neutralisera de äm-nen som gör att köttet smakar och luktar illa.Enligt djurskyddslagen kan den som med uppsåteller av oaktsamhet bryter mot bestämmelserna dömastill böter eller fängelse i högst . I förhållande tillbestämmelserna i den gamla lagstiftningen har straffetför brott skärpts genom att fängelse kan utdömas. Enutvidgning av det straffbara området har också skettgenom att oaktsamhet medför straffansvar. Vidareföljer av regler i att den som uppsåtligeneller genom oaktsamhet misshandlar, överanstränger,vanvårdar eller utsätter djur för lidande kan dömas fördjurplågeri till böter eller fängelse i högst . Re-geringen har inte för avsikt att ändra nuvarande reglerför straffpåföljd.Anf. 20 ()Fru talman! Jag får tacka för svaret.Bakgrunden till min interpellation är ett inslag iNorra Magasinet, där man påvisade att djurskyddsla-gen tyvärr inte efterlevs här i . Detta rimmarmycket illa med den som för närvaran-de pågår och som har devisen På väg mot ett av värl-dens renaste jordbruk.Djurskyddslagen är inte bättre än dess efterlevnad.De bilder vi kunde se i Norra magasinet visade attskillnaden mellan det man säger och det man göribland är skriande stor.Jag anser att det är viktigt att vi , när vi gått in iEU, har en djurskyddslag som efterlevs. Skall vi varaen nation som går före får det inte vara så att vi tving-as säga att vi har en lag på papperet men att det iverkligheten ser annorlunda ut. Det är alltså ytterstväsentligt att vi i ser till att djurskyddslagenblir så bra som den skulle kunna vara om den följdes.Många veterinärer kan vittna om att djurhälsaninte alls är så bra som man tror. av alla slaktsvinhar haft lunginflammation, och har haft magsår.Detta beror naturligtvis på miljön i stallarna och påden stress som djuren utsätts för när de är många påsamma ställe - stressen är så stor att djurens hälsa tarstryk.När det gäller kor diskuterar vi ofta höga celltal pågrund av vilande mastiter. Vi har också en antibioti-kadebatt, där man på veterinärhåll börjar ställa sigfrågan vad som egentligen händer med en antibiotikasom används. Den syntetiska antibiotikan som an-vänds är mycket svårnedbrytbar. Den går ut i naturen,och vad som händer med den där har vi ingen aningom. Risken är naturligtvis att vi får resistenta stammarav olika bakterier. Sådana finns på många håll i värl-den. I är vi än så länge förskonade, och om viskall vara det även måste vi ha en restrik-tiv användning av antibiotika.Det är precis som säger attmånga människor känner en stor avsky inför den härdjurhanteringen hos ett fåtal bönder. Djurhanteringenär där så dålig, att man helst skulle vilja bli vegetari-an. Många har ringt och frågat vad man gör här iSverige när man upptäcker att man inte kan lita påbönderna.Har jordbruksministern tillräckligt mycket enga-gemang för att gå in och bryta den här utvecklingenoch se till att vi får en djurskyddslagstiftning somfaktiskt följs?Jag kan inte säga att jag är nöjd med de svar somjag har fått. På min första fråga om vilka åtgärderMargareta är villig att vidta nu får jag svaretatt man vill tillsätta en utredning. Det är ett typisktpolitikersvar. Det intressanta är att det redan finns enfärdig utredning. Utredningsbetänkandet Djur-skyddstillsyn kom från Jordbruksver-ket. I direktiven stod att utredningen skulle utarbetakonkreta förslag till hur godtagbara tillsynsmodellerkan utformas och lägga fram förslag om hur samarbe-tet mellan djurskyddsorganisationer på lokal, regionaloch central nivå skall kunna uppnås. Vidare skulleutredningen utarbeta förslag till projektinriktad djur-skyddstillsyn, utarbeta förslag till regional kursverk-samhet för lokal tillsynspersonal och att bevaka ut-bildningsfrågor för berörd tillsynspersonal. Det precisdessa frågor som tänker tillsättaen utredning för.Detta material finns alltså, och gäller det att tanästa steg. Hur skall vi gå vidare, och skall vi se tillatt tillsynspersonalen har en riktig utbildning? Mångaav förslagen i det här utredningsbetänkandet ärmycket bra. Min följdfråga blir: Kommer dessa för-slag snabbt att läggas fram av regeringen eller tänkerman göra om utredningen? Anser de som gjort den här utredningen inte har gjort ettfullgott jobb? Jag anser som sagt att det finns mycketi det här betänkandet som är bra.Från många håll har hävdats att kastrering ochandra operativa ingrepp på djur inte får ske utan be-dövning. Det frågan diskuterades mycket i sambandmed debatten om förbud mot kupering av valpar. Ettav skälen härtill var att nerverna hos unga däggdjur ärmycket väl utvecklade. Djuren känner smärta, ochsmärtförnimmelserna är mycket påtagliga. Den somsjälv fött upp och sysslat mycket med djur vet attnyfödda djur är mycket känsliga, något som kanskegör deras möjligheter till överlevnad större. Men detinnebär också att operativa ingrepp känns - de göront. Detta var ett av skälen till att vi förbjöd kuperingav valpsvansar i - ett förbud som jag välkom-nade.Av samma skäl bör man förbjuda kupering avlammsvansar. Lammet behöver precis som hundval-par den här lilla stumpen för att kunna signalera tillsin mamma att man är liten. Lammet har känsel påprecis samma sätt valpen. Vid kupering går man inmellan kotor och skär i ryggmärgen. Detta är en rättomfattande operation. Jag kan inte se någon som helstanledning till att en sådan operation skall få utförasutan bedövning.Som svar på min fråga om kastrering av smågrisarfår jag en lektion av om varförman gör det. Det visste jag redan tidigare. Frågan ärom kastreringen måste göras utan bedövning. Manbrukar säga att grisarna sprattlar mest därför att manhåller fast dem. Men så är det naturligtvis inte. Tidi-gare sade man också att kalvarna vid avhorningsprattlar inte därför att det gör ont utan därför att manhåller fast dem. Men erfarna bönder kan tala om attifall man avhornar med bedövning, står kalven fak-tiskt still även om man håller fast den. Den reagerarbara litet grand på röken. Om avhorningen sker utanbedövning, blir det ett fruktansvärt sprattlande därföratt det gör ont. På samma sätt är det naturligtvis medkastreringen av smågrisar. Det gör ont när man sätterskalpellen i dem.Det skulle vara så enkelt att bestämma att sådanahär ingrepp måste ske med bedövning. Det finns salva - Emblasalvan gjord på xylocain, som gör mycket enkelt kan utföra sådana här operationermed bedövning.Det här är, , en förbättring sommycket väl skulle kunna genomföras i djurskyddsla-gen.Jag har ett par följdfrågor: Vilket krav på utbild-ning för tillsynspersonal vill infö-ra? Kan tänka sig att förbjudaenkla operativa ingrepp som utförs utan bedövning?Anf. 21 ()Fru talman! Jag kanske inte behöver använda minuter.Som jordbruksministern redovisar har vi en bradjurskyddslag i . Jag håller fullständigt medGudrun om att det är viktigt att vi lever upptill den och att vi också via djurskyddslagen kan visaatt vi är föregångare när det gäller förändringar somhar med EU-medlemskapet att göra. Under förhand-lingarna fick vi ju inte några definitiva egna regler. Vihar fått ett antal övergångsbestämmelser när det gällerantibiotika, kadavermjöl, svinpest osv.Jag har också förstått och sett att jordbruksminis-tern har ett stort engagemang i EU bl.a. beträffandedjurtransporterna; det ämnet kommer upp i nästainterpellation. Jordbruksministern har mitt fulla stödatt driva den frågan hårt.Att införliva EU:s jordbrukspolitik, inte bara närdet gäller djurskydd, innebär en stor omställning föross här i men också för det svenska jord-bruket. Därför finns det anledning att löpande ta uppdet som händer i landet och i EU till diskussion här ikammaren. Det har kommit till min kännedom att detkommer att vara svårare för oss ledamöter att undervåren få svar av jordbruksministern i frågedebatterna.Därför har jag en fråga: Kommer jordbruksministernatt ha tid att delta i frågestunder undervåren? Jag vill ha besked om det här. Jag tror nämli-gen att det är viktigt för oss som jobbar med dessafågor.Fru talman! Det egentliga syftet med att delta iden här interpellationsdebatten var att jag ville ställaden frågan. Därför hoppas jag att jag får svar på den.Anf. 22 TALMANNENJag har erbjudit jordbruksministern och andra somofta är i att i stället svara på frågorpå torsdagar.Anf. 23 Jordbruksminister ()Fru talman! Det var svaret på fråga. Självfallet kommer jag att använda mig avdetta erbjudande. En följd av EU-medlemskapet är attmånga tyvärr går bort.Jag skall gå över till . TV-programmet har väckt en stor upp-rördhet. Under mina år som politiker har jag aldrigfått så många reaktioner från människor genom brev,telefonsamtal och möten på gator och torg som efterdetta program. Det här berör folk mycket djupt. Detfinns dock av två skäl anledning att nyansera bildenlitet grand. Det ena är att de bönder som inte följerdjurskyddslagen inte är i majoritet. Man får lätt ettannat intryck. Det andra är att flera av de exempelsom togs upp i Norra magasinet är gamla exempel.Man fick t.ex. föreställningen att en förtroendevaldinom LRF fortfarande var förtroendevald och miss-skötte djuren. Han fick ganska omgående sparken frånsitt uppdrag och är alltså inte längre förtroendevald.Det han gjorde när det gällde avhorningen var direktkriminellt, eftersom den inte får utföras på det viset.Gudrun talar mycket om grisarna ocht.ex. Det är ett stort problem.Det är också klarlagt att flertalet grisar någon gångunder livet utsätts för luftvägsinfektioner. Experternabedömer emellertid att dessa infektioner är lindrigaoch inte påverkar grisens allmäntillstånd. Den uppgiftsom förekom i Norra magasinet om att av lan-dets alla grisar har haft lunginflammation är inte kor-rekt. Men jag menar därmed inte att man skall accep-tera att flertalet grisar under sin uppväxttid har luft-vägsinfektioner. Det måste vi självfallet komma tillrätta med. har detta ägnats storuppmärksamhet inom den veterinärmedicinskaforskningen. Syftet med den forskningen är att manskall förhindra och begränsa infektionens uppkomst,utbredning och omfattning. Det bedrivs forskning,utveckling och utredningsarbete, bl.a. hos i samarbete med och . För att förbättra grisarnas situation arbetarSvenska djurhälsovården bl.a. med att pröva nyastallmiljöer och uppfödningsformer, t.ex. enhetsstall.Jag tror att det är mycket viktigt för att man skallkomma till rätta med det som vi båda upplever somproblem inom detta område.Huruvida mitt engagemang sträcker sig så långt attdet blir något resultat får framtiden utvisa. Jag tyckeremellertid, precis som , att detta äroerhört viktiga frågor. Om vi inte kan sopa rent fram-för vår egen dörr är det svårt att komma till Brysseloch kräva att andra skall göra det.Gudrun talade också om kastreringen avhangrisar. Det är ett problem. När man ser dessa bil-der blir man självfallet illa berörd. Problemet är attdet slaktas ungefär 3 miljoner grisar . Hälftenav dem är hangrisar. Konsumenterna anser att köttetsmakar och luktar illa om dessa grisar inte kastreras.Det må vara rätt eller fel, men det är en konsument-synpunkt.I praktiken skulle det vara svårt att kräva att vete-rinärer skulle utföra det här ingreppet. Den salva somGudrun talar om är en möjlighet som över-vägs. Det är ännu inte riktigt klart om den verkligenhjälper eller om den bara bedövar på ytan. Men detgår inte att tro att vi kan ge en ordentlig bedövning ,eftersom det kräver en veterinärinsats. Det är i prakti-ken omöjligt, både ekonomiskt och på annat sätt.Jag känner till den här utredningen. Självfallet blirden ett jättebra underlag när vi nu går vidare. Vi villgöra en litet bredare utredning. Det betyder inte attden skall ta . Den skall ske . Det blir enenmansutredning som använder Jordbruksverketsutredning som grund men har en litet bredare ansats,t.ex. när det gäller fördelningen mellan myndigheterpå central, regional och lokal nivå.Inom kort kommer ett förslag från Jordbruksver-ket när det gäller lammen. Kuperingen utförs i en litenskala och är smärtsam. Det finns ingen anledning atttillåta den. Därför kan vi förutse ett förbud.Anf. 24 ()Fru talman! Jag hoppas att det finns ett engage-mang som gör att det kan hända någonting. Jag trornämligen precis som att konsu-menterna, när de köper svensk mat, vill vara säkra påatt djuren har fötts upp på ett bra sätt. Konsumenternavill tryggt kunna lita på att det har varit den bästadjuruppfödningen.