prot · GI0999 · 1995-05-03 00:00:00 — Men det innebär inte att vi tycker som modera-terna, att även ungdomsbidraget skall försvinna utanatt man gör någon utvärdering av problematiken.Utskottets skrivningar i övrigt är inte heller riktigttrovärdiga, eftersom man i kompletteringspropositio-nen kan läsa en hel del om bostadsbidragens framtid.Kostnaderna skall skäras ned dubbelt så mycket till.Inga förslag förkastas. Frågan lämnas till en särskildutredare i stället för att utskottet får bedöma frågan.Besparingen först och åtgärderna sedan - en ganskabakvänd ordning om man skall kunna göra seriösabedömningar och eventuellt komma med konstruktivaförslag.Hur kommer att ställa sig i den frå-gan får vi ta senare, när kompletteringspropositionendyker upp i utskottet. Besparingen som föreslås ibetänkandet har vi gått med på i tidigare uppgörelseroch står därför fast vid den.En annan fråga som tas upp i betänkandet är vårmotion om att jämställa föräldrar vid skilsmässa.Samma regler skall gälla för båda parter när man hargemensam vårdnad. premieras den förälder hosvilken barnet är folkbokfört. är det mamman. Isamhällsdebatten betonas ofta hur viktigt det är attbarn har kontakt med båda sina föräldrar och inteminst att pojkar har kontakt med sina pappor. Detta ärnågot som hävdas när våldsdebatten sätter i gång påallvar. Då borde samhället uppmuntra och ge bådaföräldrarna lika villkor för att skapa en god boende-miljö där barnen är, tillsammans med den ena ellerden andra föräldern. Den gruppen är inte heller sär-skilt stor. Den utgör av alla bidragshushåll.Därför yrkar jag bifall till reservation nr 2.Anf. 75 () replikHerr talman! Jag skall kanske inte söka sak medOwe . Det finns ändå en fråga som jag vill taupp. har en reservation som går ut påatt skilda skulle få behålla sina bostadsbidrag. Det kanvara en familj som innan har bott i en fyrarummareoch sedan har splittrats. Om en part flyttar till ettannat ställe skulle båda få behålla sitt bostadsbidrag,enligt . Med tanke på skilsmässofre-kvensen i kan det kosta en rund slant. Jag hari och för sig inte de pengar som dispo-nerar. Men det skulle vara roligt att veta vari hanssläktskap med ligger.Herr talman! var en närmast fana-tisk motståndare mot åldersgränser. Kan vi räkna medatt i andra sammanhang kommer attsäga nej till åldersgränser?Anf. 76 () replikHerr talman! När det gäller den första frågan finnsden rättigheten . Däremot finns det nyans-skillnader i hur man betraktar de båda föräldrarna.Det är det vi vill komma åt. Det är en jämlikhetsfråga.Man skall betrakta båda parterna på samma sätt. Detskall alltså inte vara någon skillnad.När det gäller åldersgränser tycker jag att det hadevarit bra om bostadsutskottet hade fått diskutera den-na fråga på ett helt annat sätt. kommer man attanvända en annan teknik - besparingen först ochdiskussionen sedan. Det kan hända att vi i utskottethade kunnat komma fram till vettiga och bra förslagtill lösningar. Jag kan hålla med omatt det är konstigt med åldersgränser för bostadsbi-drag.Anf. 77 () replikHerr talman! Jag hoppas bara att även framöver kommer att hävda detofördelaktiga med åldersgränser. Det handlar då intebara om bostadsbidragsområdet.När det gäller vänsterns reservation kan jag baranotera att det finns ett uttryck som lyder: När detregnar manna från himlen har den fattige ingen sked. Idetta fall har vi moderater inte den sked som Vänster-partiet tydligen besitter, efter vad man kan utläsa avreservationen och den allmänna debatten.Anf. 78 () replikHerr talman! I konsekvensens namn borde StenAndersson gå in och rätta till hela systemet. Man harrätt till bostadsbidrag men inte på lika villkor. får ta och skriva en motion i den fråganinnan han uttalar sig.Anf. 79 ()Herr talman! Det var glädjande att höra lovsång till den svenska bostadspolitiken.Det är bra att vi har kunnat åstadkomma detta, att viär bäst i världen. Det kunde man inte tro när manlyssnade till den föregående debatten.Herr talman! Bostadsbidragen är en av de grund-pelare som utgör stommen i vår sociala bostadspoli-tik. Bostadsbidragen gör det möjligt att efterfrågabostad efter behov även om man har begränsade re-surser.För oss socialdemokrater är det mycket viktigt atthålla fast vid de bostadssociala målen. Då behövsbåde generella subventioner och selektiva subventio-ner som bostadsbidrag. Att ha en bostad är ett grund-läggande behov.Bostadsbidragen har till uppgift att höja bostads-standarden, minska trångboddheten, utjämna kost-nadsskillnader samt stärka de svaga hushållens bär-kraft. Bostadsbidragen skall ge ekonomiskt svagahushåll möjligheter att hålla sig med goda och rymligabostäder.Bostadsbidragen har stor fördelningspolitisk pre-cision. har också kunnat konstatera att stö-det väl överensstämmer med de uttalade syftena medstödet.I en rapport från anges att antalet hushållmed bostadsbidrag var 524 000. Det var enökning . Bostadsbidragen täcker igenomsnitt av bostadskostnaden för de sökande.Det är en större andel trångbodda bland bidragshus-hållen än bland barnfamiljer i snitt. hadeen bostadskostnad som översteg den övre bostads-kostnadsgränsen.Fr.o.m. 1994 överfördes administrationen av bo-stadsbidragen till . ändra-des reglerna för beräkning av bidragsgrundande in-komst. Höjningar gjordes också av bostadskostnads-gränser och inkomstgränser.Kostnaderna för bostadsbidrag har ökat markantefter regelförändringen, och nya prognoser visar enfortsatt ökning. Denna ökning kan ha många orsaker.Antalet hushåll med bostadsbidrag blir naturligtvisstörre när många är arbetslösa och har mindre inkoms-ter. De ökade hyreskostnaderna gör också att bidragenökar. Men ökningen är större än vad som motiverasav dessa faktorer.Med tanke på den ekonomiska situation vi befin-ner oss i har regeringen tillsatt enutredning som skall se över regelverket kring bo-stadsbidragen.Vi har i utskottet en någorlunda samstämmig synpå bostadsbidragen som ett bostadspolitiskt instru-ment. Vi har också enats om de förändringar somregeringen föreslår , frånsett att Modera-terna inte vill ha bostadsbidrag till hushåll utan barn.I betänkandet föreslås en höjning av den övre ochnedre bostadskostnadsgränsen samt en höjning avinkomstgränsen. Vidare föreslås att bostadsbidrag tillhushåll utan barn inte skall utgå för bidragstagare somär och äldre.Moderaterna föreslår i en reservation att bidragentill hushåll utan barn helt skall slopas. Det är ett kravsom har fört fram tidigareoch som utskottet i övrigt har sagt nej till. Det gör viäven . Jag yrkar alltså avslag på den mode-rata reservationen nr 1.Vänsterpartiet återkommer till frågan om bo-stadsbidrag vid skilsmässa. Om föräldrarna har ge-mensam vårdnad om barn får båda det bostadsan-knutna bidraget. Däremot tillfaller det särskilda bi-draget den förälder hos vilken barnet är mantalsskri-vet.Jag kan hålla med om att det skulle vara bra ombåda kunde få detta bidrag, men i den rådande eko-nomiska situationen har vi dess värre inte råd mednågra utökningar av reformerna. Därför yrkar jagavslag på reservation nr 2.Utskottet föreslår enhälligt i två tillkännagivandentill regeringen. Det ena gäller folkbokföring och bo-stadsbidrag, och det andra gäller möjlighet till utbe-talning av bidraget till hyresvärd.I dag finns inget krav i lagen på att den sökandeskall vara folkbokförd i den bostad han söker bidragför. utgår ifrån att den sökandenormalt bor i den bostad där han är mantalsskriven.Då är det rimligt att detta också skall framgå av lag-texten. Därför föreslår utskottet att regeringen skallåterkomma med ett sådant förslag. Endast om särskil-da skäl finns skall bostadsbidrag kunna utgå för annanbostad än den där man är folkbokförd.Det andra tillkännagivandet gäller frågan om utbe-talning av bostadsbidragen. I och med att administra-tionen flyttades över från kommunerna och Boverkettill förändrades vissa rutiner. Detvar tidigare möjligt att efter överenskommelse medbidragstagaren få bostadsbidraget utbetalt direkt tillhyresvärden. Det har ändrats. Enligt är det bara om särskilda skäl föreligger,exempelvis fysisk eller psykisk sjukdom, som detta ärmöjligt.I motioner har framförts förslag om att återgåtill tidigare regler. I de diskussioner vi har haft i ut-skottet har vi kommit fram till att det borde vara möj-ligt att återgå till det tidigare förhållandet. Att admi-nistrationen flyttas skall ju inte behöva innebära att enordning som gällt, om den har varit rationell ochfungerat bra, skall ändras.I detta sammanhang är det viktigt att notera att detär bidragstagaren som skall bestämma hur det skallvara. Det är bara när bidragstagaren själv önskar detsom bostadsbidraget skall kunna betalas ut till någonannan.Även om utskottet tycker att det kan finnas skältill en återgång vill vi ändå att regeringen ser överfrågan ur alla aspekter. I tillkännagivandet föreslårutskottet att regeringen gör en översyn av de reglersom gäller och belyser olika aspekter på frågan. Re-geringen skall sedan återkomma till med sinsyn på detta.I övrigt, herr talman, yrkar jag bifall till hemstäl-lan i utskottets betänkande i sin helhet och avslag påsamtliga reservationer.Anf. 80 () replikHerr talman! Jag har förvisso blivit beskylld förmycket men aldrig för att vara musikalisk. Jag trorinte heller att jag sjöng någon lovsång över Socialde-mokraternas bostadspolitik. kan i och försig svara för sig själv, men jag uppfattade inte hansinlägg som att den politiken var den mest perfekta.Vi moderater har aldrig krävt en lägre bostads-standard. Däremot har vi sagt att man måste ha ettökat kostnadsmedvetande. Hyresgästerna måste kan-ske på grund av den ekonomiska situationen betalalitet mer direkt av hyran än vad om sker i dag.Herr talman! Jag skall inte hälla salt i några sår.Det är litet onödigt, och det smärtar ofantligt. Men omden proposition som vi behandlar hade lagtsfram av den borgerliga regeringen tror jag att det hadekommit ett unisont skall från Socialdemokraternassida. inser man verkligheten. Det tycker jag i och för sig är positivt. Om viom för samma debatt i denna kammare, då upp-daterad, vet jag att man alltmer kommer att dra sigemot den moderata uppfattningen.Herr talman! Det fördes en intensiv och engageraddebatt i kammaren under förra mandatperioden ombehovet av ett bostadsdepartement. HedersmannenOskar , som sitter på läktaren , gjordeett mycket engagerat inlägg i frågan. Socialdemokra-terna fick stöd av det som man då betraktade somparia, nämligen Ny demokrati.Det finns fortfarande inget departement. Närkommer det?Anf. 81 () replikHerr talman! Om jag skall börja med det sista villjag säga att vi i kammaren hade en bostadsmi-nister. Jag kan erkänna att vi inte har nått ända framnär det gäller ett bostadsdepartement, men vi har idenna regering en bostadsminister som tar ansvar förbostadspolitiken.Det är, som tidigare påpekat,första gången sedan borgarna tillträdde som vi harhaft en bostadsminister i plenisal när vi hardebatterat bostadsfrågorna.Jag måste naturligtvis erkänna att jag skulle haönskat att vi hade haft ett fullständigt bostadsdepar-tement - ett departement för alla frågor - men vi är enbit på väg med en bostadsminister.Anf. 82 () replikHerr talman! Jag trodde att svenska travtränare varexperter på bortförklaringar när det gäller varför detgick som det gick i loppen, men jag noterar nu attBritta tar upp konkurrensen med dem.Det fanns en minister som var ansvarig för bo-stadsfrågorna också under förra regeringens tid. Detvar inte det vi pratade om i kammaren. Vi pratade omatt en riksdagsmajoritet bestående av socialdemokra-ter och dåtidens paria, Ny demokrati, beslutade så fort man fick makten och den praktiska möj-ligheten skulle inrätta ett bostadsdepartement. Det harinte gjorts . Man har satt en skylt på ett statsrådpå exakt samma sätt som den förra regeringen gjorde.Anf. 83 () replikHerr talman! Det som skiljer är måhända att denminister som har hand om bostadsfrågorna ock-så ägnar sig åt de frågorna och tar del i debatten här ikammaren. Han ägnar sig också aktivt åt de frågorna iregeringen.Anf. 84 ()Herr talman! Jag har redan tidigare i föregåendeanförande nämnt bostadsbidragen och sagt att det urfördelningssynpunkt är den bästa formen för att stödjaboendet. I takt med att de statliga räntesubventionernahar skurits ned och den stora skatteomläggningen hargenomförts och i takt med att fastighetsskatten höjs,barnbidraget sänks och flerbarnstillägget upphörkommer självklart bostadsbidragen att bli än merbetydelsefulla - inte minst för barnfamiljer.Vi tänkte från sida t.o.m. in-stämma i regeringens förslag om nedskärning avbarnbidraget om man i stället hade fört över pengartill bostadsbidragen så att man hade skapat möjlighe-ter för de mest utsatta - de som har störst behov avstöd - att få ett ökat bostadsbidrag i stället för ettminskat barnbidrag. Vi lyckades inte komma överensmed regeringen på den punkten.Britta tog upp motionerna om att även ifortsättningen kunna betala ut bostadsbidraget direkttill hyresvärden eller bostadsföretaget. Denna möjlig-het är en hjälp för människor som har bekymmer medatt klara av sin ekonomi och har ett högt bostadsbi-drag. Det är ju faktiskt avsett att gå till hyran.Naturligtvis skall de personligen medge att bidra-get skall betalas ut direkt till hyresvärden. Det är dådet blir en hjälp. Vi tycker att det måste skapas nyamöjligheter för detta.Det har kommit ramaskri från socialarbetare. Detycker att systemet var så bra och undrar varför viskall plocka undan denna möjlighet. Det hjälptemänniskor till budgetsanering osv., vilket man ute isocialförvaltningarna ändå skall hjälpa människorsom har sociala bekymmer med.Med det lilla tillkännagivande som vi har kommitöverens om med anledning bl.a. av en kds-motionhoppas vi att detta återigen skall vara möjligt.Herr talman! I övrigt yrkar jag bifall till hemstäl-lan i utskottets betänkande.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 7 §. )7 § Finansiering av lantmäteri- och fastighetsda-taverksamheten m.m.FöredrogsBostadsutskottets betänkande 1994/95:BoU17Finansiering av lantmäteri- och fastighetsdataverk-samheten m.m. (prop. 1994/95:166 och1994/95:100 delvis)Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutBoU13 BostadsförsörjningenMom. 1 (bostadspolitikens inriktning och utformning)1. utskottet2. 1 (m)Votering:241 för utskottet73 för res. 135 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 25 c, 19 fp, 20 v, 16 mp, 14kdsFör res. 1: 71 m, 2 mpFrånvarande: 14 s, 9 m, 2 c, 7 fp, 2 v, 1 kdsMom. 6 (ungdomars boende)1. utskottet2. 7 (mp)Votering:274 för utskottet18 för res. 722 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 49 m, 25 c, 19 fp, 20 v, 14 kdsFör res. 7: 18 mpAvstod: 22 mFrånvarande: 14 s, 9 m, 2 c, 7 fp, 2 v, 1 kdsMom. 14 (minskade bostadssubventioner )1. utskottet2. 16 (fp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 15 (regler för bestämmande av subventionsrän-tan)1. utskottet2. 17 (v)Votering:295 för utskottet19 för res. 1735 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 72 m, 25 c, 19 fp, 18 mp, 14kdsFör res. 17: 19 vFrånvarande: 14 s, 8 m, 2 c, 7 fp, 3 v, 1 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.BoU14 Bostadsbidrag och bostadsanpassningsbi-dragMom. 1 (bostadsbidrag till ungdomar mellan 18 och29 år)1. utskottet2. 1 (m)Votering:241 för utskottet72 för res. 136 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 24 c, 19 fp, 19 v, 18 mp, 14kdsFör res. 1: 72 mFrånvarande: 14 s, 8 m, 3 c, 7 fp, 3 v, 1 kdsMom. 2 (bostadsbidrag vid skilsmässa)1. utskottet2. 2 (v)Votering:294 för utskottet19 för res. 21 avstod35 frånvarandePartivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 72 m, 25 c, 19 fp, 17 mp, 14kdsFör res. 2: 19 vAvstod: 1 mpFrånvarande: 14 s, 8 m, 2 c, 7 fp, 3 v, 1 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.BoU17 Finansiering av lantmäteri- och fastighets-dataverksamheten m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av förste vice talmannen medgav kam-maren att de ärenden som hann debatteras färdigtunder återstoden av dagens sammanträde fick avgörasi ett sammanhang efter avslutad debatt.8 § Företag med statligt ägandeFöredrogsNäringsutskottets betänkande 1994/95:NU19Företag med statligt ägande (prop. 1994/95:100)Anf. 85 BO ()Herr talman! Under den förra mandatperioden be-slutade en borgerlig riksdagsmajoritet att ge den dåva-rande regeringen bemyndigande att privatisera 34företag. På privatiseringslistan fanns renodlade in-dustriföretag och infrastrukturföretag, företag somarbetar med naturtillgångar och provningsverksamhetliksom även kreditmarknadsbolag och företagsverk-samheter med delvis social inriktning. Detta bemyn-digande gäller fortfarande.I budgetpropositionen föreslog den nuva-rande socialdemokratiska regeringen att riksdagenskulle besluta om ett nytt bemyndigande. Den härgången var det uttryckliga motivet att man skulle gemöjligheter inte till en programmerad utförsäljningutan till en rationell, affärsmässig hantering av destatliga företag som jobbar på fungerande marknaderoch som konkurrerar med privata företag. Det hand-lade om ett bemyndigande som skulle ge möjlighet attomstrukturera ägande, köpa och sälja aktier och deltai nyemissioner i de företag där staten redan har ettägarengagemang. De större företag som producerarinfrastrukturella tjänster skulle helt undantas.Mot detta förslag till nytt bemyndigande riktadesinvändningar från mycket skilda utgångspunkter. Deborgerliga partierna ville och vill att det nuvarandebemyndigandet skall fortsätta att gälla och att utför-säljningarna även fortsättningsvis systematiskt skallgenomföras. ville i stället återkalla detnuvarande bemyndigandet men motsatte sig också detföreslagna nya bemyndigandet. I stället efterlyste mantydligare avgränsningar.För att göra bakgrunden mera fullständig kan jagnämna att regeringen i olika sammanhang hade gjortklart att man mera principiellt och långsiktigt funde-rade kring frågan hur det statliga ägandet skall hante-ras . Mot denna bakgrund fanns det ingenanledning att forcera frågans behandling, och utskot-tet beslutade därför i enighet först att inhämta yttrandefrån övriga utskott, inbegripet konstitutionsutskottet.Senare, sedan regeringen sagt sig vilja återkommamed kompletteringar, beslutade utskottet att skjutaupp ärendets behandling till hösten.Detta innebär förstås inte - försiktigt uttryckt - attdet råder enighet i synen på statligt ägande och priva-tiseringar. I ett särskilt yttrande har de borgerligaledamöterna velat markera att man står kvar vid upp-fattningen att det gamla bemyndigandet skall gällaoch att de ideologiskt motiverade systematiska utför-säljningarna av statliga företag skall fortsätta.Vi vill från socialdemokratisk sida påstå att vi serdet statliga ägandet från en mer pragmatisk utgångs-punkt. Privatiseringar kan visst vara motiverade, avolika skäl, men det kan också statligt ägande vara.Statligt ägande kan bidra till mångfald, konkurrensoch industriell förnyelse eller vara motiverat av andraskäl. Vi menar som en huvudprincip att statens rollnär det gäller ägande måste analyseras och bedömasfrån fall till fall. Vi utgår från tanken att samhället intehar lika starka skäl att engagera sig i korvfabriker somi kraftproduktion eller naturtillgångar liksom att sam-hällets intressen i Statens hundskola, numera , eller i inte är riktigt desamma som i t.ex. . Vimenar alltså att man från situation till situation skallanalysera statens ägarroll.Det finns för oss socialdemokrater skäl att starktunderstryka de principiella politiska skillnadernamellan motiven till det nu gällande bemyndigandet,som ger regeringen rätt att sälja ut statliga företag,och bevekelsegrunderna till ett nytt bemyndigande,som skulle ta sikte på att underlätta en rationell, af-färsmässig hantering av det statliga företagsägandetinom kommersiella och konkurrensutsatta sektorer.Behandlingen av motionerna och de stora frågornaom det statliga ägandet skjuts nu upp , ochvi får då anledning att återkomma mer utförligt tilldiskussionen om det statliga ägandet.Anf. 86 PER ()Herr talman! betänkande nr 19är enhälligt. Däremot finns det två särskilda yttranden,som går stick i stäv mot varandra. Men det finns i ettavseende en grundläggande enighet, som jag tyckeratt det finns anledning att stryka under. Vi tycker attdet är bra att utskottet skjuter upp hela behandlingenav uppdraget till regeringen att förvalta statens före-tag. Regeringen kommer att återkommamed förslag till bemyndigande vad avser riktlinjer föroch befogenheter i förvaltningen av de statliga före-tagen.De riktlinjer som angavs i budgetpropositionenvar enligt min uppfattning djupt otillfredsställande.Att man skulle få fullt fria händer att både köpa ochsälja företag utan att ens angav riktlinjer förhanteringen är stötande för mig och, som jag tror, förett flertal i denna kammare. Man kan ha radikalt olikaåsikter i frågan om det skall vara statligt eller privatägande, men det är ur demokratisk synvinkel utomor-dentligt viktigt att denna kammare åtminstone skallange riktlinjerna för uppdraget till regeringen attarbeta med de företag som staten äger. Det är därförbra att förslagets behandling har skjutits upp till hös-ten.Men det finns anledning att i denna debatt samti-digt erinra om att det finns tidigare riktlinjer frånsåväl socialdemokratiska som borgerliga regeringarnär det gäller förvaltningen av de statliga företagen.Tidigare socialdemokratiska regeringar har vid ettflertal tillfällen i denna kammare lagt fast att manskall sköta de statliga företagen på närmast exaktsamma kommersiella villkor som gäller för motsva-rande privata företag. Enligt den borgerliga uppfatt-ningen har det därmed inte funnits några sakliga skältill att företagen skall vara statliga, om de nu har ex-akt samma regelverk som motsvarande privata företagatt röra sig inom.Vi förnekar inte på något sätt att det kan finnassärskilda skäl att i särskilda företag ha kvar ett statligtinflytande eller rent av ett helägande. Det kan finnassådana exempel, och vi har också pekat på några avdem.Men vi tycker det är mycket otillfredsställande attbara för att några företag råkat bli statliga skall dettautgöra en låsning vid det statliga ägandet för tid ochevighet. Den statliga företagsstrukturen är ju intenågon form av slutmål efter ett långt mödosamt tän-kande. Det har i stället varit tillfälligheterna ellerbananskalens gång som avgjort vilka företag somblivit statliga, en del på grund av direkt viljeinrikt-ning, andra på grund av tillfälliga händelser. Därmedfinns det ett mycket klart behov av att steg för steg gåigenom varje enskilt företag för att se i vilken miljödet har bäst förutsättningar att kunna expandera ochutvecklas på ett bra sätt som tillgodoser såväl stats-kassans och de anställdas som nationens intressen avfler arbetstillfällen och mer välfärdsutveckling.I dessa dagar har särskilt ett bolag varit föremålför debatt. Det gäller som till 97,5 procenten-heter ägs av svenska statskassan. Vår ambition underden gångna mandatperioden har varit att stärkaLKAB:s konkurrenskraft. Så har också skett genomatt vi efter lång strid mellan olika i denna kam-mare och mellan olika verk överfört trafikeringsrättenför till . Därmed kommer denframöver inte att kunna beskattas av Statens järnvägarsom haft monopolvinster på den banan. Förhopp-ningsvis kan man klara av motsvarande problem närdet gäller norska statsbanor för den bit av banan somgår till Narvik.Genom detta agerande öppnades förutsättningarnaför att skulle kunna göra de mycket stora ochlångsiktiga investeringar, i nya huvudnivåer i Kirunaoch och i nya pelletsverk, som kanske ärde största nu pågående industriinvesteringarna.Men från vår utgångspunkt är det viktigt att maninte stannar där.