prot · GI0952 · 1995-01-17 00:00:00 — Något sådant fallhar inte överlämnats sedan jag tillträdde efter valet.Anf. 100 ()Fru talman! Jag förstår mycket väl att invandrar-ministern inte kan gå in i enskilda fall. Jag tog upp enhel del olika fall. Men visst hänger Utlänningsnämn-dens utvisningsbeslut samman med de nya regler somkom . Varför skulle det annars bli en sådramatisk förändring? Det är synd att jag inte skrevdetta i frågan. Jag beklagar om vi pratar förbi varand-ra.Anf. 101 Statsrådet ()Fru talman! Jag tror i och för sig inte att vi pratarförbi varandra. Det finns en särskild lagstiftning närdet gäller vandelns betydelse i samband med tidsför-ordningen. Den är ganska hårdhänt, visst är den det.Frågan är om den är för hårdhänt. Vi kan inte taställning till det förrän vi har fått något fall som vi kanavgöra. Då kan vi säga om vi tycker att det är bra somdet är eller om vi skulle vilja ändra praxis när detgäller vandel. Det är många som har frågat mig omjag inte tycker att det är ganska tufft och hårt att utvi-sa en familj på grund av att en 16-årig son har snattatför sammanlagt . Sammadag står i om en intervju med enskolklass med både svenskar och invandrare, där manhar frågat hur många som har snattat. Det visar sig dåatt över hälften har gjort det. Det är klart att det kantyckas väldigt hårt. Men vi kan i detta läge inte göranågonting åt det, såvida inte Utlänningsnämndenöverlämnar ärenden till oss för avgörande.Anf. 102 ()Fru talman! Jag har en förhoppning att statsrådetvid träff med och Invandrarver-ket tar upp detta. Det är problem som inte går att sopaunder mattan.Anf. 103 Statsrådet ()Fru talman! Vi sopar det inte under mattan. Viskall sopa ovanpå mattan.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av talman-nen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.21 § Svar på frågorna 1994/95:169 och 196 omden kommunala ekonomin m.m.Anf. 104 Finansminister ()Herr talman! har frågat mig om vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att kompenserakommunsektorn med anledning av vissa frågor somtogs upp i den s.k. ekonomisk-politiska propositionen.Eva har frågat mig om kommunernakommer att kompenseras för den minskning av skat-teunderlaget som följer av avdragsgilla egenavgifter.Jag besvarar frågorna i ett sammanhang.Låt mig först säga att statsbidragsnivån i enlighetmed beslut är över tiden tänkt att justerasmed hänsyn tagen dels till finansieringsprincipenstillämpning vid verksamhetsförändringar, dels tillvilket skattefinansierat utrymme som vid en samhälls-ekonomisk bedömning kan ställas till kommunernasoch landstingens förfogande. Vid den samhällseko-nomiska bedömningen skall hänsyn tas till sådanastatliga åtgärder som inte direkt tagit sikte på, mensom ändå får direkta ekonomiska effekter för kom-munsektorn, t.ex. åtgärder som påverkar det kommu-nala skatteunderlaget. Egenavgifterna är ett exempelpå sådana åtgärder. Att bidragen med automatikskulle inflationsjusteras utan hänsyn tagen till densamhällsekonomiska situationen ligger således inteinom ramen för hur det nya statsbidragssystem somriksdagen har beslutat är tänkt att fungera.För år 1995 har regeringen helt riktigt inte omprö-vat nivån på de statliga utjämningsbidragen. Rege-ringen avser att återkomma i vårens kompletterings-proposition med ställningstagande om det skattefi-nansierade utrymmet framöver för kommunsektorn. Idetta ställningstagande inbegrips också de kommuna-lekonomiska effekterna av de avdragsgilla egenavgif-terna.Dessutom vill jag tillägga att om den s.k. Nathali-eplanen skulle ha fullföljts hade det inneburit ytterli-gare neddragningar för kommunsektorn med betydan-de belopp utöver den uteblivna inflationsjusteringenav statsbidragspåsen.Vad gäller slopandet av vårdnadsbidragen föreslogvi en återreglering till kommuner och landsting medsamma belopp som fyrpartiregeringen reduceradeskattemedlen med vid införandet. Vårt förslag innebaralltså på denna punkt enbart ett hävande och ett häv-dande av den förra regeringens bedömning.Anf. 105 ()Herr talman! Jag vet inte om finansministern kandra sig till minnes valrörelsen. Det är den tid i denpolitiska konjunkturcykeln då oppositionen förväntasjaga regeringen och där det sägs ett och annat. Detsom sades från den dåvarande socialdemokratiskaoppositionen var att den dåvarande fyrpartiregeringenhade riktat ett dråpslag mot kommunsektorn. Det varingen hejd på det elände som hade drabbat kommu-nerna. Valrörelsen präglades av en anda av att baraSocialdemokraterna kom till makten så skulle det blien annan tingens ordning.Dagens huvudnyhet i - jag vetinte om finansministern har sett den - är:"Operationer kan skjutas upp. Sjukhus skall spara 750miljoner." På fyra sjukhus i skall manunder detta år spara 750 miljoner. Tusentals männi-skor som lider av gallsten, ljumskbråck, prostata ochandra åkommor riskerar att få ställa sig på långa vän-telistor. Chefsläkare på säger: Dåär vi tillbaka med alla dess köer.Om man ställer det som föranledde både min ochEva fråga, nämligen att avdragsgilla ege-navgifter införs som kommer att minska kommuner-nas skattebas med enligt utredningstjänstungefär , i proportion till de 7,5miljarder som den förra regeringen drog in, måste jagfråga mig: Står detta verkligen i samklang med deförväntningar som ni socialdemokrater skapade undervalrörelsen? Vore det inte på sin plats att finansminis-tern försökte reservera litet utrymme för att något levaupp till de förväntningar som åstadkoms under denförra mandatperioden och under valrörelsen?Anf. 106 ()Herr talman! Jag får börja med att tacka finans-ministern för svaret. Det är en och en halv månadsedan jag ställde min fråga. Det hade varit intressanta-re - det är i och för sig intressant nu också - att disku-tera frågan inför den ekonomisk-politiska propositio-nen. Då hade vi kunnat lägga litet krut under det somsedan blev en finansplan.Det har påpekat är vad min frågahandlar om: Står detta i samklang med vad som sadesi valrörelsen? Angreppen var oerhört tydliga. Detpåstods från socialdemokratiskt håll, också av fi-nansministern, att vi av klara ideologiska skäl och avren illvilja drog ner på kommunernas verksamheter.Då förväntade man sig att finansministern därefterskulle presentera en annan politik för kommunerna.Nu är det trots allt så att effekterna av de beslut somvi fattade och det som står i finansplanenär att kommunernas skatteunderlag kommer att mins-kas och att kommunerna förmodligen kommeratt få mindre möjligheter att bedriva sin verksamhet.Man kan naturligtvis hänvisa till Nathalieplan ochannat, men det Socialdemokraterna skall stå för är denpolitik som ni förde ut i valet och som gjorde attkommuner, landsting och väljare trodde att det skullebli en starkare ekonomi för kommunerna framgent.Jag vill till slut peka på att det är uppenbart ikommun efter kommun att man har ett minskat skat-teunderlag. Då är min fråga: Kommer finansministernatt presentera ett förslag till kompensation för kom-munerna i den tilläggsproposition som han hänvisartill i svaret?Anf. 107 Finansminister ()Herr talman! Låt mig direkt svara på den sista frå-gan, för det ligger implicit i det skriftliga frågesvaret.Om det samhällsekonomiska utrymmet medger det,om och har kraften att sparai enligt de förslag som regeringen nu harlagt fram, ser jag goda möjligheter att vi klarar denkommunala sektorn utan nedskärningar i komplette-ringspropositionen. Men om modet sviker, på sammasätt som det gjort förut, hos båda dessa företrädareoch ni inte ens orkar stå för det ni sade i valrörelsen,då blir det knepigt för kommunerna. Men klarar ni dethär, har jag gott hopp om att vi också skall kunnaskydda kommunerna.Mats och även - det hedrarhenne - går förbi Nathalieplanen. Jag påstår i mittfrågesvar, , rakt upp att hade den politiksom ni stod för i valrörelsen och i regeringsställningfått fullföljas, hade ni fortsatt med ytterligare ned-skärningar i storleksordningen påkommunerna . Det bekräftas av dentabell som bifogade betänkandet vid be-handlingen av den ekonomisk-politiska propositionenstrax och som, såvitt jag förstår, också Folk-partiet i praktiken stod bakom.Vad valrörelsen handlade om - om vi nu skallåberopa den, vilket kan vara rimligt - var om politi-ken med fortsatta medvetna neddragningar på kom-munera skulle få förnyat förtroende - läs kds - ellerom politiken skulle byta inriktning och man in i detlängsta skulle skydda kommuner och landsting frånneddragningar i statsbidragen. Står ni fast vid ned-dragningar på 35 miljarder på offentlig konsumtion?Anf. 108 ()Herr talman! säger att om den po-litik som vi stod för i valrörelsen hade genomförtsskulle det ha blivit nedskärningar med 25 miljarder.Det handlade ju inte om nedskärningar, utan dethandlade om en realt oförändrad konsumtion.Om jag läser finansplanen rätt har anslutit sig till det synsätt som fanns i Nathaliepla-nen, även om han i sina sammanställningar inte till-godoräknar sig effekterna - det skall han naturligtvishållas räkning för.På sidan 51 i budgetpropositionens första bilagastår det att antalet anställda inom den kommunalasektorn skall minska med 13 000 och med 11 000nästa år. På sidan 27 i finansplanen kan vi utläsa attden kommunala konsumtionen skall minska med 1 %i år och med nästa år.Det är alltså som har anslutit sig tilldet synsätt som fanns i Nathalieplanen. Huruvida viskall tillgodoräkna oss dessa pengar i vår samman-ställning eller inte kommer att visa sig när vi väckervår motion.Anf. 109 ()Herr talman! Min fråga, finansministern, handladeom ifall finansministern är beredd att i tilläggspro-positionen kompensera kommunerna för det minskadeskatteunderlag som de beslut som vi fattade i decem-ber ändå innebar.Kommunerna har en oreglerad summa i sinabudgetar. Då måste man utgå ifrån det som finansmi-nistern sade i valrörelsen. Det är inte mer än tre ochen halv månader sedan som vi hade en debatt i Tylö-sand. Man sade då att smärtgränsen var nådd. Kom-munerna måste tillföras mer pengar. Dessa pengarskulle tas ur transfereringssystemen och föras över tillkommunerna.I handlar det om 4 960 000kronor och i finansministerns hemkommun, Katrine-holm, handlar det om ett oreglerat belopp på ca 12miljoner kronor. Det är klart att detta kommer attpåverka kommunernas service.Det rör sig ändå om löften som har givits undervalrörelsen. Trots retoriken har inte väljarna fått be-sked om detta tidigare. De somutlovades till och som GöranJohansson har räknat in i kommunens budget, varfinns de? Det är också en fråga i detta sammanhang.Anf. 110 Finansminister ()Herr talman! Beskedet är klart. I kompletterings-propositionen reglerar vi med kommunerna. Minambition är att klara kommunerna helskinnade genomdetta under förutsättning att och har kraften att spara. Men orkar ni inte sparaenligt de förslag som vi har lagt fram, då övervältrarni bördan vidare på kommunerna.Jag noterar också att ser klart och tyd-ligt att vi inte har räknat oss till godo den typ av pos-ter som ni har i ert budgetalternativ. Vi har inte räknatin några neddragningar på kommunerna i vårt sane-ringsalternativ. Det har ni. Ni vill dra in 25 miljarderkronor, och det är långt mycket mer än vad den före-stående reduktionen av antalet anställda i kommuner-na innebär. Står ni fast vid dessa 25 miljarder i ned-dragningar på kommunerna? Om ni inte gör det, hurtänker ni då klara era budgetsaldon?Anf. 111 ()Herr talman! räknar sig inte tillgodo de 18 miljarderna. Men de finns ändå där. Det ärfråga om ett minskat skatteunderlag. Vi ser med stortintresse fram emot kompletteringspropositionen.En sak är dock alldeles solklar. Vi står självfalletfast vid det som vi sade i vår saneringsplan som vilade fram . Vi har besparingarsom går utöver detta. kan med lugntillförsikt se fram mot kds motion med anledning avbudgetpropositionen. Den kommer att innehålla be-sparingar och budgetförstärkningar som väl svararupp mot de förslag som han själv har lagt fram, ochdetta - det kan jag avslöja nu - utan att räkna in någrapengar från realt oförändrad konsumtion.Anf. 112 ()Herr talman! Men, finansminister ,varför fick inte väljarna i valet besked? oss nu om vi står fast vid våra besparingar.Men det är inte det som det handlar om. Jag undraröver retoriken i det hela. Varför gav man inte någotbesked under valrörelsen? Varför kunde man inte dåupplysa om att det skulle finnas en oreglerad summaför kommunerna?Jag ställer återigen frågan: De 500 miljoner somnu finns inräknade i kommuns budget, definns inte med i finansplanen. Skall också dessakomma i kompletteringspropositionen? Jag tyckerändå att man borde kunna få ett besked om detta.Att ha ett öppet mandat kan innebära att man kanåterkomma gång på gång med tilläggspropositioneroch pengar till kommunerna. Men det är ju just detsom ni har kritiserat oss i den borgerliga regeringenför , att det har varit svårt förkommunerna att planera sin verksamhet därför att deinte har haft den ekonomiska situationen klar för sig.Nu är det precis samma sak.Anf. 113 Finansminister ()Herr talman! Jag uttryckte mig mycket tydligt.Eva borde ta till sig vad jag säger. Enligtmin bedömning kommer vi inte att behöva göra någraattacker mot de kommunala statsbidragen, om EvaEriksson har kraft att medverka till en majoritet här ikammaren som kan fatta beslut om de besparingar isocialförsäkringssystemen som regeringen nu har lagtfram förslag om inför . Detta är helt i enlig-het med beskeden i valrörelsen.Vi sparar i transfereringarna och värnar så långt vikan den kommunala och den landstingskommunalaverksamheten.Mats gav ett bra besked, att man nu övergerde 25 miljarder i neddragningar som fanns med iNathalieplanen. Man skall tydligen finna nya skarpabesparingar som skall täcka detta. Det skall bli intres-sant att se hur det skall gå till.Står fast vid Nathalieplanens ned-dragningar av konsumtion? Det tycker jagatt rimligen borde kunna svara på.Anf. 114 ()Herr talman! kommer litet lindrigtundan genom att examinera oss. Det är ju ändå hansom skall svara på frågor.Skall jag uppfatta så, att han kom-mer att återställa de 18 miljarder som försvinnergenom att skattebasen minskar? Eller är beskedet attdet inte är några ytterligare besparingar som kommeratt drabba kommunerna?Åter till valrörelsen. Det var då knappast fråga omsådana rubriker som att sjukhusen i utöveralla tidigare besparingar skall spara ytterligare 750miljoner kronor. Finns det inte, , an-ledning att vara litet självkritisk när det gäller det sättpå vilket valrörelsen bedrevs? Vi jagades in i varendahörn för de 7,5 miljarder brutto som drogs in frånkommuner och landsting, av vilka faktiskt en hel delfördes tillbaka genom att kommunerna fick behållaeffekterna av att grundavdraget minskades med 4,2miljarder.Finns det inte ett uns av självkritik med tanke påvalrörelseretoriken och den verklighet som uppen-barar sig för invånarna i vårt lands kommuner ochlandsting?Anf. 115 ()Herr talman! Jag lovar att finansministern skall fåbesked i vår ekonomiska motion när det gäller vårtsätt att se på kommunerna och besparingar. Mod föratt klara ekonomi, det har vi och det har vihaft under hela vår regeringsperiod.De neddragningar och förändringar som har skett ikommunerna har man klarat genom ett enormt arbeteoch en enorm entusiasm. Man har t.o.m. klarat kvali-teten och servicen.Jag håller mig kvar vid retoriken under valrörelsenoch vid piskandet och jagandet när det gällde denborgerliga regeringen. Allt var eländes elände, välfär-den försämrades och allt som den borgerliga regering-en genomförde gjordes av illvilja. I finansplanen kanman nu läsa att det kanske inte var så illa som göra gällande i valdebatten.Jag har ändå inte fått min fråga om de 500 miljo-nerna besvarad av . Dessa 500 miljonerskulle få som tillskott och somGöran - finansministerns partikollega - nuhar inräknat i kommunens budget. Var finns de peng-arna?Anf. 116 Finansminister ()Herr talman! Tänk om och i valrörelsen hade deklarerat att de släppte Nat-halieplanens strupgrepp på kommunerna som innebarneddragningar på ytterligare ,detta som ni nu tycks ha kommit till insikt om. Dåhade vi sluppit att jaga er. I den meningen var jaktentrots allt så framgångsrik att ni nu intar en ny position,och det är jag glad för. Annars hade kommunernadrabbats ohyggligt hårt.Budskapet i valrörelsen var precis detsamma somdet är . Vi sparar i transfereringssystemen och vär-nar in i det längsta om kommuner och landsting.När det gäller , och dendiskussionen står jag för mitt löfte - och det har jagsagt - men det krävs i så fall att riksdagenorkar ta hem besparingarna. Orkar inte riksdagenspara i transfereringssystemen kan vi inte fortsätta attlåna oss fram. vankelmod drabbar i så fallden kommunala sektorn, och då också . Menom besparingarna tas hem, då står vi för vad vi harsagt.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på fråga 1994/95:172 om tullpersona-lenAnf. 117 Finansminister ()Herr talman! har frågat mig omSverige kan bedriva en effektiv gränskontroll vid enminskning av antalet tulltjänstemän.Som jag redovisade den 17 november förra åretmed anledning av en interpellation har regeringen ipropositionen Den svenska tullagstiftningen vid ettEU-medlemskap (prop. 1994/95:34)föreslagit atttullens nuvarande befogenheter att ingripa mot bl.a.illegal införsel av narkotika skall behållas tills vidare iavvaktan på att ett nytt kontrollsystem och nya ar-betsmetoder har införts inom EU. har där-efter ställt sig bakom förslaget.Jag redovisade också att inte avser attsänka ambitionsnivån vad gäller bekämpning avsmuggling av narkotika m.m.Ett svenskt EU-medlemskap leder emellertid tillgrundläggande förändringar vad gäller bl.a. klareringav gods och transporter. Regeringen har gett i uppdrag att se över behovet av organisa-toriska förändringar inom som kan behövasvid ett svenskt EU-medlemskap. En slutrapport harnyligen överlämnats till Finansdepartementet.Av framgår att EU-medlemskapet leder till en kraftig minskning av arbetsvolymer. Förändringarna i tullarbetetinnebär i huvudsak minskade antal dokument ochtransportmedel som behöver klareras. Uppskatt-ningsvis av all klarering av gods och transporterbortfaller vid ett EU-medlemskap. Med hänsyn till attklareringsverksamheten utgör av operativa verksamhet är minskningen av ar-betsbelastningen mycket stor.Förändringen av arbetsvolym innebärnaturligtvis att verkets dimensionering måste anpassastill de nya förutsättningarna.I årets budgetproposition föreslår regeringen attTullverkets anslag minskas med 363 miljoner kronorunder budgetperioden /96-1998. Huvuddelen avnivåsänkningen kan hänföras till minskade verksam-hetsvolymer med anledning av EU-medlemskapet. Enmindre del är ett resultat av regeringens krav på ef-fektiviseringsvinster i samband med omorganisationav myndigheten.Jag vill poängtera att anpassningen av organisatio-nen inte i negativ riktning skall påverka Tullverketsmöjligheter att fullgöra sina övriga uppgifter, bl.a.inom narkotikabekämpningsområdet.Förste vice talmannen konstaterade att frågeställa-ren inte var närvarande i kammaren och förklaradeöverläggningen avslutad.23 § Svar på fråga 1994/95:174 om avdragsrättför bostadsrättsinnehavareAnf. 118 Finansminister ()Herr talman! har frågat statsrådetJörgen om han är beredd att medverka tillatt bostadsrättsinnehavare ges rätt att dra av sin andelav den egna bostadsrättsföreningens underskott. Syftetär att bostadsrättsinnehavarna skulle ges villkor lik-värdiga med dem som gäller för egnahemsägare.Arbetsfördelningen i är sådan attjag besvarar frågor om skatter, och frågan har därföröverlämnats till mig.Frågan om bostadsrättsinnehavarnas avdragsrättför föreningsunderskott är inte ny. Redan i det utred-ningsarbete som föregick skattereform fannsett uttalat önskemål om att villkoren för bostadsrätt-sinnehavare och egnahemsägare skulle göras enhetli-ga och likvärdiga. En av flera frågor med den inrikt-ningen var just att låta bostadsrättsinnehavarna få draav sin andel i ett föreningsunderskott. En annan frågavar att bostadsrättsfastigheter skulle ha ekonomiskträttvisande taxeringsvärden.Lagstiftningen i denna del ändrades dock inte. Bå-da frågeställningarna har aktualiserats igen. betänkande, SOU1994:57, Beskattning av fastigheter, del II, finns ettförslag om avdragsrätt för bostadsrättsinnehavare ochett om mer rättvisande taxeringsvärden på bostads-rättsfastigheter. Förslaget om avdragsrätt är dock inteutformat som en individualiserad avdragsrätt, utanföreningen föreslås få en skatteåterbetalning sombeloppsmässigt motsvarar summan av den skattere-duktion varje medlem annars skulle ha fått.Utredningsbetänkandet har remissbehandlats, ochde nu aktuella förslagen har fått ett blandat mottagan-de.Enligt min uppfattning bör det i princip råda neut-ralitet mellan olika upplåtelseformer.När det gäller den aktualiserade avdragsrättenfinns det för mig som finansminister ytterligare enfaktor att ta hänsyn till. Av betänkandet framgår attstatens kostnader för skatteåterbäringen till bostads-rättsinnehavarna skulle uppgå till nästan 2,5 miljarderkronor årligen.Mot bakgrund av det ansträngda statsfinansiellaläget är jag inte beredd att lägga framett förslag om avdragsrätt eller skatteåterbetalning.Anf. 119 ()Herr talman! Jag vill tacka finansministern försvaret.Vi har från sida uppmärksam-mat bostadsrätternas situation , då vilade fram en rapport och pekade på problemen. Viförsökte i den gamla regeringen att belysa detta och sevilka möjligheter det fanns att göra någonting positivt.Det positiva i finansministerns svar är att han sä-ger att det i princip bör råda neutralitet mellan olikaupplåtelseformer. Det är ett positivt besked, så tillvida att detta inte riktigt är fallet i dag.För att likställa bostadsrätter med egnahem är det,enligt vår uppfattning, rimligt att bostadsrättsför-eningarna medges avdrag just för inkomstslaget kapi-tal för sin del av föreningens underskott. Med ensådan förändring skulle man eliminera behovet av ettstörre räntebidrag för bostadsrätter, som är stör-re än för egnahem.Det här kommer dessutom att medföra att det blirmer lönsamt med större egna insatser i bostadsrätter. kan man välja att ta större lån, för att få maximalasubventioner, då man erhåller räntebidrag i förhållan-de till de faktiska lånen. Fördelen med en större egeninsats är dessutom att man får lägre månadskostnaderoch att bosparandet stimuleras. En annan fördel är justatt man likställer de olika upplåtelseformerna.I valrörelsen talades det mycket om en bostads-rättsakut, som åtminstone skulle bli någon typ avakutväska. Det vore intressant att höra om det finnsnågonting där. Jag förstår att det kan vara svårt attfinansiera på kort sikt - det fårbli längre fram i tiden. Vilka verktyg finns det i akut-väskan? Jag har sett att det står i budgeten att manskall se över panträtten och skapa möjligheter för ennågot bättre ränta. Vad finns det mer?Anf. 120 Finansminister ()Herr talman! En finansminister som skall låna 243miljarder kronor har inte särskilt mycket i sin väska.Anf. 121 ()Herr talman! Faktum är att vi också måste tänkapå vad som har beslutats , om höjd fas-tighetsskatt och en kommande rullande fastighetstax-ering. Allt detta kommer att drabba även bostadsrätts-föreningarna, inte minst när föreningarna blir fem årgamla och skall betala denna skatt.De familjer som skaffadesig de dyrt producerade bostadsrätterna drabbas nuockså av barnbidragsnedskärningar och borttagnaflerbarnstillägg och vårdnadsbidrag. Måste man intevidta särskilda åtgärder för den här utsatta gruppen,utöver det som Socialdemokraterna har presen-terat? Kan man verkligen lämna människor på det härsättet?Anf. 122 Finansminister ()Herr talman! Den frågan borde rimligen ha ställtstill den gamla regeringen, som verksamt bidrog till attsätta bostadsrättsföreningarna i klistret.Dessutom vill jag påminna om atthans partikamrat alldeles stod i ta-larstolen och utlovade ytterligare 25 miljarder i be-sparingar utöver regeringens förslag. Det får varanågon måtta på slarvet.