prot · GJ0938 · 1995-12-14 00:00:00 — Det är alltså ipraktiken icke möjligt för en organisation att bedrivasin verksamhet utan att bryta mot svensk lag.Anf. 128 ()Fru talman! Vi har ju uppmärksammat att polisenpå ett helt annat sätt har försökt att ingripa efter delagliga möjligheter de har. har domstolarnafunnit att det är mycket svårt att döma. Jag vet attjustitieministern arbetar hårt med den här frågan. Jagvore tacksam för litet ytterligare belysning av vadman kan göra för att stoppa dessa vidrigheter.Anf. 129 Justitieminister ()Fru talman! Det som har uppmärksammats undersenare tid är vilka möjligheter vår lagstiftning ger attingripa mot bärande av vissa rasistiska eller nazistiskasymboler. Där har jag haft anledning att flera gångertidigare i kammaren konstatera att lagstiftningen pådet området är något otidsenslig. Visserligen har viändrat lagstiftningen om hets mot folkgrupp så att dennumera även torde täcka mycket av symboler av olikaslag.Men lagen om politiska uniformer, som är , går inte att använda för de sammanhang där hetsmot folkgrupp inte skulle vara tillämpligt. Därföranser jag att det är mycket viktigt att vi ser över lagenom politiska uniformer och ser till att reglerna omhets mot folkgrupp får en sådan utformning att detäcker alla sådana åtgärder och symboler som vi anseratt vi inte skall acceptera i vårt samhälle.Anf. 130 ()Fru talman! har det också uppmärk-sammats ett antal tidskrifter som har publicerat s.k.dödslistor på människor som har varit aktiva bl.a. iföreningar mot rasism. Polisen har, såvitt jag harförstått, haft mycket begränsade möjligheter att ingri-pa mot dem. I dessa tidskrifter har också ingått recepteller beskrivningar på olika våldsmetoder, mordmeto-der etc.Kommer justitieministern att också se över möj-ligheterna att ingripa i sådana fall?Anf. 131 Justitieminister ()Fru talman! Jag tror att det är litet fel att säga attpolisen har begränsade möjligheter att ingripa. Möj-ligheterna är obegränsade rent lagtekniskt, eftersomdödslistor av det här slaget och annat material somförekommer i den typen av tidskrifter och publikatio-ner är ett klart brott mot svensk lag.Problemet är att hitta de ansvariga. Detta är publi-kationer som inte följer de gängse reglerna om attt.ex. ha en ansvarig utgivare som lätt kan ställas tillansvar för brottslighet i det tryckta materialet. Härgäller det för polisen att hitta någon att fälla till an-svar.Det man har lyckats med, och det har mangjort i flera fall, är att fälla dem som sprider dettryckta materialet till ansvar.Det är ett svårt och trögt arbete för polisen attkartlägga och hitta de personer som sysslar med detta.Men har bl.a. Säkerhetspolisen inrik-tat sin verksamhet mycket på de högerextremistiskaorganisationerna. De har vid det här laget en ganskabra kontroll över vilka personer som är aktiva. Ävenkriminalpolisunderrättelseverksamheten är inkoppladpå detta.Jag räknar med att vi kan fånga in demest aktiva personerna. Men detta är ett mycketsvårarbetat och trögt område. Jag tror att vi skall hamycket stor respekt för det arbete som polisen faktisktlägger ned här och vara glada för varje gång de ändålyckas att få någon fälld för den här typen av brott.Det är oerhört angeläget att samhället markerar sitttotala avståndstagande från den typen av trycktaskrifter.Arbetslösa invandrareAnf. 132 ()Fru talman! Jag har en fråga till arbetsmarknads-ministern. Den anknyter till den tidigare frågan omarbetslösheten för invandrare. Den kan ju betecknassom närmast katastrofal.Invandrarpolitiska kommittén lade ett betänkandemed en rad förslag för att prioriterajust invandrarnas situation på arbetsmarknaden.I en debatt sade arbetsmarknadsmi-nistern att detta skall samordnas med de andra utred-ningar som finns och som också jobbar med arbets-marknadspolitiska frågor.Det är en del ganska stora och besvärliga frågor,efter vad jag förstår. Det ser inte ut som om dessakommittéer blir färdiga så tidigt att det kan bli enkeltatt samordna detta och få fram en stor proposition, ialla fall inte tidigt i vår.Då är min fråga: Avser regeringen att tidigt i vårlägga en särskild proposition för att underlätta förinvandrarna på arbetsmarknaden? Det är viktigt att viger rätt signaler ute i samhället.Anf. 133 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Invandrarpolitiska kommitténs förslagberör ett ganska brett område. Det är ganska litet somligger inom arbetsmarknadspolitikens område. Det ärframför allt inom näringspolitiken som förslagenfinns. Dessa förslag remissbehandlas och gås igenompå respektive departement. Regeringen har inte i dagsagt att vi skall lägga något förslag som berör arbets-marknadspolitiken på just det specifika området tillriksdagen i en tidigare etapp.Vår avsikt när det gäller arbetsmarknadspolitikenär att lägga ett förslag som bör vara klart någon gångunder som ett resultat av alla de ut-redningar som vi har berört här i dag.Anf. 134 ()Fru talman! Jag är ganska besviken över svaret attdet inte kommer att hända någonting på det här området. Det råder storenighet i om att situa-tionen är akut, och därför lade vi fram ett delbetän-kande 1995. Det kommer att ha gått oacceptabelt långtid innan har fattat något beslut.När det gäller några av förslagen - även om de hörtill - förutsätter jag att det skerett samarbete, så att man visar att man tar de här frå-gorna på allvar. Det är oacceptabelt att det skall behö-va ta så lång tid.Anf. 135 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Först och främst vill jag understrykaatt de allra flesta av de här frågorna inte berör arbets-marknadspolitiken. De berör naturligtvis tillväxtpoli-tiken, där man skall ta till vara invandrarnas resurserför att öka tillväxten. Men man skall också finna fi-nansiering till alla förslag. Det är då fråga om olikatyper av bidrag till arbetsgivare som anställer invand-rare, och det är olika typer av stöd till invandrare somstartar egna företag, för att nämna några exempel.Det är inte så att regeringen har väldigt gott ompengar, och det har inte heller . Problemetmed alla dessa förslag är att de skall finansieras.Riksdagen har tagit ställning till arbets-marknadspolitikens utformning. får ytterli-gare en chans . Just när detgäller arbetsmarknadspolitiken har faktiskträtt ofta möjlighet att ta ställning till förslag från re-geringen.Anf. 136 ()Fru talman! Jag vill bara ta ett exempel när vi talarom finansiering. Ett av förslagen, som i och för sigkanske inte så mycket berör Arbetsmarknadsdeparte-mentet men som ändå är en viktig del, var förslagetom bankgaranti för invandrare som vill starta företag.En bankgaranti kostar ju egentligen ingenting förränden utlöses. Invandrare har faktiskt mycket svårt attkomma till banken och säga att de vill låna pengar.Det förslaget borde åtminstone kunna läggas fram, dådet inte kostar särskilt mycket pengar.Anf. 137 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Så är det med nästan alla förslag: vartoch ett kostar inte så mycket pengar. Men slutnotan ärnu på 1 500 miljarder i statsskuld. Allting tillsammanskostar ganska stora pengar.Riksdagen har, som sagt var, möjlighet att taställning till arbetsmarknadspolitiken minst en gångom året, oftast . Jag tycker därför inte attjag kommer för sällan till med förslag närdet gäller arbetsmarknadspolitiken.Anf. 138 TALMANNENDärmed var muntliga frågestund dennavecka avslutad.Jag tackar regeringens företrädare för deras med-verkan.12 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner1995/96:39 Konventionen om tullbehandling av pool-containrar i internationell trafik(poolcontainerkonventionen)1995/96:68 EnergistadgefördragetSkrivelse1995/96:15 Redogörelse för behandlingen av riksda-gens skrivelser till regeringenFinansutskottets betänkanden1995/96:FiU5 Ett nytt utjämningssystem för kommu-ner och landsting, m.m.1995/96:FiU6 Registerbaserad folk- och bostadsräk-ning m.m.Justitieutskottets betänkande1995/96:JuU11 Hemlig kameraövervakningSocialutskottets betänkande1995/96:SoU9 Spris fortsatta verksamhetTrafikutskottets betänkanden1995/96:TU8 Lag om byggande av järnväg1995/96:TU9 Funktionshindrades tillgång till tele-tjänster1995/96:TU10 Vissa säkerhets- och miljökrav påfritidsbåtar1995/96:TU11 produktionsdivisionUtrikesutskottets betänkande1995/96:UU4 Svenskt deltagande i fredsstyrka i f.d.Jugoslavien13 § Kammaren åtskildes kl. 15.35.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 10 § anf. 32 (delvis),av förste vice talmannen därefter fram till ajounering-en ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.