prot · GJ0930 · 1995-12-04 00:00:00 — Det är förbju-det för ungdomar att köpa öl. Det är förbjudet förungdomar att dricka öl. Och det är förbjudet att langa.Ändå tycks ungdomar inte ha någon svårighet attberusa sig med folköl. Den här typen av problem kanegentligen bara i grunden lösas med ett preventions-arbete som riktar sig till folk lokalt och regionalt, såatt man där åstadkommer en stark folklig förankringför de insatser som görs för ungdomar och mot till-gång på alkohol till dem.Det är i detta sammanhang som alla frivilliga or-ganisationer, inkl. , kommer in på plan,och inte minst deras ungdomsorganisationer. Det ärnaturligtvis detta som är bakgrunden till att riksdagenhar anslagit ett organisationsstöd på 18 miljoner kro-nor och till att man i de andra statliga och kommunalastödsystem som finns bedömer, på samma sätt somman bedömer andra organisationer, de här insatsernasom görs lokalt och regionalt av för attt.ex. få ALU-bidrag eller lönebidrag osv.Att skapa verksamheter, kunskaper och insikter iden lokala miljön, som kanske skapar en preventivoch annorlunda situation för ungdomar, tror jag är enmycket väsentlig insats för framtiden. Naturligtvisskall de pengar som staten satsar vara effektiva. Viutvärderar dessa anslag mellan varven. Vi förberederett uppdrag när det gäller att också gå igenom dessabidrag via , något som man naturli-gen gör mellan varven och som vi förstås skall göraäven på detta område.Anf. 11 ()Fru talman! Jag delar uppfattningenatt det är upplysning som måste till. Vi har sett att denförbudspolitik som vi har haft i under mångaår har om inte totalhavererat så nästintill i alla fall.Jag anser att det är positivt att statsrådet nu anser skall gå ut med mindre förbud och mer tala omde negativa konsekvenserna av ett överdrivet alkoho-lintag.Jag håller med om att det är viktigt att ungdomartalar om dessa saker med andra ungdomar. Jag tror attde har bättre förmåga att bli förstådda och större möj-ligheter att kommunicera på ett vettigt vis. Men minfråga gäller då ochdess medlemsantal, för det är inte fråga om några40 000: Har man åstadkommit det resultat som kanförväntas med tanke på de bidrag från stat, kommuneroch landsting som man trots allt har fått?IOGT-NTO som organisation har ju andra in-komstkällor än staten. Man har en omsättning genomsina lotterier på nära . besparingstider som vi , tyvärr, lever i anser jagatt en organisation som kanske trots allt får avsin omsättning från annat än offentligt stöd bordekunna klara sig på det stöd som man själv plockarfram.Fru talman! Vi kan bolla med siffror när det gällerbidrag och antalet medlemmar. Men en bild som deflesta svenskar får, i alla fall de som tittar på TV:ssändningar på himmelsfärdsdag - folknykterhe-tens dag - när de årliga sändningarna görs från Skan-sen är att det talas om vikten av en ökad nykterhet.Kameran zoomar då över åskådarna. Då ser man attdet bara sitter någon enstaka på första bänk, tre påfjärde bänk och sju på åttonde bänk. Bara det visar attdet är en organisation som kanske inte totalt, men ialla fall till en del, har havererat. Utvecklingen hållerpå att rikta ett grundskott mot den här verksamheten.Jag har läst intervjuer med både nuvarande ordför-anden och förre ordföranden. De säger: Vår överlev-nad kan hänga på en mycket skör tråd.Anf. 12 Statsrådet ()Fru talman! Förbudspolitiken har havererat, sägerSten . Men vår alkoholpolitik är en kombi-nation av olika insatser där helheten blir så effektivsom delarna är. Förbudspolitik är kanske inte detvanligaste. Ett försök att begränsa tillgängligheteningår i stället på utbudssidan både genom det viktigas-te instrumentet, Systembolaget, och genom prispoliti-ken. På efterfrågesidan däremot handlar det om vård,behandling och prevention.Denna treenighet i politiken har gällt förut ochgäller fortfarande. Jag hoppas att den också kommeratt gälla framöver. Allteftersom tiden går kan tyngd-punkten komma att ligga litet olika, beroende på ut-vecklingen i samhället. På den punkten har jag sagt attjag tror att preventionsarbetet blir allt viktigare och attupplysning, kunskap, påverkan från människa tillmänniska samt umgängesvanor är väldigt viktiga förhur det i praktiken kommer att gå.Jag tror faktiskt att det är så, precis som säger, att när ungdomar pratar eller umgåsmed andra ungdomar skapas väldigt mycket av devanor som också får betydelse för hela gruppen.Jag vet att just ungdomsorganisatio-ner har påtagit sig en uppgift som jag tycker verkarväldigt lämplig och bra för en ungdomsorganisation.De har nämligen sagt att de skall vara ute där ungdo-mar är och att de skall vara nyktra. Det tror jag är enviktig insats från de här ungdomsorganisationernassida som visar att också de anpassar sig till en ny tidoch ser vad som behöver göras.I ungdomsorganisationer liksom imånga andra ungdomsorganisationer, t.ex. de politis-ka, har ungdomar naturligtvis en tendens att bli äldreoch att lämna de här organisationerna. Det är såledesen stor omsättning på ungdomar i ungdomsorganisa-tionerna. Det är nog inte så konstigt. Efter en vissuppmärksamhet i den här frågan har just IOGT-NTOlagt ner ganska mycket möda på att rensa i sina regis-ter - trots allt vet man ju först efter en tidvilka ungdomar som lämnat organisationer eller inte -och det skall naturligtvis göras. Det skall inte lämnasbidrag på falska grunder. Där tror jag att vi kan varaalldeles överens, även med dem.Jag känner alltså fortfarande en stark övertygelseom att folkrörelserna i det alkoholpolitiska arbete sombehöver göras, och även skärpas, på den lokala nivån idet preventiva arbetet spelar en alldeles avgöranderoll. Vilken roll en organisation spelar får naturligtvispå lång sikt bli avgörande för statsbidragen. Men ännuviktigare är att detta delvis reglerar sig självt i denmeningen att det är de organisationer som kan attrahe-ra medlemmar som finns kvar som organisationer.Den frågan löser sig alltså relativt hyggligt av sigsjälv.Det ligger väl ändå någonstans i folkrörelsetan-kens tradition att det också skall vara en fråga förfolkrörelserna själva att göra sig viktiga i varje tid ochrekrytera sina egna medlemmar och engagera democh att göra sig viktiga i samhället.Anf. 13 ()Fru talman! Vi politiker försöker på olika vis på-verka utvecklingen. Jag vill påverka människornamindre och statsrådets parti kanske litet mera. Mennaturen kan vi inte påverka. T.o.m. jag begriper attden som är ung en gång blir litet äldre. Det hör ju tillnaturlagarna, som vi dess bättre inte kan gå in ochfingra på.Det här med förbud har misslyckats. I , ochjag tror inte att är så speciellt som exempel,säger polisen och socialvården att det finns enofantlig marknad för hembränd sprit, trots förbud. Detbryr sig, tyvärr, alltför många ungdomar inte om.Detta är både ledsamt och beklagligt.Vi är överens om att ungdomar är bäst på attkommunicera med andra ungdomar. Men de ungdo-mar som finns och som "avlönats" av UNF har sköttsitt uppdrag dåligt; detta baserat på nu befintligt resul-tat.I det här huset har vi tyvärr en debatt - jag måsteerkänna att också jag medverkat till beslut där - somär helt overklig för folk utanför. För att komma tillrätta exempelvis med alkoholproblemen finns det ettpar partier här som säger att vi skall förbjuda miniba-rer på hotellen. Det blev, dess bättre, inte så. För densom handlar en drink från hotellbaren på hotellrum-met blir det för dyrt. Skall vi diskutera i sådana banorhar vi inte en chans att någorlunda komma till rättamed detta.Jag håller med om att ungdomsförbunden har tap-pat medlemmar till följd av utvecklingen. -på Hedenhös tid - var det förbjudet att hanågot slags nöjesaktivitet . Därför skrev manin sig i , och det gjorde nog också jag, ocht.o.m. i som arrangeradedanser på påskafton, , juldagen etc. Alltsådant är borta . Det är klart att siffrorna till en del inte var korrekta genom att man intesökte sig till de här förbunden därför att man kändeför själva tanken och idén med dem. I stället var detav rent mänskliga och praktiska skäl som man gjordedet.Jag noterar i alla fall med tacksamhet att statsrådethär har sagt att hon skall hålla ett öga på de härbidragen och medverka till att vi får ut så mycket sommöjligt av de pengar som ändå kommer från skattebe-talarna. Dessa förväntar sig ju att deras skattepengaranvänds så effektivt som möjligt.Anf. 14 Statsrådet ()Fru talman! upprepar att förbuds-politiken har misslyckats. Jag vet inte riktigt vilkenslutsats jag skall dra. Hela politiken skulle ju varamisslyckad om man ser till att det fortfarande drickssprit. Det är klart att förbudspolitiken i den meningeninte har varit tillräcklig. Den har väl heller inte varitavsedd att förhindra förekomsten av alkohol i samhäl-let.Däremot kan man ju undra: Om man skulle släppapå de förbud som vi ändå har, skulle situationen då blibättre? Skulle det bli bättre vad gäller ungdomarsfolkölsdrickande om det var fullständigt fritt fram?Nej, förmodligen inte.Men det faktum att de ändå får tag i folköl ochdricker folköl visar någonting annat: Det är inte till-räckligt med en begränsning av tillgången, utan dettamåste också fotas i ett rejält förankringsarbete när detgäller människors inställning. Det gäller ungdomarnasjälva, men kanske ännu mera föräldrar och vuxna iallmänhet. Även handlare måste i det här samman-hanget hålla på förbudet och inte sälja till ungdomar.Sedan tycker jag kanske inte att det är alldelesrimligt att anklaga UNF för att ungdomar dricker.UNF skall naturligtvis vara och är nog gärna med påplan när det gäller att resonera kring ungdomar ochdryckesvanor, men det är klart att de aldrig kan ha dethuvudsakliga ansvaret. Det har alla vi andra - allavuxna och alla föräldrar; alla som har möjlighet attskapa den kultur i samhället som gör det naturligt,eller onaturligt, att ungdomar är och förblir nyktra.Jag tycker ändå att detta är en väldigt viktig insatssom inte bara har ansvar för, utan somalla vuxna och alla organisationer har ett ansvar för attarbeta med. Eftersom vi nu ändå kan se att vi riskeraratt få ett ökat problem på det här området är det ocksåviktigt att vi alla stöttar de goda insatser som görs.Naturligtvis skall vi vara noga med att utvärdera ochta reda på hur vi bäst använder våra pengar. Det ärnärmast en självklarhet.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1995/96:26 om Sjuk-och arbetsskadekommitténAnf. 15 Statsrådet ()Fru talman! har frågat mig dels omregeringen avser att komplettera direktiven till så att kommittén kan utre-da en och långsiktig sjukförsäkring, dels omregeringen är beredd att låta kommittén förutsätt-ningslöst överväga nivåerna i en ny sjukförsäkring.Försäkring för inkomstbortfall vid ohälsa tillhör demest fundamentala delarna av välfärdssamhället.Försäkringsskyddet kan teoretiskt tillgodoses på fleraolika sätt: inom ramen för en av staten organiseradallmän försäkring, genom försäkringar som täcker allaanställda inom ett avtalsområde och regleras mellanparterna på arbetsmarknaden eller i form av försäk-ringar som tecknas för speciella grupper eller enskildaindivider. Starka skäl talar för att nuvarande rollför-delning mellan staten och parterna på arbetsmarkna-den bör kvarstå. Staten står för inkomstskyddet upptill en viss, relativt hög nivå och för ett grundskyddvid varaktig ohälsa för grupper som inte fått fotfästepå arbetsmarknaden, medan parterna på arbetsmark-naden i viss mån kompletterar därutöver.För att ge en allmän ohälsoförsäkring legitimitetoch för att upprätthålla långsiktig kostnadskontrollmåste det samlade försäkringsskyddet vid inkomst-bortfall orsakat av ohälsa vara så utformat att detuppfyller krav på både effektivitet och rättvisa.I direktiven till Sjuk- och arbetsskadekommitténsägs att kommittén skall undersöka förutsättningarnaför att uppnå en samsyn vad gäller de ramar inomvilka tilläggsförsäkringarna bör hållas. Kommitténskall också kartlägga och analysera de avtalsregleradeoch andra förekommande tilläggsförmåner som finns . Kommittén har alltså inte i uppdrag att utformatilläggsförsäkringar, än mindre att själv vara part iförhandlingar mellan parterna. Däremot innehållerkommitténs direktiv att det till beredningen bör knytasen särskild referensgrupp med parternas representan-ter i kommittén, som under ledning av kommitténsordförande borde få till uppgift att kartlägga, analyse-ra och söka formulera en samsyn kring ramarna förtilläggsförsäkringar.Det har numera framkommit att den samsyn i frå-ga om tilläggsförsäkringar som är nödvändig för attbedriva ett arbete i kommitténs referensgrupp saknas.Anledningen till detta synes i första hand vara attSvenska avstått från att med-verka i den referensgrupp som enligt vad som framgårav direktiven bl.a. hade att analysera förutsättningarnaför en tilläggsförsäkring vid arbetsskada och möjlig-heter till samsyn i övrigt kring tilläggsförsäkringar.Jag utgår ändå från att denna analys skall kunna ge-nomföras i kommitténs regi.Regeringens ståndpunkt är att ersättningsnivån75 % och karensdagen i den allmänna försäkringenför närvarande är nödvändiga inslag i den ekonomiskasaneringspolitiken. Å andra sidan är det också viktigtatt ersättningsnivåerna inte sänks ytterligare eller atttaket sänks. Då skulle ohälsoförsäkringens karaktär avgenerell inkomstbortfallsförsäkring riskera att gåförlorad. Några nya direktiv till Sjuk- och arbetsska-dekommittén kommer därför inte att lämnas.Anf. 16 ()Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet för sva-ret.Jag har ställt de här frågorna därför att redan innanregeringen skrev sina direktiv visste vi att parternainte hade något intresse av att medverka i några för-handlingar om tilläggsförsäkringar. Trots detta skrevregeringen in det krav som statsrådet här har redovi-sat, och vet vi att det inte gått att samla någraparter för att diskutera frågan om tilläggsförsäkring-arna. Därmed är regeringens ventil för högre ersätt-ningsnivåer i sjukförsäkringen stängd.Tilläggsförsäkringarna var en viktig fråga i an-slutning till kommitténs arbete, även om vi inte harsom uppgift att föra några förhandlingar med parter-na. Det är ju en självklarhet att det inte kan vara enkommittés uppgift.Jag har också ställt frågorna utifrån den debattsom företrädare för regeringen fört tidigare underåret. Finansministern hävdade för sedan att75 % ersättningsnivå är en internationellt hög nivå,och att vi nog får leva med det en lång tid framåt.Samtidigt har socialministrarna, såväl , i minst en artikel hävdat att nivånbör vara , att karensdagen skall bort och att be-gränsningsregeln också skall bort. Eftersom det tydli-gen råder delade meningar i regeringen, blir min frågaåterigen: Vilken åsikt har regeringen om nivåerna ochom sjukförsäkringen?Socialdemokraterna säger sig hävda att inkomst-bortfallsprincipen och ersättningsnivå skallgälla. Låginkomsttagare, och även andra man talarmed, anser att ersättningsnivå inte rimmar medinkomstbortfallsprincipen. De anser att inte ärnågot annat än en grundtrygghet. Min fråga blir: Ärregeringen på väg bort från inkomstbortfallsprinci-pen? Om inte, hur avser regeringen att leva upp tilldenna princip?Fru talman! står fast vid uppfattningenatt sjukförsäkringen skall vara robust, långsiktig ochförsäkringsmässig och att den skall inneha en själv-risk. Den skall ge varaktig trygghet vid sjukdom. Vianser att det krävs en 80-procentig nivå för att männi-skor skall kunna bibehålla en rimlig standard vidnågon tids sjukdom. Jag har i min enfald trott attFolkpartiet och regeringen var överens, att det fannsen samsyn här.Folkpartiet anser också att den generella försäk-ringen skall gälla alla. Det är nämligen av yttersta viktatt alla på arbetsmarknaden finns med i försäkringen -det gör de ju - inte minst för att garan-tera stabiliteten och långsiktigheten. Jag delar statsrå-dets uppfattning att försäkringen måste vara effektivoch rättvis.I dag planerar vissa fack att medverka till att kol-lektiva försäkringar skall tecknas ute i . Jag seren uppenbar risk att höginkomsttagarna, som drabbasav både låga nivåer och taket i försäkringen, inteanser sig rättvist behandlade och därmed planerar förandra former av försäkringar. Det drabbar då statensdel i sjukförsäkringen.Hur ser statsrådet på detta fenomen, och hur på-verkar detta begränsningsregeln som ville avskaffa?Fru talman! Den viktiga frågan gäller då försäk-ringsmässigheten. Hur kommer regeringen att göramed avgifterna? Skall de fortsättningsvis enbart tas utupp till taket på 7,5 basbelopp, eller finns det planerpå att släppa taket i avgifterna, men bibehålla det närdet gäller förmånerna?Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga att jagtolkar statsrådet svar så att det inte kommernågra tilläggsdirektiv. Det står så i texten. Men mellanraderna kan man läsa att det betyder att kommitténsjälv får utforma den sjukförsäkring som den finnerbäst och rimligast, utan att regeringen har några andrakrav på hur den skall se ut än de som tidigare redovi-sats.Anf. 17 ()Fru talman! Jag vill passa på tillfället att ställa enfråga till statsrådet . Är utredningen i frågaoförhindrad att ta egna initiativ, dvs. att övervägaandra alternativa lösningar? Vi inom Moderata sam-lingspartiet har offentligt redovisat ett förslag tillallmän hälsoförsäkring, som bl.a. går ut på att manskall ha samordning med sjukpenningförsäkringen.Kan utredningen ta upp detta förslag till analys undersitt arbete?Anf. 18 Statsrådet ()Fru talman! frågade om det finnsdelade meningar i regeringen om nivån . Det gördet inte. Vi är alldeles överens. Av ekonomisk nöd-vändighet hamnar vi på nivån . Vi ser inte hurdet alldeles kan komma att lösas på annatsätt än genom att vi under framöver san-nolikt kommer att tvingas ligga kvar på den nivån,medan det ekonomiska saneringsprogrammet fullföljs.Om den saken finns det inga delade meningar i rege-ringen.Det är inte heller så att regeringen är på väg motnågot grundtrygghetssystem. Jag tror att det är enväldigt viktig uppgift för de partier som är överens omatt det är viktigt med en allmän inkomstbortfallsför-säkring att hålla ordning på principerna för vad eninkomstbortfallsförsäkring respektive en grundtrygg-hetsförsäkring är. En grundtrygghetsförsäkring skallse ut på ett bestämt sätt för att vara någonting annat änden allmänna inkomstbortfallsförsäkringen. Man kanuppnå en grundtrygghetsförsäkring på två olika sätt:antingen genom att ha en enhetlig ersättningsnivå -den brukar ligga lågt för den brukar anpassas till denlägsta inkomst som finns - eller genom att sänka taketpå ett sådant sätt att väldigt många människor för sinhuvudsakliga trygghet i praktiken blir beroende avandra försäkringar. Därmed tappas det allmänna för-svaret för den allmänna försäkringen.Det finns bland partierna i konkretaförslag till vägar att nå dithän också vad gäller grund-trygghetsförsäkring. Skall man skapa styrka i försva-ret kring den allmänna inkomstbortfallsförsäkringenär det viktigt att vi som håller på den håller ihop vadgäller de principiella skillnaderna.Jag kan konstatera att och sitt program föreslår att ersättningsnivån i bl.a. sjuk-försäkringen skall vara men att beräkningssättetför den förmånsgrundande inkomsten skall ändras ochinkomsten räknas på historisk inkomst. Folkpartietsegna beräkningar tycks innebära att kostnaderna unge-fär tar ut varandra jämfört med vår regel om 75 %.Förslaget skulle kunna innebära en kompensationsni-vå på , eller kanske t.o.m. lägre, i förhållande tillaktuell inkomst. Det är tydligen inte faktiskt utgåendeinkomst eller sjukersättning som är den huvudsakligagrunden för oro och tvekan inför att med-verka till en stabil överenskommelse om ohälsoför-säkringen. Det skulle skapa ytterligare robusthet ochtrygghet om människorna visste attdet finns partier som är beredda att stå fast vid ochförsvara den allmänna inkomstbortfallsförsäkringen,om än på något låg nivå av ekonomisk nödvändighetjust nu.Sten frågar mig om Sjuk- och arbetsska-dekommittén är oförhindrad att utreda helt andralösningar än dem som finns beskrivna i direktiven.Kommittén måste naturligtvis i huvudsak ägna sittarbete åt det som står i direktiven. Sedan är det förståsmöjligt för utredningen att göra utblickar åt andrahåll. Men det huvudsakliga utredningsarbetet börbedrivas i enlighet med direktiven.Anf. 19 ()Fru talman! Jag skall börja med detta vad Folk-partiet vill då det gäller att räkna på historisk inkomst.Regeringen talar i direktiven om att man skall prövaden modellen. Det är inte någonting som har flugit påoss, utan det är vad regeringen tycker att man skallfundera över. Det är en del i hur man kan hanteraproblematiken.Jag är inte riktigt på det klara med vad statsrådetsäger om ersättningsnivån. I det svar som jag fått stårdet att det rimliga är nivån . Närskall nivåerna ändras? Det går ju väldigt bra i eko-nomin, säger regeringen. Då förväntar man sig attregeringen nu klarar ut mycket av de problem som viär överens om att vi har i svensk ekonomi. När tänkerregeringen förändra nivåerna till möjligen närnu ventilen med tilläggsförsäkringen har fallit bort?Är det ett nytt vallöfte som stakas ut, eller är det vidnågot annat tillfälle som man skall räkna med att dettaskall förverkligas eller i varje fall diskuteras?Visst är det viktigt, , att vi somtycker att inkomstbortfallsprincipen är viktig också äröverens om principerna. Det är fler än jag i utredning-en som tycker att det är litet konstigt att en stor bit avdirektiven faller undan, och vi vet inte hur vi skallgöra i stället. Dessutom har socialdemokraterna ingenegen majoritet i utredningen. Det finns möjlighet förvar och en att konstruera sin modell och lämna överden till regeringen. Är det den modellen som rege-ringen förväntar sig - alltså att varje parti har sinmodell som redovisas klart och tydligt - eller är detpå något annat sätt som regeringen har tänkt att viskall hantera detta? Jag diskuterar inte detta meddirektiv därför att jag vill jaga regeringen, utan jagvill att det skall finnas ett klart och entydigt uppdrag.Det finns det inte . Det har hänt tidigare att di-rektiven har svajat av olika orsaker. Därför ställer videssa frågor, och vi får väl acceptera de svar som vifår.Visst är det viktigt med helheten och klara åsikterom linjerna. Men då får socialdemokraterna, somändå har flest ledamöter i utredningen, precisera sig.Det kanske vi skall diskutera i utredningen och intemed statsrådet, som tycker att vi får göra som vi villom jag förstått det rätt.Anf. 20 ()Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet för sva-ret på min fråga. Det finns alltså inte något hinder förutredningen att ta in våra synpunkter.Jag har aktualiserat frågan av det skälet att vårtförslag förutsätter att man gör samordningar medövriga försäkringar. Det är väldigt angeläget i dagensstatsfinansiella läge. Vårt förslag till allmän hälsoför-säkring är också ett bra alternativ när det gäller attfinna ett nytt finansieringssystem för sjukvården iframtiden.Jag skall inte här utveckla vad det går ut på, fördet kommer att framgå av de motioner som vi kom-mer att väcka där vi mera utförligt kommer att redovi-sa vad förslaget går ut på.Jag vill än en gång tacka för svaret.Anf. 21 Statsrådet ()Fru talman! förslag är bara regering-ens öppning i direktiven, säger när detgäller att räkna på historisk inkomst. Det var en gans-ka viktig del i besparingsalternativ. Detgav en lika stor besparing, kanske rent av större, somförslaget på gjorde. Det måste betyda att Folk-partiet ändå räknar med att kunde vara ett lämp-ligt utfall jämfört med aktuell inkomst.Annars skulle det ju inte finnas någon besparing iFolkpartiets besparingsprogram. Vad gäller bespa-ringar har i andra sammanhang sagt har alternativ till regeringens förslag. Det är juganska väsentligt för dem som skall leva på pengarnaatt de får veta att när säger att är förlitet och är lagom, så är på det underlagsom räknar med lika på dagensunderlag. Det kan ju ändå inte vara precis där denstora och grundläggande principiella skiljelinjen gårmellan en allmän inkomstbortfallsförsäkring och engrundtrygghet.Sigge Godin undrade om man inte skulle kunnatänka sig att ändra nivåerna nu när det går så bra iekonomin.