prot · GI0968 · 1995-03-07 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:68Tisdagen den 7 marsKl. 14.00 16.2718.00 - 18.34Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Meddelande om svar på interpellationerTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellationerna 1994/95:60 och 67Till riksdagenBeträffande interpellation 1994/95:60 framställdav angående vetorätt vid offentligupphandling samt 1994/95:67 framställd av angående flyktingmottagandet i fårjag meddela att jag inte kan besvara dessa inom före-skrivna fyra veckor.Skälet härtill är bl. a. ett antal ministerrådsmöten iBryssel som äger rum under mars månad.Jag ber därför att få besvara interpellationernamåndagen den 3 april.Stockholm den 23 februari 1995Leif Blomberg2 § Svar på fråga 1994/95:288 om Tullen i Öster-sundAnf. 1 Finansminister ()Fru talman! har frågat mighur regeringen avser att agera med anledning av beslut att upphöra med tullverksamheten iÖstersund.I årets budgetproposition har regeringen behandlatfrågan om organisation och därvid visatatt EU-medlemskapet leder till mycket stora föränd-ringar för tullverksamheten. Förändringarna såväl ifråga om gränsformaliteter som arbetsvolym gör attTullverkets dimensionering och organisationsstrukturbehöver anpassas. Mot denna bakgrund har storabesparingskrav lagts på Tullverket.Regeringen anförde i budgetpropositionen att detvarken ankom på eller regeringen att exaktfastställa organisation. I stället är dettrafikens och näringslivets behov av tullinsatser samtstatsmakternas krav på effektivitet och rationell kla-rerings- och kontrollverksamhet hos sombör vara styrande för hur tullverksamheten organise-ras och lokaliseras.Det ankommer på att organi-sera verksamheten på grundval av dessa förutsättning-ar samt med beaktande av de besparingskrav somriksdagen beslutar om.Anf. 2 ()Fru talman! Jag ber att få tacka finansminister för svaret, även om jag inte kan säga attjag är direkt nöjd med det.Frågan om tullverksamheten i är utom-ordentligt väsentlig inte minst för regionen och dessnäringsliv. Jag hade kanske hoppats på ett litet mersubstantiellt svar eller att finansministern i varje fallskulle ge någon politisk signal i frågan utan att därförhemfalla till det man brukar kalla för ministerstyre.Jag har också noterat att finansministern i en arti-kel i sagt att Jämt-land inte har missgynnats mer än andra län när detgäller statens besparingar på olika sakområden. Det ärjag inte beredd att hålla med om.Jag vill gärna hänvisa till artikel nr 1995 frånGlesbygdsmyndigheten. Man pekar där just på attregeringens besparingar slår hårdare mot glesbygdenän mot övriga regioner. Det är i och för sig en ganskaenkel matematik. Det är stor skillnad mellan att spara10 tjänster när man har 100, dvs. , och att spara10 tjänster när man bara har 10, vilket har skett medTullen i . Det är inte jämförbara storheter vitalar om.Jag har i och för sig förståelse för finansministernssynpunkt att regeringen inte skall lägga sig i verkensåtgärder. Men jag vill ändå passa på att ställa en frågatill finansministern med anknytning till den s.k.verksstadgan, som ju på ett ganska entydigt sätt krä-ver att myndigheterna, verken och deras handläggareskall ta regionalpolitiska hänsyn i sina beslut. Jag villföra den frågan vidare. Hur ser finansministern pådet?Anf. 3 Finansminister ()Fru talman! De skall inte bara ta regionalpolitiskahänsyn utan också en lång rad andra hänsyn i sinabeslut, och det gör de i så stor utsträckning som deorkar med.Jag vill bara påminna om attvi snart i kammaren kommer att votera om anslagentill tullen. Såvitt jag har begripit står också Egervärnbakom en ganska omfattande besparing på tullen. Detär en besparing som uppgår till något mindre än detsom regeringen föreslog, men den är uppenbarligengjord med en sådan säkerhet att man i det fallet inteskulle få några regionalpolitiska konsekvenser.Jag tror att vi måste vara på det klara med att omvi gör så stora förändringar i den statliga verksamhe-ten som både oppositionen och regeringen har före-slagit drabbar det enskilda orter. Sedan måste manarbeta regionalpolitiskt via andra kanaler. Jämtlandslän är det län som får särklassigt mest stöd per invåna-re om man ser till de regionalpolitiska anslagen. Därfinns ingen som helst förändrad politik från regering-ens sida.Vi skall akta oss för att blanda ihop regionalpoliti-ken med tullen i den här diskussionen. Det är ensmärtsam besparing, och den skall genomföras. Viskiljer oss egentligen inte åt i sak, utan vi skiljer osslitet åt i ambitionsnivån, närmare bestämt 70-75 mil-joner kronor.Anf. 4 ()Fru talman! Jag delar inte uppfattningen att vi inteskall blanda ihop frågan om tullens lokalisering iÖstersund med regionalpolitik. Jag menar, precis somverksstadgan kräver, att regionalpolitiska hänsyn skalltas av myndigheter i deras olika sektorspolitiska be-slut. Det är det vi tycker oss sakna i för-slag.Såvitt jag förstår av den överenskommelse somträffats i skatteutskottet mellan s och mp avser manatt tillföra ytterligare 250 tjänster. FrånCenterns sida har vi tydligen motionerat om 300 yt-terligare tjänster. Jag vill fråga finansministern om detfinns någon avsikt från regeringen att ge några poli-tiska signaler beträffande dessa 250 extra tjänsterna,om jag får kalla dem så.Anf. 5 Finansminister ()Fru talman! Svaret är nej. har att hante-ra frågan, och jag har förtroende för verkets ledning.Sedan blir jag inte särskilt imponerad över krafteni Egervärns argumentation. Varför inte hugga till med400 eller 500 nya tjänster? Det är trots allt så att vibefinner oss i ett statsfinansiellt krisläge. Man löserinte och andra glesbygders problem medöverbudspolitik.Vad det handlar om är att se till att vi klarar sundastatsfinanser och kan slå vakt om det grundläggande iregionalpolitiken, nämligen de allmänna stödsystemsom finns. Det är bara att konstatera att det här up-penbarligen är enklare att vara i opposition än attförsätta sig i ett läge där man får ta ansvar.Anf. 6 ()Fru talman! Det är möjligt att det är enklare att va-ra i opposition. Det torde herr finansministern måhän-da veta bättre än jag, som är ny i riksdagen.Åter till verksstadgans krav på regionalpolitiskahänsyn. Finansministern säger att han inte vill peka uthur dessa 250 tjänster skall placeras och användas.Det kanske vore att ägna sig åt ministerstyre.Jag vill dock ändå hävda att det är viktigt med ut-talanden från denna kammare till våra generaldirektö-rer i olika verk och styrelser som stärker verksstad-gans krav på regionalpolitiska hänsyn. Jag hade hop-pats få ett mer konkret klargörande från finansminis-tern i det avseendet.Beträffande de 300, 400 eller 500 tjänsterna villjag bara konstatera att inte har hemfallit åtnågon överbudspolitik. Det är därför vi inte inte haryrkat på 500 tjänster, utan nöjt oss med 300.Anf. 7 Finansminister ()Fru talman! Vi lär få diskutera den frågan i mor-gondagens finanspolitiska debatt. Jag skall inte i dagsöka sak med Egervärn. Men jag kan konstatera alltid någonstans gör en avvägning av hurmycket man kan dra ner och måste dra ner av skälsom utgår från vad tullen har för arbetsuppgifter menockså utgår från vilka ekonomiska resurser som finnstillgängliga.Tullen har att i första hand bedriva tullverksamhetoch se till att den fungerar. Men tullen skall i denverksamheten självklart också ta hänsyn till regional-politiska inslag. Jag har på den punkten förtroende förTullverkets ledning. Det är en svår uppgift tullen har.Den blir säkert något mindre knepig när man får någ-ra fler anställda.Vad vi nu diskuterar är om vi skall spara 750tulltjänster eller 1 000. I båda fallen kommer det attinnebära att tullare försvinner utefter landets gräns, imånga fall i ganska glest befolkade områden. Detskall inte ses som ett uttryck för att man släpper regi-onalpolitiska ambitioner.Anf. 8 ()Fru talman! Då vill jag avslutningsvis konstateraatt i direktiven för de 250 återförda tjänsterna, somjag kallar dem, anges att de är till för att förbättrakontrollen och stödja näringslivet. Jag vill framför alltpeka på det . Det har samstämmigt vittnats omatt det är just näringslivsstödet som är det viktiga förTullens existens och Tullens verksamhet i Östersund.Det finns över 100 företag som sysslar med exportoch import från . Med tanke på den nya situa-tionen när vi är med i EU kommer man här att varatullmyndighet för import från tredje land.Jag hoppas också att finansministern, mot bak-grund av vad han har sagt här, inte har något emot omman inom ram kan hitta lösningar förÖstersunds vidkommande på regional nivå. Jag tänkernärmast på en överenskommelse mellan Östersundoch Sundsvall.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på fråga 1994/95:294 om Luleå-KallaxflygplatsAnf. 9 Finansminister ()Fru talman! har mot bakgrund avett regeringsbeslut frågat omjag ämnar ta initiativ för att klassa Luleå-Kallax flygplats som gemenskapsflygplats.Låt mig inledningsvis konstatera att det är rege-ringens åsikt att det är av stor vikt att flyg-förbindelser med länder såväl inom som utanför EUkan upprätthållas och utvecklas även på andra flyg-platser än de allra största.Regeringens beslut nr 49 den 22 december 1994avser en anmälan till enligt artikel197 i kommissionens förordning (EEG) 2454/93 an-gående vilka svenska flygplatser som utgör interna-tionella gemenskapsflygplatser enligt samma förord-ning kap. 4 avsnitt 2 "Särskilda bestämmelser förresandes handbagage eller incheckade bagage". Be-greppet "internationell gemenskapsflygplats" harbetydelse för var en passagerares bagage skall kon-trolleras vid inresa från tredje land till ett EU-land viaett annat EU-land - i det första EU-landet eller i detandra EU-landet. Det är i det sammanhanget ochendast där som begreppet har betydelse. Det har ingensom helst betydelse för rena varutransporter eller förom internationell flygtrafik kan tillåtas vid en vissflygplats eller inte.För att internationell flygtrafik skall tillåtas krävsnu, liksom före medlemskap i , att detfinns trafiktillstånd. I regeringens beslut den 22 de-cember 1994 anges uttryckligen att beslutet inte inne-bär någon ändring därvidlag.I beslutet ges vidare i uppdragatt, i samråd med och efter hörande avRikspolisstyrelsen och ,utreda om ytterligare svenska flygplatser bör beteck-nas som internationella gemenskapsflygplatser och atti så fall anmäla även dessa flygplatser till kommissio-nen. skall redovisa resultatet avsitt arbete senast den 1 maj 1995.Jag avser inte att vidta någon ytter-ligare åtgärd i denna fråga.Anf. 10 ()Fru talman! Frågan om internationella gemen-skapsflygplatser är av mycket stor vikt för olika delarav landet. Jag är själv från , och där plane-ras nu ett ganska stort och omfattande utbyte av flyg-kommunikationer mellan och ,mellan och och mellan Arkhangelskoch . Från planerar man att få igång trafiken på och . Dettaär en långsiktigt strategiskt viktig satsning för Nord-kalotten och i framtiden.På flygplatsen i Luleå-Kallax och på flera andrasvenska flygplatser är man nu mycket orolig över detbeslut som fattades i den 22december. Det innebär att det kommer att bli betydligtsvårare, och kanske omöjligt, att bedriva persontrafikmellan tredje land och svenska flygplatser som inte ärupptagna på den här listan över gemenskapsflygplat-ser.I andra EU-länder har man tagit upp betydligt flerflygplatser än vad har gjort. har tagitupp 3 flygplatser som internationella gemenskaps-flygplatser. I har de 16, i 110 och iDanmark 7. Detta har betydelse. Det är felaktigt detsom man tycks tro på , och somfinansministern nu också tar upp, att detta bara skulleha betydelse när man skall åka från ett tredje land viaett EU-land till . Det är inte så.I nästa replik skall jag ta upp ett brev från ett mötemed som visar att detsom jag säger är riktigt.Anf. 11 Finansminister ()Fru talman! svingar som vanligtganska rundhänt påståenden omkring sig. I vilkenmening skulle det bli svårare att resa från tredje landtill Luleå-Kallax jämfört med ? Jag säger i svaretatt det inte blir någon förändring. på-står att det blir en förändring. I vilken mening? Detvore intressant att höra.Jag säger också tydligt i svaret att regeringen harpekat ut de tre första flygplatserna. Vi vill att skall titta på om det skall vara fler i sam-råd med bl.a. . Det står också isvaret. Varför då göra en poäng av att har 7,16 och 3? Vi kommer ju att ta slutligställning till det hela först . Det står ju tydligt isvaret. På vilken punkt blir det svårare att resa fråntredje land till Kallax efter den här förändringen,?Anf. 12 ()Fru talman! Vid ett möte med Je-an-Luc Delcourt, som är ansvarig i kommissionen förfrågor om resandekontroll och flygplatser, framkombl.a. Begreppet internationell gemenskaps-flygplats innebar i princip att endast sådana flygplat-ser har möjlighet att tullklarera tredjelandstrafik. Enväska som inte var s.k. taggad som intra-EU-bagagefick i princip bara sändas till en internationell gemen-skapsflygplats om den inte genomgått tullkontroll.Där framkom också att Delcourt betecknade densvenska modellen att anmäla några få internationellagemenskapsflygplatser och sedan låta tredjelandstra-fik utföras på ett antal övriga flygplatser som en para-dox eller anomali. Man kunde inte vara helt säker påatt den svenska modellen skulle stå sig vid en sådanprövning, sade Delcourt.Anf. 13 Finansminister ()Fru talman! Det är litet svårt att argumentera motett påstått brev från en EU-kommissionär. Jag har intetillgång till den handlingen. får luta sigmot mitt svar. argumenterar han kring antaletgemenskapsflygplatser och att vi har för få i Sverige.Jag säger ju i svaret att vi ännu inte slutgiltigt har tagitställning till hur många vi skall ha. Först därefter ärdet meningsfullt att föra den debatt som nu försöker starta.Anf. 14 ()Fru talman! Poängen med mitt resonemang är har fattat ett beslut i påfelaktiga grunder och att man fortfarande inte harförstått hur viktig den här frågan är. Därför är debat-ten oerhört viktig. Jag önskar att ocksåkunde ta till sig de förhållanden som gör att vi faktisktmåste se till att vi får betydligt fler gemenskapsflyg-platser , om vi inte skall stoppa viktiginternationell kommunikation från t.ex. Nordkalottenoch andra delar av till tredje land utanför EU.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på fråga 1994/95:303 om räntemargina-lernaAnf. 15 Finansminister ()Fru talman! har frågat mig om hurjag tänker medverka till en minskad differens mellansvenska och tyska räntor.I frågan påpekar att skillnadenmellan svenska och tyska räntor har stigit under desenaste åren. Detta är riktigt. /94var skillnaden mellan räntan på svenska och tyskatioåriga statsobligationer omkring 1,5 procentenheter.Under våren och sommaren ökade differensen och varsom störst i mitten av augusti.Sedan dess har räntedifferensen successivt minskatoch är drygt 3,5 procentenheter.Storleken på räntedifferensen beror i huvudsak påtvå faktorer. För det första beror den på skillnaden iförväntad inflationstakt samt på växelkursens förvän-tade utveckling. För det andra beror räntedifferensenpå att den svenska ekonomins utveckling bedöms sommer osäker än den tyska. Huvudorsaken till osäkerhe-ten är de svaga statsfinanserna och den tidigareoförmågan att hantera budgetunderskotten.Regeringen för en kraftfull politik för att förbättrade svenska statsfinanserna, som prisstabili-teten hävdas. Sedan den socialdemokratiska regering-en tillträdde har tre ekonomiska åtgärdspa-ket presenterats som sammantaget innebär en budget-konsolidering på av BNP. Dessa besparingarinnebär, vid en årlig BNP-tillväxt på , attstatsskulden som andel av BNP slutar växa under1997 för att minska något 1998.De senaste dagarnas utveckling på valutamarkna-den, då kronan försvagats kraftigt mot D-markensamtidigt som differensen mellan svenska och tyskaräntor har ökat, visar hur sårbar och utsatt vår eko-nomi är. Saneringen av de svenska statsfinansernamåste fullföljas på ett konsekvent och kraftfullt sätt.Det finns i regeringen en beredskap för att genomföraytterligare åtgärder om detta skulle krävas för attupprätthålla förtroendet för budgetpolitiken.Vi bör notera hur mödosamt det är att bygga uppförtroendet för den ekonomiska politiken när landetsekonomiska läge kommit att ifrågasättas. Den eko-nomiska politiken måste återskapa förtroendet för vårförmåga att hantera de offentliga finanserna och in-flationen. Därigenom kan räntedifferensen mot Tysk-land minskas.Anf. 16 ()Fru talman! Jag tackar för svaret. Att frågan ställtsberor på en ledare i NST, där man kommenterar densocialdemokratiska finansplanen. Tidningen framhål-ler att två farliga löften har getts, men jag skall barauppehålla mig vid det ena som gäller räntan.Det står i tidningen att man sagt att man perma-nent skulle få ned räntan, och det vill vi ju alla. Mensedan förtydligades detta av statsministern när hanturnerade bland småföretagarna i , vårt gemen-samma hemlandskap, finansministern - trevligt attträffa skåningar här.Statsministern sade:"Den realränta vi har är alldeles för hög. Denmåste sänkas radikalt. Inte bara en eller !Vi talar om ett räntegap till på 3 eller3,. Det måste i stället handla om tiondelar. "I går var räntegapet 372 räntepunkter, dvs. Mot den bakgrunden ville jag ställa min fråga.Jag tycker att det var litet obetänksamt av statsminis-tern att ställa ut löften av det här slaget. Det äraningslöst, och människorna kan bli väldigt besvikna.Det gäller då inte bara politiken.Jag förstår att det är problem här med oro för pese-tan och . Men det är just därför som jagtycker att man verkligen skall försöka skapa ett för-troende. Jag skall försöka att icke vara partipolitisknär jag säger följande. Hade jag varit i finansminis-terns kläder, så hade jag sträckt ut handen och sagt: Vihar ändå fått väldigt många bra sparmotioner, braförslag till neddragningar, här i . Jag skallseriöst gå igenom dem.Dessutom skulle jag nog faktiskt avstå från attlägga fram RAS. Titta på vår läkemedelsmotion, somär ganska väl underbyggd. Det gäller högkostnads-skyddet i tandläkarförsäkringen. Faktum är, finans-ministern, att vi skulle spara mer än 10 miljarderkronor!Anf. 17 Finansminister ()Fru talman! Bortsett från det partipolitiska, somtrots allt var ingång med påståendenom att statsministern skulle vara aningslös och näst-intill också ansvarslös, vill jag säga: Vad IngvarCarlsson har pekat på är att vi , innandet statsfinansiella förfallet på allvar började i Sverigemed en regering som avgick under sittande mandat-period, hade en räntedifferens mot tyskarna om istorleksordningen ungefär 100 punkter. Där finns deten betydande differens i dag.Varför hamnar vi på 372 punkter? Och vad harhänt realt i den svenska ekonomin tillba-ka? Ja, produktionen har ökat, underskotten har börjattryckas tillbaka och vi har fått ett kraftigt överskott ibytesbalansen. Alla reala fundamenta jämfört med förett år sedan har gått åt rätt håll. Dock har vi däremel-lan i praktiken en regeringskris som i grunden skaka-de förtroendet för de svenska organens förmåga atthantera detta statsfinansiella moras.Det som en gång är fördärvat när det gäller förtro-ende tar det att återigen förvärva. Det är minuppgift att nu göra det. Det är klart att jag tar emotalla utsträckta händer, också från andra skåningar. meningen kan jag väl glädja mig åt att årets mo-tionsflod rymmer ett och annat som jag faktiskt harstoppat ner i min skrivbordslåda. Där får det väl liggatills det behövs. Men skulle vi behöva vidta ytterligareåtgärder, så finns det troligen ganska goda riksdags-majoriteter för det. Det är en trygghet och en brasignal till dem som följer den svenska ekonominsutveckling.Anf. 18 ()Fru talman! Skall vi tala historia, så låt oss då göradet! Problemen började senast . Jagvar själv tvungen att säga upp 70 arbetare i vårt före-tag under den kris som åstadkoms av Socialdemokra-terna 1975-1976. var det fråga om för-summade möjligheter. 1990 började krisen, och 1991fördjupades den. Det är alldeles riktigt att den fördju-pades under den lågkonjunktur som vi hade. harvi högkonjunktur.Vi kan konstatera att det har gjorts väldigt mångafel, och de felen ligger långt tillbaka i tiden. Här villjag faktiskt hålla mig till ekonomer och ekonomiskahistoriker, även om finansministern inte tycker omslikt folk.Nu gäller det, som sagt, framtiden. Och det gälleregentligen inte partierna utan . Därför undrarjag: Kan inte haka på mitt förslag?Anf. 19 Finansminister ()Fru talman! Jag förstår inte varför blirså aggressiv. Jag tog mig bara det orådet före att kon-tra mot angreppet på statsministern. Det finns nämli-gen ingen anledning att utmåla landets statsministersom aningslös, i synnerhet som han inte ens själv stårhär i talarstolen. Sedan hade jag fräckheten att påtalaatt de problem som tar upp i sin frågaexploderade i ansiktet på oss under föregående vår.Eftersom fundamenta talar ett annat språk finns detuppenbarligen en politisk förklaring till att det händesom hände, och det är naturligtvis att den tidigareregeringen i praktiken avgick och lät ekonomin frittfalla.Detta är, som sagt, historia , men det är en vik-tig förklaring till det läge som vi nu befinner oss i. Låtoss därför ta tag i detta och se framåt!Jag har inget emot att samverka, tvärtom! Vi be-höver bygga ganska breda allianser i riksdagför att vi skall klara oss ur den här situationen. Jag harnoterat att det finns många förslag som nuavvisar men som mycket väl kan komma tillbaka isenare skeden, om vi bedömer det som lämpligt ochriktigt. Den beredskapen har vi.Anf. 20 ()Fru talman! Ordet aningslös uppfattar jag inte somkränkande. Jag hade kunnat använda mycket värreord.Bortsett från det vill jag säga att jag tycker att detvar fel att gå ut till småföretagarna och förespegladem en räntemarginal på tiondelar . Det är antagligen fullkomligt orealistiskt,och det är därför som jag tagit upp den saken. Vidaresåg det inte ut så i finansplanen. Men historia är his-toria . Kör bara inte med dubbla budskap, för det ärinte bra.Låt oss i stället försöka ta tag i de neddragnings-förslag som finns och glömma partibeteckningar, ochdet skall göras . Att göra det skulle innebära enmycket kraftfull signal till finansmarknaden, somskulle se att det ändå finns en vilja här. Använd litetgrand det arbetssätt som vi hade i pensionsarbets-gruppen!Anf. 21 Finansminister ()Fru talman! Det sista kan jag stryka under på. Detvar fråga om ett konstruktivt arbetssätt, även om detockså där finns ett och annat som fortfarande behöverberedas.Det är klart att ordet aningslös i vanliga samman-hang väl kan få passera. Men landets statsministerskall inte utmålas som aningslös, för det är faktisktkränkande. Därmed är den diskussionen avslutad förmin del.Som jag har sagt handlar det om förtroendet förden ekonomiska politiken och för dem som hanterardenna. Det tar tid att bygga upp, men det går fruk-tansvärt snabbt att fördärva. Det är ju vad vi har bak-om oss. börjar vi en mödosam klättring uppåt. Detkommer att vara turbulens, och det kommer att varautländskt inflytande framöver som påverkar oss.Jag är för samarbete i . Vi har ju somminoritetsregering samarbetat om 113 miljarder kro-nor i budgetförstärkning. Vi kommer säkert att behö-va fortsätta att samarbeta. En del av de förslag somMargit pekat på skall jag naturligtvis tittanoga på. De kan ingå i den bank som får finnas i minskrivbordslåda så länge.Anf. 22 ()Fru talman! Det är bra när man blir konstruktiv.Det skall man bli, det brukar vi vara nere i det därsödra landskapet.Sedan tycker jag faktiskt, det vill jag vidhålla, alltid skall vara realistisk när man talar med sinapresumtiva väljare eller med medborgarna. Då skallman säga som det är. Då skall man säga: Sverigesproblem är svåra. De har kommit fram efter mångafel, som har gjorts . Det kommer att talång tid att rätta till dem.