prot · GJ0932 · 1995-12-06 00:00:00 — Jag vill också uppmärksamma depositiva förändringarna på andra sidan i debaltiska länderna. Utskottet konstaterar sålunda att:"De baltiska staternas frihet innebär en stor militär-geografisk fördel för ". De ryska trupper somgenom sin närvaro i , och Litauenförmörkade försvarsbeslut har lämnatde baltiska staterna. Demokratin och rättsstaten harstärkts ytterligare, och de baltiska länderna ingår nusom en del i den europeiska familjen och i Förentanationerna. Självklart kan inte grannländerna stå obe-rörda om dessa länders självbestämmande utsätts förallvarliga påtryckningar. Det är viktigt och nödvän-digt att detta utsägs i utskottets betänkande.För har det varit nödvändigt attskärpa uppmärksamhet på den säkerhets-politiska utvecklingen. Vi har därför strävat efter attöka flexibiliteten och möjligheterna att förändra in-riktningen av politiken även . Förändringshastigheten i vår omvärld omöj-liggör helt enkelt rigida femårsplaner för totalförsva-ret. Det ser vi bara genom att gå tillbaka itiden. På centerinitiativ införs därför säkerhetspolitis-ka kontrollstationer samt 1998. Vi harinte nöjt oss med mindre än att följden av en kon-trollstation också kan bli höjda anslag till totalförsva-ret.Jag känner stor tillfredsställelse över det enhälligastöd som ger införandet av dessa kontroll-stationer. Den reaktiverade Försvarsberedningen fårsom sin absoluta huvuduppgift att genomföra en nysäkerhetspolitisk bedömning inför etapp 2 av för-svarsbeslutet. Den osäkerhet som råder om genomfö-randet av kommer med nödvändighet attspela en framträdande roll i detta arbete. Utveckling-en i samt de fortgående förändringarna avden europeiska säkerhetsarkitekturen torde bli andrahuvudområden för Försvarsberedningen.Fru talman! Som betonar riksda-gens ställningstaganden vikten av att kankombinera internationellt samarbete och deltagandet iinternationella fredsfrämjande missioner med en bi-behållen militär alliansfrihet. Det svenska deltagandeti implementeringsstyrkan IFOR har självfallet detprimära syftet att stödja fredsprocessen och återupp-byggnaden av det krigshärjade Bosnien-Hercegovina.Som en sekundär effekt kommer förhoppningsvisIFOR-missionen och det förtroendefulla samarbetesom därvidlag krävs mellan NATO, ochandra icke alliansbundna deltagarländer att fördjuparespekten och bidra till ökad stabilitet i hela Europa.Utskottet gör en strukturerad genomgång av deolika europeiska samarbetsstrukturer vari Sverigedeltar. delar den positiva bedömningsom görs i betänkandet om EU:s gemensamma utri-kes- och säkerhetspolitik, GUSP. Betydelsen av dettasamarbetsområde kommer sannolikt inte att minskainför och genom utvidgningen av EU. EU-samarbetetsom helhet och östutvidgningen kan däremot, enligtvår uppfattning, omintetgöras genom en militariseringav GUSP.Däremot ser observatörsskapet iVEU som förenligt med vår militära alliansfrihet. Dethar högsta beslutande organ med stormajoritet fastslagit. Samarbetet kan inte heller drivasvidare i två spår genom en permanent eller tillfälliguppdelning av medlemsstaterna i två kategorier, i ens.k. hård kärna med ett omgivande lösligt fruktkött.En sådan försämring av GUSP vill inte Centerpartietmedverka till. Det borde inte heller vilja!Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till hemstäl-lan i utskottets betänkande, UFöU:1.Anf. 37 Försvarsminister ()Fru talman! Det har sagts , men dettål att upprepas: Det är slut. Det innebärnya förutsättningar för men också nya krav på svensksäkerhetspolitik och svensk försvarspolitik som en delav den. Detta är utgångspunkten för regeringens pro-position Totalförsvar i förnyelse.Jag vill i några korta meningar påminna om de se-naste årens omvälvande förändringar i , efter-som vi aldrig kan bortse från dessa förändringar.Sovjetsystemet har brutit samman och själva Sovjet-unionen har upplösts. , som övertagit Sovjet-unionens stormaktsroll, är ekonomiskt, politiskt ochmilitärt mycket försvagat. En demokratisk process harkommit igång. Den är ännu mycket skör, och utgång-en av den demokratiska processen är oviss.Våra baltiska grannländer, och övriga cen-tral- och östeuropeiska stater är nu fria demokratier.Östersjön är som en förbindelselänkmellan länder och folk. har återförenats.Sverige, och har blivit medlemmar iEuropeiska unionen, som förbereder Central- ochÖsteuropas anslutning.NATO består som försvarsallians för sina med-lemmar, men vidgar sina uppgifter. Genom Part-nerskap för fred, som också har anslutit sigtill, har NATO skapat ett redskap för samverkan medde forna Warszawapaktsländerna.Det hot som vilade över , atttrots alliansfriheten dras in i ett krig mellan supermak-ter och militärallianser i , finns inte . Denmilitära situationen i har förändrats radikalt.De ryska trupperna har inte bara dragits bort frånCentral- och , utan de har skurits ned frånnära 4,5 miljoner man till omkring 1,3 miljoner. Detfinns gott om vapen, men man har inte råd med öv-ningar.Naturligtvis går det att sätta dagensryska försvar i stånd om det finns politisk vilja ochom ekonomiska förutsättningar skapas, men en verk-lig återuppbyggnad och modernisering av försvaretblir både kostsam och tidsödande.Också i NATO-länderna har försvarsmakterna re-ducerats. Det gäller , ochäven och andra NATO-länder. Det gällersärskilt markstridskrafterna. samlade strids-krafter minskar från 2,1miljoner till 1,4 miljoner man. De amerikanska för-banden i har skurits ned med 200 000 mansedan 1989. Två tredjedelar av de amerikanska militä-ra anläggningarna i har lagts ned.Det har skett en strukturomvandling i NATO.Materielen står inte och rostar, men nedskärningarnaär ändå ett klart uttryck för hur man bedömer riskenför ett storkrig och kraven på betryggande försvars-förmåga.Sverige befinner sig till följd av det kalla krigetsslut i en säkerhetspolitisk situation som är långt gynn-sammare än under efterkrigstiden.Jag håller med Moderata samlingspartiet som menaratt vår politiska säkerhet är större än någonsin tidigareunder vår moderna politiska historia.Det innebär att , i likhet med flertalet and-ra länder, kan och bör dra ner på försvarskostnaderna.Det är en säkerhetspolitiskt motiverad besparing påförsvarsutgifterna som regeringen föreslår i proposi-tionen. Det är en internationellt sett måttfullbesparing, en 10-procentig sänkning, som skall varauppnådd år 2001.USA, som förvisso rustade upp , minskar sina försvarsutgifter . har dragit ned sinaförsvarskostnader och Storbritannienmed . står inför kraftiga besparing-ar. Många mindre NATO-länder har gjort det samma.Samma sak gäller de forna Warszawapaktsländernamed i spetsen.Fru talman! Jag vill med kraft slå fast att det kallakriget inte har ersatts av den eviga freden. Därförmåste vi ha ett betryggande försvar och förmågaatt anpassa det efter förändringar i det säkerhetspoli-tiska läget. Det har vi av försvarsbudgetenkvar.Folkpartiets spariver att dra ner med hela 27 %skall jag bemöta senare under debatten. Men jag för-står faktiskt inte hur kunde in-stämma i stora sparkrav på försvaret.Jag kan kosta på mig att ge en ros,en stor röd ros, för att han rakryggat och moralisktställde upp för sina nedrustningskrav - jag betecknarFolkpartiets krav så - men jag måste gehonom ett fång törnen för de förslag som jag anservara oansvariga, för det negativa som det skulle inne-bära för försvar och säkerhet. På denna vik-tiga punkt finns det nog inte utrymme för någon sam-syn.Fru talman! är det svårare än tidigare attförutsäga den säkerhetspolitiska utvecklingen pålängre sikt. Den största osäkerheten är . Detsom händer i har avgörande betydelse försäkerheten och samarbetet i hela . Vi kan hop-pas, och rent av tro, att den demokratiska utveckling-en kommer att fortsätta. Processen kommer sannoliktatt ta och ske med avbrott och bakslag. Mendet är också fullt möjligt att processen avstannar ochen auktoritär regim kommer till makten. Detta kan viinte bortse ifrån.I likhet med kan jag sätta uppplus och minus i den demokratiska utvecklingen iRyssland. Det finns mycket som inger oro. Jag harsagt det tidigare, och jag vill upprepa engång till: Det skulle kännas lugnare med av demokratisk utveckling i Ryssland.Det är detta vi hoppas på, och inte bara vi. Justsituationen och utvecklingen i var en avhuvudfrågorna i mina samtal med den amerikanskaregeringen när jag var i USA.Avgörande för framtid är den ekono-miska utvecklingen. Den utövar också ett bestäm-mande inflytande över den militära utvecklingen,därför att en forcerad satsning på militära rustningarför att uppnå militära styrka troligenpå nytt skulle leda till ett ekonomiskt sammanbrott.Fru talman! För omvärlden gäller det att på sammagång visa fasthet och förståelse för . Ryskpolitik skall mätas med samma måttstock som andraländers, och samma krav skall ställas på Rysslandsuppträdande mot sina grannar som på andra länders.Men det gäller att förstå hur de senasteårens utvecklingen kan te sig i ett ryskt perspektiv.Supermakten har upphört att existe-ra. är visserligen en stormakt på kärnva-penområdet, men har i övrigt förlorat en stor del avsin militära och ekonomiska styrka. Detta tär på dennationella stolthet som varje suverän stat vill hållahögt. I en situation av vikande nationell stolthet är detlätt för revanschsugna och högljudda att göra siggällande.EU och NATO-länderna delar uppfattningen, ochframhäver den med frenesi, att det vore farligt omRyssland kände sig förödmjukat. Inget kan vara merskadligt för vår strävan att skapa en ny europeisksäkerhetsordning än om uppfattar det somom omvärlden utnyttjade deras svaghetstillstånd i egetmaktintresse. Därför gäller det, fru talman, att få tillstånd nya stabila samarbetsformer med föratt skapa just den gemensamma säkerhet i Europasom så många har talat om här och som präglardet gemensamma utrikes- och försvarsutskottets be-tänkande. Det gäller att stödja de demokratiska kraf-terna. Säkerheten och samarbetet i hela skullelida allvarlig skada om det uppstod ett auktoritärtinåtvänt Ryssland.Sveriges säkerhet kan aldrig ses isolerad från Eu-ropas säkerhet. Vårt närområde är, främst på grund avden ryska Kolabasen, en skärningspunkt för stormak-ternas strategiska intressen. betydelsehar vuxit i takt med att kärnvapnen fått en viktigareroll för , både militärt och framför allt poli-tiskt.Ett angrepp på skulle direkt beröra stor-makternas vitala intressen och relationer med varand-ra. Ett angrepp på är därför inte rimligt annatän i samband med en stormaktskonflikt som trappatsupp till hög nivå.Fru talman! Vår militära alliansfrihet består. Fördetta råder en stabil majoritet i riksdag.Nästan tre fjärdedelar av folk vill bibehålladen militära alliansfriheten. Det är den säkerhetspoli-tik som bäst gagnar oss, men den gagnar också säker-heten och stabiliteten i vårt närområde och därmed ihela Europa.Inget hindrar självfallet från att aktivtdiskutera NATO eller att öppet kräva ett medlemskapi NATO. Jag har t.o.m. uppmanat Folk-partiet att gå från ord till handling och begära partile-daröverläggningar om ett svenskt NATO-medlemskap. Jag förstår inte varför man inte gör detom man nu önskar ett svenskt NATO-medlemskap.I dag liksom under det stöds allians-friheten av ett modernt och starkt totalförsvar. Total-försvarets yttersta och viktigaste uppgift är att avhållafrån och försvara mot väpnade angrepp, menvårt försvar tjänar också den militära stabiliteten i vårtnärområde. Det verkar förtroendeskapande.Det är viktigt att den militära stabiliteten i vårt nä-rområde inte undergår väsentliga förändringar. Det ärockså för stabiliteten i vårt närområde som det ärviktigt att de förändringar av flankbe-stämmelser som diskuteras inte leder till väsentligaförändringar av de militära styrkeförhållandena. Detskulle allvarligt motverka oerhört bety-delsefulla förtroendeskapande karaktär.Vårt mål, fru talman, är en ny europeisk säkerhets-och samarbetsordning, och vi strävar efter att uppnågemensam säkerhet - det begrepp som och som har vunnit allmänt genomslag.Det är ett mål och en strävan som delas, glädjandenog, av alla europeiska länder. En ny europeisk sä-kerhetsordning skapas inte vid någon stormaktskonfe-rens i eller i . Det är en ständigt pågå-ende mödosam process.EU är den utan jämförelse viktigaste organisatio-nen för samarbete i . Inget har större betydelseför det långsiktiga fredsbygget på vår kontinent än decentral- och östeuropeiska ländernas - bland dem vårabaltiska grannars - inträde i EU. Det är främst genomEU som vi kan bidra till den sociala och ekonomiskautvecklingen i och på så sättbefästa demokratin där.OSSE, , , med Partnerskap förfred, och VEU med dess olika anknytningsformer äralla vid sidan av EU viktiga instrument för säkerhets-skapande samarbete i , och det är organisatio-ner som aktivt deltar och självklart skall deltai.Fru talman! Gemensam säkerhet kan aldrig skapasmot någon nation utan den kan bara skapas med allanationer, och det är själva innebörden av gemensamsäkerhet. Därför är det viktigt att vid en utvidgning avNATO, som är under utredning, inte bidra till att dranya gränser genom . Det är också NATO:segen klart deklarerade mening. Ingen vill se en nyJaltalinje uppstå ett stycke öster om den gamla för-svunna. En sådan skulle inte gagna vare sig NATO-medlemmarnas eller övriga europeiska staters säker-het.USA:s och NATO:s centrala roll för europeiskfred och säkerhet har bekräftats genom fredsöverens-kommelsen i och genom tillkomsten av freds-styrkan IFOR. Genom att , , ochalliansfria europeiska länder samverkar i IFOR ärIFOR också ett konkret och mycket övertygandeuttryck för ett gemensamt europeiskt ansvar för sä-kerheten i Europa.Anf. 38 () re-plikFru talman! Försvarsministern redogjorde för vik-tiga faktorer som bakgrund för försvarsbeslutet, menalla de uppräknade faktorerna, inklusive Sovjetunion-ens upplösning och , fannsmed försvarsbeslut. De var redaninvägda vid det tillfället. Det har alltså inte tillkommitnågot efter detta försvarsbeslut som har lagt in ny vikti det nya försvarsbeslutet.Försvarsministern sade att man skulle förstå detryska perspektivet, och det kan man nog göra, mendet alldeles avgörande är ändå det som utskottet skri-ver på s. 27, i anslutning till önskemålen från de bal-tiska länderna och andra länder om att få gå in iNATO: Utskottet vill i sammanhanget framhålla varjestats rätt att själv besluta om sin säkerhetspolitik.Jag tror att det vore klokt av försvarsministern atttydligt uttala att han står bakom just den formulering-en, så att oklarheter både härifrån talarstolen och fråntidigare sammanhang undanröjs.Den andra punkt som jag vill ta upp gäller väsent-liga förändringar av . Utskottet har enmycket precis skrivning som behandlar förändringarvad avser regioner i närheten av . Det vorevärdefullt om försvarsministern också på den härpunkten ville instämma i vad utskottet enigt anför.Det tredje jag vill ta upp gäller möjliga krigsfall,där utskottet har en formulering om att skullekunna påverkas av konflikter som primärt avserRyssland och dess grannländer. Det är i förhållandetill propositionen ett väsentligt tillägg som har gjorts idet eniga försvarsutskottet. Också på den punkten trorjag att det vore klokt om försvarsministern ville beto-na sin anslutning till det som utskottet har skrivit.Slutligen, fru talman, sade försvarsministern atthan skulle känna sig tryggare ytterligaredemokratiutveckling i . Det skulle vi allagöra. Det vore kanske klokt att vänta med dehär nedskärningarna.Anf. 39 Försvarsminister ()Fru talman! Varje land avgör självt sin säkerhets-politik, och den tid är och måste vara förbi i Europanär stormakter påtvingade små grannländer sin vilja.Sverige kräver respekt för sitt säkerhetspolitiska valoch för sin militära alliansfrihet, och naturligtvis re-spekterar vi på samma sätt andra länders säkerhets-politiska val. Det är en självklarhet. Men detta hindrarinte från att framföra sin uppfattning om densäkerhetspolitiska utvecklingen i och därmedockså i frågan om NATO:s utvidgning.Det är vidare faktiskt så, , attvår syn på NATO-utvidgningen inte skiljer sig frånden som självt har deklarerat, nämligenatt några nya gränslinjer inte får dras upp i Europa.Jag vill mycket starkt deklarera och upprepa vadjag sade i mitt anförande: Det är viktigt för Sverigeliksom för andra grannländer till att denrevidering av bestämmelser som NATO,och förhandlar om inte leder till någraväsentliga förändringar av de militära styrkeförhål-landena, att är förtroendeskapande ochatt väsentliga förändringar av dess styrkebegränsning-ar skulle minska detta förtroende. Detta budskap harjag mycket klart framfört i mina samtal med , senast för sedan.Anf. 40 () re-plikFru talman! För att ta det sistnämnda först vill jagpeka på att utskottet inte uttalar sig riktigt om det-samma som försvarsministern talar om, dvs. väsentli-ga förändringar av styrkeförhållandena. Enligt vadutrikes- och försvarsutskottet uttalar skulle avtaletsinnebörd negativt kunna förändras så, att det t.ex. ianslutning till de baltiska staterna kan ge en destabili-serande effekt i . Det är inte exaktsamma sak som det som försvarsministern anförde,och jag tror att det vore bra om försvarsministernanslöt sig till det gemensamma utskottets uppfattningpå denna punkt.Vad sedan gäller framförandet av vår uppfattningtill de baltiska länderna kan uppfattning intevara någon annan än den som kommer till uttryck idet gemensamma utskottsbetänkandet. Vi säger därtydligt att en NATO-utvidgning i detta perspektiv inteär något hot mot säkerhetspolitiska förut-sättningar utan att en sådan tvärtom kan bidra till attöka den politiska stabiliteten i Europa.Den rekommendation som man ger, om man nuinte skall lägga sig i beslutet, skall väl överensstämmajust med detta. Det vore värdefullt att också på denpunkten få försvarsministerns instämmande i det ge-mensamma utskottets uttalande.Sist och återigen: Det vore väl klokt att innan man tar de aktuella besluten, om man nuskall ta fasta på försvarsministerns egen oro.Anf. 41 () replikFru talman! Jag delar mycket av den oro som för-svarsministern här anför. I Försvarsberedningensrapport har vi verkligen betonat den osäkerhet som viser runt omkring oss.Överbefälhavaren menar att försvarsmakten fårbegränsad förmåga att hejda en angripare med denekonomiska nivå som och Socialdemokrater-na är överens om, som förmågan att slå enangripare inte torde föreligga och vår förmåga attsnabbt och säkert förflytta stridskrafter över helalandet är eftersatt. Vi menar att detta innebär en ökadrisktagning som måste beaktas i det fortsatta arbetet.Med tanke på vill jag fråga följande:Är försvarsministern beredd att ompröva vissa ned-skärningar om det som står i propositionen visar sigriktigt, dvs. att de förbättrade möjligheterna att uppnåöverraskningseffekter med strategiska insatsstyrkorväxer alltmer? Vi vet, och det nämns två gånger ipropositionen, att de rent tekniska förutsättningarnafinns för att förstärka operationsmöjligheterna i vårtnärområde.Det är en signal som kan vara värdefull i det fort-satta säkerhetspolitiska arbetet.Anf. 42 Försvarsminister ()Fru talman! Jag vill kort till säga attförhandlingarna om inte är slutförda.Diskussionerna pågår mellan NATO, och Ryss-land. Det är litet för tidigt att dra sådana slutsatsersom tydligen är ute efter.Anf. 43 () replikFru talman! Detta är viktigt att beakta om det visarsig att de förbättrade möjligheterna ökar alltmer. Detär självfallet väldigt viktigt att vi mycket noggrantfrån svensk sida följer frågan under det säkerhetspoli-tiska arbetet inför kontrollstationen. Det gäller natur-ligtvis inte bara utan vår omvärld över huvudtaget.Jag vill lyfta fram den fråga som också försvars-ministern betonar: Vi skall vidmakthålla en trovärdiggrund för totalförsvarets långsiktiga styrka och an-passlighet. Det här handlar ju om anpasslighet och attvi skall kunna bidra till säkerhetspolitisk stabilitet idet nordeuropeiska området.Anser försvarsministern utifrån detta att de bespa-ringar som föreslås ger denna trovärdighet?Anf. 44 Försvarsminister ()Fru talman! Kds deltog utan erinringar i Försvars-beredningens arbete, och kds står bakom beredning-ens säkerhetspolitiska rapport, vilket jag självfalletuppskattar. Den rapporten gällde det läge som För-svarsberedningen då hade granskat.Redan nästa år kommer en kontrollstation. Jag ut-går ifrån och hoppas att kds kommer att delta i detarbetet. får vi se vad som harkommit fram av nya informationer. Vid det tillfälletkanske också föreligger justerat mellanavtalsslutande parter. Det är i så fall rätt tidpunkt attbedöma . Då kan vi göra en kontroll på enså säker grund som möjligt.Jag vill inte tro att man i något av riks-dags sju partier är benägen att ta lätt på de säkerhets-politiska frågorna eller är beredd att spela rysk rou-lett, som en del har antytt, med säkerhet. Detär inte seriöst att hävda det i den politiska debatten.Därför utgår jag ifrån att alla politiska partier ställerupp för att göra den säkerhetspolitiska bedömningen isamverkan när vi kommer . Då har vi för-hoppningsvis också CFE-avtalet.Anf. 45 () replikFru talman! Jag tackar försvarsministern för rosen.Törnena förvånar inte. De brukar höra till de flestarosor - också de röda.Jag börjar efter att ha lyssnat till försvarsminis-tern faktiskt att förstå varför så mycket har gåttsnett i hanteringen av förberedelserna av det försvars-politiska beslutet . Detär mycket som avslöjas när det gäller förmågan attbåde lyssna och läsa.De sista veckorna har för min del inneburit enökad glädje och tillfredsställelse när det gäller ut-vecklingen av hanteringen av den svenska säkerhets-politiken. Som jag har sagt tror jag att det inteminst är den kommande fredsstyrkan i Jugoslaviensom har bidragit till att denna utveckling har satt fart.Jag kan förstå att den utvecklingen kan ha varit väl såprövande för andra deltagare i debatten.Jag vill säga till försvarsministern att vi i Folkpar-tiet nog även fortsättningsvis förbehåller oss rätten attdriva de krav och åsikter som vi faktiskt har, och intede som skulle passa försvarsministerns eller någonannans debatteknik.Som försvarsministern känner till har vi frånFolkpartiets sida två gånger det gångna riksdagsåretställt oss bakom försvarsministerns principiella be-sparingsförslag om fram till år2001. Därutöver har vi sagt att det voreönskvärt med en ytterligare besparing på en miljardkronor. Det är möjligt att det är den miljarden somförsvarsministern upplever som raserandet av detsvenska försvaret. Mot bakgrund av vår inriktning påförsvarspolitiken tror jag att de flesta bedömare haruppfattningen att den besparingen skulle slå mindrepå försvarseffekten än vad försvarsministerns bespa-ring på fyra miljarder skulle göra.Anf. 46 Försvarsminister ()Fru talman! Ingenting har gått snett i förberedel-serna av dagens försvarsbeslut. Försvarsberedningenlade fram sina betänkanden . Propositionen ladespå bord . Riksdagensdebatt var satt till . I dagdiskuterar vi, och hoppas jag att riksdagenkommer att fatta sitt beslut.Jag får tydligen ta tillbaka rosen som jag gav Len-nart Rohdin. verkar han inte längre stå för Folk-partiets sparkrav fullt ut. För sedan uppfat-tade jag hans inlägg så, att han rakryggat stod upp försitt partis stora sparkrav på 27 %.Under den tid som han satt i Försvarsberedningenför lade han fram ett alternativ som inne-bar en sänkning av försvarsutgifterna . Dådeklarerade jag att det inte kommer att bli någonuppgörelse med i försvarsfrågan om manstår för en sådan nedrustning i Sverige.Sedan måste jag säga en sak, , såatt det blir sagt en gång för alla. Jag kommer inte atttillåta att någon tystar ner mig när det gäller att hävdade svenska soldaternas intressen och säkerhet i Bosni-en. Jag har beskrivit den svenska bataljonens samöv-ningsförutsättningar, vad man har för utrustning, vadman är kontrakterad för och att man endast har upp-gifter enligt det nuvarande FN-mandatet. Jag hardessutom sagt att de nuvarande uppgifterna inte ärriskfria och att jag inte heller tror att de kommandeuppgifterna i IFOR kommer att bli vare sig lugna ellerofarliga.Det har jag sagt. Det står jag för.