prot · GJ0937 · 1995-12-13 00:00:00 — Det är därför en mycket omfattande propositionsom utgör underlag till detta betänkande.I motion L4 yrkar att riksdagenskall avslå propositionen med hänvisning till att förslag borde inväntas. Utskot-tets mening är att svensk lagstiftning bör anpassas tillEU:s utan ytterligare dröjsmål.Bengt tar i motionen L2 upp fråganom inte redovisningsområdet borde ha en internatio-nell samordning och inte bara omfatta EU-området.Utskottet kan hålla med om att ett standardiseringsar-bete borde omfatta så många länder som möjligt. Detligger ett stort värde i att alla som gör affärer medvarandra borde ha samma redovisningsprinciper föratt likvärdigt kunna bedöma varandras ekonomiskapotens, oavsett om affärsområdet är EU, andra länderi eller andra länder i andra världsdelar. Det fårbli ett arbete för regeringen att via ministerrådet verkaför en harmonisering av redovisningsområdet i ettvidare sammanhang. Enligt uppgift har det arbetetredan påbörjats inom ramen för organisationen ,International Accounting Standards Committe. Detfinns inte möjlighet att här i detta betänkande föreslånågra åtgärder i den riktningen.I motionen L3 vill m.fl. att ävenekonomiska föreningar och andra juridiska personerbör beredas möjlighet att använda sig av den nyalagstiftningen och begär att beslutar införaen sådan bestämmelse i den föreslagna lagstiftningen.Justitiedepartementet överväger att komma med för-slag om att även ekonomiska föreningar skall få möj-lighet att tillämpa den nya lagstiftningen. Det finnsdock inte tid att nu i detta betänkande överväga denfrågan.I reservation 1 avseende mom. 4 yrkar m.fl. att mindre företag skall beredas möjlighetatt upprätta balansräkning i förkortad form utan attinhämta prövningstillstånd av regeringen eller denregeringen utser. Det finns emellertid farhågor för attdet skulle kunna leda till en ofullständig informationoch negativa effekter ur konkurrenssynpunkt, efter-som fler företag än de som har ett direkt behov avförfaringssättet skulle kunna använda undantaget. Detbör råda viss restriktivitet i det här fallet.I reservation 3 avseende mom. 9 tas också fråganom redovisning av pensionsförmåner upp. Motionä-rerna vill att endast de förmåner som ligger utanför denormala pensionsförmånerna skall redovisas. Utskot-tets majoritet delar emellertid regeringens uppfattningatt en öppnare redovisning av pensioner och andraförmåner måste ske. Uppgiftsskyldigheten bör ocksåomfatta tidigare verkställande direktörer eller styrelse-ledamöter, redovisning av lån och ansvarsförbindelsertill VD eller styrelseledamot, avgångsvederlag samtpensionsförpliktelser och andra förmåner till bådeverksamma och föregående direktörer. Det betyder attförutom det sammanlagda kapitaliserade värdet avföreliggande pensionsförpliktelser skall också redovi-sas de sammanlagda kostnader som uppkommit underåret. Upplysningskravet berör således både resultat-och balansräkningarna.Vidare vill motionärerna i reservation 4 avseendemom. 10 att en möjlighet skall ges för bolag somstartar sin verksamhet fram till attvälja mellan de nya och de gamla reglerna för dettaräkenskapsår. Utskottet har bedömt att det för de iförhållande till helheten få företag det gäller inteskulle finnas någon kompletterande normgivning medavseende på det nya regelsystemet att falla tillbaka på.Jämförbarheten skulle bli åsidosatt om man parallelltskulle tillåta två olika redovisningssystem.Slutligen yrkas i reservation 5 avseende mom. 11att det borde finnas en möjlighet för företag medbokslutsdatum och att använ-da avsättningar till uppskrivningsfond för kvittningmot nedskrivningar. Motionärerna anser att över-gångsregeln är orättvis, eftersom vissa bolag beroendepå bokslutsdatum inte kommer att hinna anpassa sig.Utskottet konstaterar att de nya reglerna om upp-skrivning innebär att det är möjligt attanvända uppskrivningsfond för att kvitta mot ned-skrivningar. Den nya regeln tillämpas emellertid intepå belopp som har avsatts till en uppskrivningsfondföre lagens ikraftträdande.Tanja Linderborg har i reservation 2 avseendemom. 5 yrkat på att jämställdhetsarbetet i företagenbör lyftas fram, att företagen i sin årsredovisning skalllämna uppgifter om jämställdhetsarbetet, vad som hargjorts för att förbättra kvinnorepresentationen i styrel-sen och på ledande poster i företaget samt löneför-handlingar, m.m. Jag tycker att idén kan verka tillta-lande, men i det här betänkandet behandlas endast denlagstadgade skyldigheten att på visst sätt upprätta ochoffentliggöra ekonomiska förehavanden enligt aktie-bolagslagen och lagen om års- och koncernredovis-ning.Förutom det jag sagt om att redovisnings-området borde ha ett internationellt perspektiv finnsdet två andra områden som borde bli föremål förutredningar inom redovisningsområdet.Det ena gäller att någon form av miljöredovisningborde ingå i förvaltningsberättelser. Enligt uppgiftkommer att ge med avseende att undersö-ka på vilket sätt de miljömässiga aspekterna på bola-gens verksamhet bör redovisas. Det ser vi fram emot.Den andra frågan som bör belysas är hur investe-ringar i humankapitalet, dvs. människors kompetensoch insatser, skall kunna bli en del av en förvaltnings-berättelse.Redovisningssystemen har successivt anpassatsgenom historien. Med tanke på att vi har varit på väg in i eller befunnit oss i industri-samhället, har vi ett redovisningssystem som väluppfyller de krav man kan ställa. Redovisningssyste-mens utveckling har följt den industriella utveckling-ens krav på att kunna mäta och avläsa resultat. Detgår att utläsa värdet av maskiner och kapitalin-satser. Den hårda sidan av produktionsprocessen ärväl tillgodosedd när det gäller resultat och redovis-ning.Den mjuka sidan, dvs. det mänskliga kapitalet, haringen motsvarande redovisning. När vi nu går in iinformationssamhället finns det goda skäl att tro att demjuka investeringarna kommer att öka i betydelse.Kompetens och kunskap blir allt viktigare, men fort-farande är det så att hela kostnaden för en kompetens-höjande insats måste tas ut det år insatsen genomförs,trots att resultatet av kompetenshöjningen lever kvar iett företag . Däremot får inköp av ma-skiner eller andra inventarier avskrivas under en be-räknad livslängd.Den invändning man hör är att ett företag inte ägerarbetskraften. Men om en person genom ökad kompe-tens bidrar till en ny produktionsprocess lever ju hansarbetsinsats kvar i företag . Humankapi-talet finns kvar även om personen inte gör det.De tankar jag för fram kan möjligen också ha be-tydelse när vi skall fatta beslut om en nylagstiftning som gäller företagsrekonstruktioner. Denlagen är tänkt att förbättra möjligheterna att bedömaom ett företag har en möjlighet att leva vidare i ställetför att gå i konkurs. En bedömning av personalenskompetens kan vara en avgörande faktor när det skallavgöras om ett företag kan rekonstrueras och levavidare eller om det skall försättas i konkurs.Om vi får ett redovisningssystem därockså humankapitalet är värderat, kan förmodligenförutsättningarna för en företagsrekonstruktion elleren eventuell konkurs bedömas bättre än . Mankan inte heller utesluta att en redovisning av human-kapitalet skulle kunna ha betydelse vid en bedömningav vilka rehabiliteringsinsatser som bör göras i företa-gen.Det jag nu har nämnt tillhör framtiden inom re-dovisningsområdet. Jag tycker ändå att diskussionenom hur vi möter informationssamhällets krav på re-dovisningssystem måste starta. Det kan vara lämpligtatt vi just på , den dag när ljusdrottningenuppenbarar sig, får en föraning om att ljuset snartskall segra över mörkret. Det kan vara den dagen dåvi kan hoppas att några företag i några branscherfrivilligt prövar idén om en redovisning av human-kapitalet vid sidan om den lagstadgade årsredovis-ningen. Då kan vi bygga upp en erfarenhetsbank medsyfte att ge oss nya och kompletterande sätt atthantera våra räkenskaper.Herr talman! Slutligen skulle jag vilja göra någotsom kanske inte är så vanligt. Jag ser att vår kansli-chef sitter i kammaren. Jag skulle så häroffentligt från utskottets sida vilja tacka för hennesinsatser i lagutskottet och önska henne lycka till påhennes nya jobb efter årsskiftet.Herr talman! Med detta vill jag yrka bifall tillhemställan i betänkandet och avslag på samtliga mo-tioner och reservationer.Anf. 59 PER () replikHerr talman! tycker ju att det kanligga någonting i reservation. Mensedan säger han att betänkandet inte handlar om detta.Nej, det är just därför som vi har reserverat oss.Det är ju utskottet som bestämmer vad som skallstå i betänkandet. Vi tycker att detta skulle ha varitmed i betänkandet. Vi tycker det är viktigt att varamycket tydlig när det gäller jämställdhetsarbetet. Dettycker tydligen inte socialdemokraterna.Jag har också några frågor när det gäller miljöre-dovisningen. Anser att det räcker meden inom-linjen-redovisning i balansräkningen ellerskall miljökostnaderna periodiseras på ett sådant sättatt de påverkar resultaträkningen också? Det voremycket intressant att höra vilken inriktning den härredovisningstekniken kommer att få.Anf. 60 () replikHerr talman! När motionen om jämställdhet be-handlades förra gången - det var visserli-gen en annan regering och en annan utskottsmajoritetdå - kom man fram till att den frågan inte hör hemmainom aktiebolagslagen, i alla fall inte . Det ärungefär samma ställningstagande vi gör . Däremotkan man tänka sig att det finns många andra lagar idet här landet som skulle kunna tillämpas för att re-dovisa jämställdheten i företagen. Jämställdhetenpåverkar ju inte det ekonomiska resultatet, i alla fallinte direkt även om den kanske skulle kunna göra detindirekt.När det gäller frågan om miljöredovisningen skallin i detta kan man svara både ja och nej. Det beror jupå vilken typ av verksamhet det gäller. Det finnsnaturligtvis många företag som bedriver verksamhetsom är ganska litet förstörande på miljön medan detfinns andra som förstör miljön väldigt mycket. Jagtror att detta måste bli föremål för en omfattandeutredning innan vi tar ställning till hur vi skall hanteraden här frågan.Anf. 61 PER () replikHerr talman! Det skrivs ju att det skall ges enrättvisande bild av företagets lönsamhet osv. Det är jumarknadsmässigt mycket viktigt att ha en bra jäm-ställdhetspolitik i företagen. Detta kan ju direkt på-verka resultatet. Frågan har faktiskt kommit upp påflera bolagsstämmor. Det har varit mycket generadedirektörer och styrelseledamöter som har försökt attförsvara varför man inte har något jämställdhetsarbe-te. Jag tror att det är oerhört viktiga signaler att jäm-ställdhetsarbetet också skall redovisas enligt aktiebo-lagens regler. Det finns ingen anledning att säga inte behöver ta hänsyn till den delen.Det är fullkomligt klart att det finns företag somhar mindre miljöskuld och det finns företag som harbetydligt större miljöskuld. Men det var inte den frå-gan jag ställde. Jag ställde frågan om kostnadernaskall periodiseras direkt eller om de bara skall redovi-sas inom linjen i balansräkningen. Vi i Vänsterpartietanser faktiskt, även om det temporärt kan innebäralägre skatteintäkter i och med att resultatet kommeratt sjunka, att man nog bör överväga att ha en periodi-sering och att miljökostnaderna skall kostnadsförasoch därmed också skuldföras när man vet att detkommer att bli kostnader i framtiden.Anf. 62 () replikHerr talman! Jag utesluter inte att Per Rosengrenhar rätt i det fallet. Det är bara det att det är mycketsvårt att svara ja eller nej på den frågan när viinte har någon riktig teknik för att klara ut hur detskall gå till.Jag tycker att vi skall titta på det här och försökahitta den tekniken. Om vi skulle bestämma oss för attmiljöräkenskaperna skall tas in och detta indirektpåverkar företagsbeskattningen, så att staten får inmindre skatteintäkter på grund av en periodiseradmiljöskuld, är det en väldigt stor fråga. Jag förutsätteratt den frågan kommer att när man tittar på detta.Anf. 63 ()Herr talman! skall nu behandla lagut-skottets betänkande om års- och koncernredovisning.Jag tänker självfallet inte gå in på allt i propositionen,som omfattar mer än 1 500 sidor, utan jag begränsarmig till två frågor av central och grundläggande bety-delse.I ett samhälle som bygger på marknadsekonomis-ka grunder krävs bl.a. en godtagbar finansiell infor-mation inom näringslivet, alltså en information omföretagens ekonomiska utveckling och deras ställningvid vissa bestämda tidpunkter. Sådan ekonomiskredovisning skall ge underlag för uppföljning av före-tagens verksamhet. Denna information är i sin tur avstor betydelse för företagens ägare, kreditgivare, leve-rantörer, kunder och anställda. I en tilltagande inter-nationalisering måste den nationella redovisningsreg-leringen dessutom harmoniseras för att den finansiellainformationen, det finansiella språket, skall erhållainternationell användbarhet.Finansiell information handlar alltså främst omregler eller normer för företagen beträffande årsredo-visning, koncernredovisning och delårsrapporter. ISverige finns redan en omfattande lagstiftning ochannan normgivning. Men föreligger behov avreformering. Dessutom ställs genom det svenska EU-medlemskapet krav på en omfattande anpassning avden svenska redovisningsregleringen till EU:s direk-tiv.Herr talman! Den nu aktuella redovisningsrefor-men är utformad som en ramlagstiftning, där dengrundläggande redovisningsregeln är att ge en rättvi-sande bild av företagets ställning med beaktande avgod redovisningssed. Ramlagen får sedan utfyllasmed normgivning i form av rekommendationer ochpraxis. Reformen innebär en fullständig, yttre omges-taltning av hela redovisningsregleringen, men desakliga ändringarna får inte överskattas. Vissa svens-ka tillägg görs för att uppnå en mera rättvisande bildoch ett klarare koncernbegrepp. Beklagligtvis har vi"tvingats" införa vissa ändringar till det sämre.Det har gjorts mycket hårda beskrivningar av denlagstiftning som vi lägger fram förslag om och beslu-tar om, nämligen att denna redovisningsregleringskulle innebära att svensk redovisningsstandard åter-förs i tiden.Här uppkommer, mjukt uttryckt, onekligen åtskil-liga problem. Förhoppningsvis kan dessa problemåtminstone delvis avhjälpas genom en ny baskon-toplan i avvaktan på en snar modernisering av redo-visningsreglerna. Men detta kommer att skapa pro-blem som vi lagstiftare med all säkerhet får höra talasom under framöver.En europeisk harmonisering av redovisningsreg-lerna enligt EU:s riktlinjer, som pågår, är långtifrån tillräcklig - helt otillräcklig, påstår jag i minmotion. Näringslivet, inklusive det svenska, blir allt-mer internationellt inriktat, med verksamhet allt oftareutanför EU. Det självklara målet måste då vara englobal samordning av redovisningsregleringen. Dettaär naturligtvis lättare att säga än att genomföra. Menmålet får i varje fall inte motverkas genom nationelllagstiftning.Ett internationellt samordningsarbete pågår påmånga håll, som antytts från talarstolen, bl.a. inomFN och . , , bedrivs ett synnerligen in-tensivt standardiseringsarbete. Detta organ besitter sakkunskap, med bred internationell förankring,och dess rekommendationer har fått stor acceptans imånga länder. Men föreligger en risk för konfliktmellan EU och . Detta är synnerligen olyckligt,och en konfrontation måste undvikas. Här måste Sve-rige aktivt bidra till att hitta en godtagbar lösning.Naturligtvis föreligger ett stort behov av en bredinternationell samordning på redovisningsområdet,och denna samordning måste givetvis omfatta mer änEU-länderna - världen är faktiskt större än EU - ochinnefatta även USA.Mot denna bakgrund måste den nu föreslagna EU-anpassningen, som vi skall besluta om , ses en-dast som ett steg på vägen för att uppnå en sådansamordning. Men därutöver måste - och det betonasstarkt i min motion - kraftfullt verka för attuppnå målet, alltså global samordning av redovis-ningsregleringen. föreligger alldeles rätt tillfälle,eftersom t.o.m. EU har insett att man måste övervägaen ny strategi på redovisningsområdet. Här kan Sveri-ge, med sin breda kompetens på redovisningsområdet,göra en värdefull insats.Herr talman! Jag vill komma in på ett annat områ-de, som kanske är det mest centrala i hela detta ären-de. Det är att det övergripande målet naturligtvis är attuppnå optimal ekonomisk redovisning av företagensverksamhet. Traditionell företagsredovisning har somgrundbult realkapital, alltså fastigheter, inventarieroch lager m.m. Men en modern redovisning bordeockså omfatta humankapitalet, dvs. företagets mänsk-liga resurser. Uppenbarligen är människan företagetsviktigaste tillgång, men detta återspeglas inte alls inuvarande redovisningspraxis. Där skiljer man påinvestering i människor och investering i kapitalvaror.Hårda investeringar, typ maskiner och skrivbord,anses ha ett bestående värde. Hårda investeringar tasupp som tillgångar i företagens balansräkningar, menså icke mjuka, mänskliga resurser. Mjuka investering-ar, typ kompetensutveckling, anses däremot saknavaraktigt värde och behandlas därför snubblande liktförbrukningsmaterial.Med ett så föråldrat synsätt kommer bokföring ochverklighet successivt att glida isär. Företagen har isina resultat svårt att hantera en offensiv satsning påinvesteringar i form av utbildning och informations-teknologiska satsningar. Företag som har satsat på denmjuka, mänskliga sidan "tvingas" av redovis-ningspraxis att visa sämre resultatutveckling än desom har satsat traditionellt hårt industriellt. En doldtillgång av mjuka investeringar i näringslivets balans-räkningar - jag vill understryka att jag talar om ba-lansräkningar, inte om förvaltningsberättelser - inne-bär att företagets rätta kreditvärde inte framgår av denofficiella balansräkningen. Enkelt och rakt uttryckt:Nuvarande utformning av balans- och resultaträk-ningar utgör en bromskloss för en utveckling avsvensk ekonomi.Företagets potentiella förädlingsförmåga måstevara den måttstock utifrån vilken företag värderas ochäven styrs. Därför bör alla tillgångar som påverkarproduktiviteten kommande år vara värdemässigt syn-liga i balansräkningen, dvs. såväl hårda som mjukavärden. Genom att människan hanteras på sammaekonomiska premisser som man hanterar dyrbar hårdinvestering på, stimuleras företagen att satsa på hu-mankapitalet och dess kompetens. Därmed stimulerasman att investera sig in i det mjuka framtida tjänste-samhället.Målet är att få ett nytt synsätt på mjuka investe-ringar och att införa en värderingspraxis som dels äranpassad till dagens verksamhetsstruktur, dels rätt kanmäta "det mjukas" del i förädlingen och dels stimule-ra till ökade satsningar på kompetensutveckling, in-formationssystem och andra mjuka investeringar.Sammanfattningsvis, på denna punkt, vill jag påstå atten företagsredovisning som inte innefattar även hu-mankapitalet med fog kan beskrivas som omänsklig.Den nu aktuella reformen innefattar tyvärr intehumankapitalet som en redovisningspost. Men lagut-skottet har - äntligen, med anledning av min motionden här gången, och det är jag djupt tacksam för -kraftfullt och dessutom enhälligt betonat behovet avatt finna en modell för att värdesätta humankapitalet iföretagens redovisning. Det får nu bli utomordentligt viktiga uppgift att - påriksdagens tydliga beställning - utarbeta ett förslagsom efter vederbörlig behandling kan bli en nationellrekommendation för företagsredovisning. Nästa stegfår bli ett svenskt initiativ i nämnda internationellaredovisningsorgan, med mål att uppnå en global rätts-lig harmonisering i synen på humankapitalet som envärdefull resurs i företagens ekonomiska redovisning.Liberalismen har alltid satt individen i centrum,och detta bygger på en tro på människan som i sin turmotiverar en satsning på individen. En kraftfull sats-ning på humankapitalet är en typiskt liberal åtgärd,med stor genomslagskraft inom hela näringslivet, somstimulerar tillväxten och därmed främjar den ekono-miska politiken och garanterar vår framtida socialavälfärd. Detta är stora ord, men de är sanna, och dekommer att gälla.Herr talman! Avslutningsvis yrkar jag, med hän-visning till vad utskottet har skrivit i sitt betänkandeoch vad jag har anfört här i kammaren, bifall till pro-positionen.Anf. 64 ()Herr talman! Redovisningslagstiftningen äralltför krånglig och föråldrad, och den är inte interna-tionellt anpassad. Den har också andra brister. inte upp miljöaspekter, investeringar i mju-ka tillgångar, humankapital och hur man arbetar medarbetsmiljön. Alla dessa faktorer påverkar företagensframtidsutsikter. De är också viktiga redskap för före-tagen att utvecklas i den riktning som är den bästa förföretagen, de anställda och samhället, och ger dess-utom en bättre bild av företaget. Det är ett omoderntsynsätt att enbart se och värdera hårda tillgångar ochpengagenomströmning. Ändå är människan företa-gens bästa tillgång.Redovisningskommittén har i uppdrag att titta påhur man skall förbättra redovisningslagstiftningen.Den skall vara färdig under nästa år.Nu har EU ett antal direktiv som drabbar delar avredovisningslagstiftningen, nämligen års- och kon-cernredovisningen. Det är EU:s fjärde, sjunde ochelfte bolagsrättsliga direktiv och redovisningsdirektivsom finns på bank- och försäkringsområdet. EU-direktiven bygger på ett föråldrat synsätt på redovis-ning och är inte heller internationellt anpassade. Debygger på ett ännu mer föråldrat synsätt än det manhaft i den tidigare redovisningslagstiftningen.Regeringen och lagutskottet väljer att anpassa sigtill EU-direktiven på en gång. Regeringen har självsagt att det i och för sig hade varit önskvärt att be-handla samtliga frågor om redovisning i ett samman-hang. Det håller vi nog alla med om.Miljöpartiet skrev en motion där det står att vi villatt propositionen avslås. Vi vill begära att regeringenåterkommer med ett nytt förslag sedan har slutfört sitt uppdrag. Det hade manhaft stor nytta av, och hade kun-nat arbeta med att påverka EU. Det är ju dessutom såatt man i EU just nu jobbar med en vidareutvecklingav redovisningsreglerna inom EU.Det finns många skäl till varför ett EU-medlemskap inte är bra. Detta är ytterligare ett. Nukonstaterar regeringen och lagutskottet att vi är fast-låsta, att inte har något alternativ och att detfinns ett svenskt åtagande. här i talarstolen sagt att EU:s lagstiftning måsteimplementeras utan dröjsmål.EU kommer som sagt förmodligen med nya redo-visningsregler, och vi har vår redovisningskommitté.Borde vi inte ha väntat? Vi alla tycker ju att redovis-ningslagstiftningen måste moderniseras.Bengt har skrivit en väldigt bramotion och talat väldigt bra om bl.a. frågan omhumankapital. har tagit upp frågan omatt man skall ha en lagstadgad skyldighet att ta uppjämställdhetsaspekter. Det är en intressant idé, och jagtror att det hjälper jämställdhetsarbetet framåt. Det ärockså en bra förebild för företag i andra länder. Jaganser att jämställdhetsaspekterna skulle kunna be-handla både kön och etniskt ursprung.Det är mycket bra att kom-mer att ge tilläggsdirektivetatt titta på hur man skall redovisa de miljömässigaaspekterna. Det är mycket bra. Men det är för migytterligare ett argument för att ett samlat grepp vorebättre. Man borde ha avvaktat Redovisningskommit-tén.Men har regering och utskott konstaterat att vimåste anpassa oss till EU-direktiven. Jag kan barasäga att jag tycker att det är beklagligt att vi är med-lemmar av EU. Jag vill verkligen betona att Sverigemåste förbättra strategin gentemot EU, så att den blirgenomgripande och offensiv.Sveriges jurister har ett rykte inom EU, att de tol-kar EU-direktiven till nackdel. haren rättslig tradition av att bokstavstroget tolka inter-nationella avtal, och inte lika innehållsmässigt. Detkanske inte är rätt att i EU-sammanhang tolka lag-stiftningen så bokstavstroget. EU är ju mer av enstatsform än av en internationell konvention.Sverige lägger sig alltför ofta alltför platt införEU. Som medlemmar, och även om vi inte hade varitdet, vill vi ju påverka EU. Men jag är inte lika positivsom , som tror att om hade varitmedlem tidigare hade direktiven sett annorlunda ut .