prot · GJ0928 · 1995-11-23 00:00:00 — Men jag ser den härreservationen som en förstärkning av den stora enig-heten att man vill göra någonting av Inlandsbanan.Jag har mycket svårt att se att det skulle spräcka enig-heten i utskottet.Vi har varit tre från som har arbetatmed betänkandet - , och jag. Vi är överens om att det är en förstärkningav det som står i betänkandet. Det är alltså ingenfrondering emot det. Det är en mycket försiktigt ut-formad reservation. Men den pekar ändå vart vi villkomma.Inlandsbanan är byggd för tung trafik. Det vartänkt att den skulle ta malm från malmfälten uppe iNorrbotten. Den har en mycket god grund. Vi villdärför betona att den är av bra kvalitet, fastän denbehöver förbättras, och att den har stora möjligheterför framtiden både som gods- och persontrans-portjärnväg.Anf. 104 () replikFru talman! Visst spräcker reservationen betän-kandet. Jag håller fast vid att ett enigt betänkandehade varit av mycket stort värde just i denna fråga,som är politiskt rätt brännbar. Ett enigt betänkandefrån trafikutskottet hade varit en väldigt bra grund förden fortsatta politiska debatten.Jag vill också påpeka att i sin reser-vation har lyft fram t.ex. tvärbanorna. Vi är upphovettill idén att överföra tvärbanorna till . Vihar nämnt det i vår motion. Vi tycker att det är brasom utskottet har skrivit att samtliga motionsyrkandenskall gå vidare till regeringen och ingå i underlaget fördess bedömning, och det har vi nöjt oss med. Vi väd-jade i utskottet om ett enigt betänkande. Det hade haft- jag vill upprepa det - en större tyngd i den fortsattapolitiska processen.Anf. 105 () replikFru talman! tycker på samma sättsom att jag drar slutsatser som inteöverensstämmer med det underlag vi har att diskutera.Jag hävdar nog att jag inte har använt några andraslutsatser än de revisorerna har hjälpt mig att dra. Jaghar bara lyft fram dem i debatten.Jag kan inte ta ansvaret för att vi fick en uppfatt-ning om den tänkta trafikutvecklingen för persontrafi-ken inför det betänkande som skrevs . De förut-sättningarna har inte uppfyllts, som jag uttryckte det.Jag kan beklaga den utvecklingen. Men vi måste ändådra slutsatsen att man inte riktigt har lyckats i detavseendet.Jag betonade också att det till viss del kan bero påtrafikhuvudmännen kör parallell busstrafik, vilketnaturligtvis tar en del - t.o.m. en stor del, enligtTorsten beskrivning - av det resandeunder-lag som de facto finns längs Inlandsbanan.Torsten vet mycket väl att trafikhuvud-männen ägs av kommunerna och landstingen i deberörda delarna. Om man från ägarnas sida har intres-se av att tillföra persontrafiken till stårdet i deras makt att åstadkomma en ändring.Vad sedan gäller godstrafiken sade jag i mitt anfö-rande att SJ med sin vagnslasttrafik till stor del harbidragit till att förbättra statistiken, och det skall vivara glada för. Men vi skall komma ihåg attdet bottnar i ett system som innebär att IBAB kansubventionera SJ:s verksamhet, eftersom man vidövertagandet av ansvaret för banan fick ett vagnmate-riel som tidigare tillhörde SJ. Det hyr man ut till kost-nader som är lägre än de som SJ har för att köra medsin egen vagnpark.Allt detta är naturligtvis en bidragande orsak tillatt SJ med dessa förutsättningar väljer att köra sintrafik på . Vi skall vara glada över denutvecklingen. Men vi måste också veta att den dagenIBAB inte har dessa möjligheter att erbjuda subven-tionerad trafik finns kanske inte förutsättningarnakvar.Anf. 106 () replikFru talman! Den persontrafikutveckling som vi serpå beror helt och hållet på den statligasubventionen till busstrafiken. Att det inte kan händanågonting beror på att man har tecknat avtal medbussentreprenörerna som gäller under mycket lång tid.Det är tioårsavtal. Inlandsbanekommunerna säger först , när dessa avtal går ut, kanbörja samordna trafiken på järnväg och komma igenmed reguljär persontrafik.Jag vill absolut protestera mot påståendet attIBAB skulle subventionera SJ:s verksamhet. Så ärinte alls fallet. IBAB har genom en effektiv hanteringav och med de låga kostnader man harkunnat erbjuda SJ lägre vagnmilavgifter än vad SJ fårbetala på sina egna banor. Det gör att SJgärna flyttar över trafiken.Vad vi vill åstadkomma är att föra samman tvär-banorna med och på det sättet fånga uppall den timmerlast som går med lastbil ner till kusten,och som inte går på tvärbanorna. Det kan vi göraom IBAB får förvalta tvärbanorna med den effektivi-tet man har visat sig vara mäktig till.Anf. 107 () replikFru talman! Vad gäller utvecklingen är vi i sakfullständigt överens - bortsett från , somhar valt att mäla ut sig ur utskottet - att Inlandsbanansframtid till stor del ligger i intressenternas möjligheteratt på ett kreativt och kraftfullt sätt tackla dessa frå-gorna.Jag har inte på något sätt någon illasinnad avsiktatt framföra en uppfattning om att vi önskar Inlands-banans undergång, tvärtom. Det vi vill göra är attbelysa den bakgrund mot vilken trafiken sker och attvi inte i alla avseenden har nått de resultat som viförespeglades inför beslutet.Ingen kan vara mer tacksam än de som fick möj-ligheten att delta 1992 om utvecklingenblir den som vi förespeglades och som vi då hoppadesnär vi anslog dessa stora summor för att Inlandsbananskulle kunna gå den ljusa framtid till mötes som viden gången avsåg.Anf. 108 ()Fru talman! Jag kan i mycket instämma i det somhar sagt från , ochäven . revisorers rapportär i och för sig positiv. Det är ett sätt att utvärdera enverksamhet, och då inte minst en ny verksamhet somär ett pilotprojekt för en avreglering av den svenskajärnvägen.Det blir väldigt lätt litet negativt, eftersom manhar haft på sig. Verksamheten på banan harbara varit i gång under ungefär . Det blir inte enriktig utvärdering när man har haft en så påsig. Det blir dessutom ett bollande med siffror somgör att människor blir litet förvirrade. De hör bådeden ena och den andra siffran.Vi ser i rapporten att får hela 620miljoner kronor. Det låter ju hemskt mycket. Sedanslår man ut det på antalet resande. Då inser man attdet måste vara fel. Man glömmer att det redan innanregeringsskiftet av dessa 620 miljoner avsatts375 till banan.Banan skulle upprustas. Framför allt systemtågenvar en positiv utveckling i den trafik som SJ bedrev,och därför fick men dessa 375 miljoner. De var redanavsatta till banan. Dessutom fanns det årligt bidrag på47 miljoner till banunderhåll. Det var i det läget ocksåpengar som redan fanns. Det måste vi komma ihåg.När IBAB och kommunerna fick ta över fr.o.m.december 1992/lade man i och för sig till27 miljoner . Det är alltså 135 miljoner som ärde extra pengar som det här handlar om.Ibland kan det ju låta som om det är 620 miljonerextra, men det är det alltså inte. Dessa 135 miljoner,dvs. 27 miljoner är ju bidraget till utvecklingoch drift i den nya situationen när kommunerna viaIBAB blev det nya för . In-landsbanans utgör av den utlagdarälsen i Sverige.Tolkning av huruvida banunderhållsmedel skallutgå efter är man tydligen litet oense om.Men om nu IBAB och kommunerna säger att deinte klarar den här verksamheten framöver om de intefår fortsatta pengar åtminstone för banunderhåll inne-bär det ju, om IBAB och kommunerna inte har detansvaret längre genom att de inte får dessa pengar, attnågon annan måste ta över driften för systemtågen.De var ju faktiskt prioriterade även i avtalet. IBABfick ju garantera systemtågen under de här fem årenmed dessa pengar.Systemtågen skulle väl gå , antar jag.Det var väl inte bara som man skulle transpor-tera trä och torv på den här banan? Det skulle ju fort-gå. Det betyder att man har en kostnad på den härbanan för systemtågens skull även om det inte bedrivsnågon persontrafik eller turisttrafik där. Då är detologiskt att göra den tolkningen att det inte behövsnågra underhållspengar eller några nya investe-ringspengar bara för att IBAB har tagit över.Man har tagit på sig att driftspengarna och ut-vecklingspengarna skulle utgå . Vad jag för-står kräver inte IBAB och kommunerna att de skall fåbehålla några driftsbidrag. De kräver bara - vilket jagockså menar är riktigt - att av sin ägare,som är staten, skall behandlas som precis likadantsom alla andra banor, dvs. att de får del av de 3,3miljarder kronor som vi använder till banunderhåll idet här landet under innevarande år. Man vill få del avde pengarna i framtiden.Rälsmängden på banan utgör av all räls. Än-då säger att av pengarna, dvs. 50-60miljoner, räcker för att driva detta vidare.Då hamnar man på dessa 50-60 miljoner i stället förde 47 miljoner som det är plus 27 miljoner. Detär en ganska ringa kostnad man skulle kräva för attbedriva fortsatt verksamhet på Inlandsbanan.Nu är det dessutom så att framtiden kräver sam-ordnade, miljövänliga och säkra transportsystem. Detär precis det som människor i inlandet också menar.Dessa företagare vill gärna få den här möjligheten atttransportera sina trävaror och andra varor på banan påett miljövänligt sätt även . Väldigt mycketav det gods som går på banan går ut över hela landetoch ibland via och vidare ut på export.Det finns många möjligheter att vidareutveckladetta genom att koppla in NSB. Norska statsbanornahar ju tagit kontakt med IBAB och diskuterat. Pro-blemet är bara att den sämsta sträckbiten Arvidsjaur-Jokkmokk-Gällivare utgör ett hinder för att kunnatransportera tungt gods upp mot . Men detfinns alltså möjligheter i framtiden.Med detta vill jag säga att vi inte skall spolieramöjligheterna för den fina verksamhet som pågår iinlandets kommuner hos alla entreprenörer och entu-siaster som jobbar och kämpar för att inlandet skallkunna leva vidare. Vi har ju sagt att hela skallleva. Den här pulsådern genom inlandet som bananoch naturligtvis även vägen, som vi kallar för inlands-vägen, utgör är viktiga förutsättningar för ett levandenäringsliv i inlandet.Det lilla krav som ställs, och som jag också villställa, är att vi skall behandla inlandet och Inlandsba-nan på samma sätt som vi behandlar andra bandelar.Jag vill också säga att det finns alltså inget nollal-ternativ om man nu skulle säga nej till dessa pengaroch tro att man sparar allihop. Det krävs alltså medeltill banunderhåll för att rädda systemtågen. är dettyvärr så att underlaget för systemtågen har minskat.Det underlag som IBAB lovade att garantera har alltsåminskat med medan övrigt gods i inlandet,det SJ tidigare inte ville transportera, har ökat med190 %. En del av detta kommer i och för sig fråntvärbanorna. Den totala volymökningen av godset ärhela bara under 1993 och 1994.Mycket talar för att det inte heller är så lätt att va-ra så nollställd att man kan säga att man överlåterdetta till regeringen. Sedan får den komma med en idéoch ett förslag. Därför har vi kristdemokrater faktiskttilltalats av att man i reservation sägeratt utgångspunkten ändå skall vara att banan på någotsätt skall leva vidare också i framtiden.När nu den här reservationen finns, även om jaghar sympati för att det är bra att vara så eniga sommöjligt, vill jag yrka bifall till den.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 17 §. )14 § betänkande 1995/96:JoU8PVCAnf. 109 ()Fru talman! behandlar i betän-kande nr 8 två motioner från och Miljö-partiet om PVC som väcktes i januari 1995.Utskottet har föreslagit ett tillkännagivande angå-ende miljöpåverkan från klortillverkning för PVC-tillverkning och ett annat tillkännagivande angåendeavveckling av bly och organiska tennföreningar somanvänds som stabilisatorer i PVC.I övrigt är utskottets skrivningar också mycketlångtgående, t.ex. då utskottets majoritet säger att detnu är möjligt att göra en helhetsbedömning av hante-ringen av dagens PVC i alla dess led från klortill-verkning till avfall.Utskottsmajoriteten hävdar också att PVC inte hörhemma i kretsloppssamhället och att dagens mjuk-gjorda PVC samt hårdgjord PVC därför bör avveck-las. Dessutom hävdas att avvecklingen bör inledasskyndsamt.Fru talman! Det är onekligen så att utskottet vidbehandlingen av dessa motioner i det här betänkandetgjort mycket långtgående ställningstaganden. Detta ärovanligt mot bakgrund av att ingen proposition be-handlas i betänkandet och att regeringen dessutom, dådet gäller PVC, lagt ut utredningsuppdrag i ärendet tillstatliga myndigheter. Det gäller så tunga myndighetersom och Kemikalieinspektionen.Regeringen har uppdragit åt Kemikalieinspektio-nen att föreslå åtgärder och i förekommande fall ock-så avvecklingsplaner för att minimera hälso- ochmiljörisker från stabilisatorer och mjukgörare i PVC. Iuppdraget ingår också att ta fram förslag till riktlinjerför märkning av PVC-plaster.Statens naturvårdsverk har givits i uppdrag att re-dovisa förslag till åtgärder för ett miljöriktigt omhän-dertagande av uttjänta varor och produkter från PVC.Det är onekligen tunga uppdrag.Fru talman! Konsekvenserna för näringsliv ochsysselsättning, liksom ur handelspolitisk synvinkel,har enligt oss moderater inte tillräckligt klarlagts. Storhänsyn borde i sammanhanget ha tagits till det yttran-de som näringsutskott avgivit i ärendet.Näringsutskottet förordar ur näringspolitisk syn-vinkel att de aktuella motionsyrkandena inte bordeföranleda någon åtgärd från sida. Manhänvisar också till att det kommer att finnas ett bättrebeslutsunderlag i frågor om bl.a. PVC-användningensmiljökonsekvenser och effekterna från närings- ochhandelspolitiska utgångspunkter av en övergång tillalternativa material när nämnda regeringsuppdragredovisas.Vi moderater i utskottet anser därför att utskottetborde ha inväntat utredningsresultaten och regering-ens syn på dessa innan så långtgående ställningsta-ganden gjorts som de nu aktuella.Vi hävdar också i reservation 1, i motsats till ut-skottsmajoriteten, att det är svårt attgöra en täckande helhetsbedömning av PVC i alladess led från klortillverkning till avfall. Av den an-ledningen och med hänsyn till att viss återvinning ochåteranvändning redan pågår är det för tidigt att uteslu-ta eventuell framtida PVC ur kretsloppssamhället.Självfallet skall det ställas väldigt höga miljökrav påframtidens PVC, och vi är övertygade om att tillver-karna både är medvetna om detta och engagerade iuppgiften att uppnå de krav som ställs. Vi menardärför att dagens tillverkning av PVC med miljöskad-liga additiv bör avvecklas i takt med vad som är mil-jömässigt motiverat, tekniskt möjligt och ekonomisktrimligt. Vi förutsätter också i reservationen att rege-ringen återkommer till med förslag då ut-redningsuppdragen fullföljts.Det är, mot bakgrund av vad jag har redovisat,väldigt överraskande för oss att man i utskottet hargjort de här långtgående ställningstagandena. Dettafår också konsekvenser för näringslivet. Många jobbär faktiskt i farozonen. Jag vill gärna fråga socialde-mokraterna: Är ni inte medvetna om vad som kanhända om man på det här tidiga stadiet genomför dehär långtgående besluten? Det är väldigt överraskandeatt ni inte ens är beredda att ta hänsyn till och avvaktade utredningsuppdrag som er egen regering har lagtut.Fru talman! Det finns, menar vi moderater,mycket starka skäl för att mot den här bak-grunden bifalla den moderata reservationen. Jag yrkarbifall till reservation nr 1 och i övrigt till utskottetshemställan.Anf. 110 ()Fru talman! Jag kan inte sticka under stol med attdet här är ett betänkande som gläder mig och Miljö-partiet mycket. Vi har i olika sammanhang försöktpåtala att ett av de största hoten framöver är det somuppstår om vi inte kommer till rätta med kemikalie-samhället.Det står mycket bra i betänkandet. Jag kan t.ex.fortsätta att läsa högt där slutade: "Ensådan helhetsbedömning visar enligt utskottets me-ning att PVC inte hör hemma i kretsloppssamhället.Dagens mjukgjorda PVC samt styv PVC med mil-jöskadliga additiv bör därför avvecklas. Avvecklingenbör inledas skyndsamt. "Låt mig hoppas att detta är en vändpunkt och att vinu går mot en bättre miljöpolitik, att vi nu börjar ta desmå steg vi måste ta för att vi skall få en miljö där"kretsloppet" syftar på det biologiska kretsloppet. Jagtolkar det utskottet säger här på det viset, dvs. att detkretsloppssamhälle utskottet talar om är samma saksom det biologiskt hållbara samhället, ett samhälle därbarn inte utsätts för kemikalier som de inte tål.Jag förutsätter också att regeringen inom en snarframtid kommer att lägga fram mer konkreta förslagpå hur PVC:n skall avvecklas. Vi i hadeföreslagit att vi inte skulle gå in med denhär produkten på marknaden, utan att den skulle varaborta till . Ett sådant beslut harvi inte fått här, men jag förutsätter att den här skriv-ningen, där man säger att avvecklingen bör inledasskyndsamt, innebär att regeringen återkommer meden konkret plan.Fru talman! Jag skulle vilja propagera för en arti-kel i tidningen och Framsteg, som kom nu idagarna. Där talas det om ett av de problem som vifår i kemikaliesamhället, nämligen allergier. I artikelnvisas det mycket tydligt att det inte går att förklaraallergiförekomsten i västvärlden med t.ex. luft-föroreningar från kolindustrin. Det enda som kanförklara allergierna är kemikaliesamhället. visat sig att människor på och män-niskor i inte har haft astma när de lever i ennormal miljö men att samma människor utvecklarastma när de flyttar in till städerna och drabbas av denvästerländska livsstilen. Detta visar att den ökandeallergiförekomsten alltså inte är genetiskt betingadutan miljöbetingad.I dag säger vi att av alla barn har haft ellerhar allergiska eller överkänsliga reaktioner. Egentli-gen, fru talman, är det här en mycket viktig diskus-sion. Den handlar nämligen om vems rätt vi skallvärna. Skall vi värna industrins rätt att vräka ut kemi-kalier som vi vet att barn inte tål, eller skall vi värnade små barnens rätt att växa upp i en miljö där celleninte utsätts för ämnen som faktiskt gör att barnet intekommer att kunna leva fullt friskt? Många av de barnsom har allergier och astma kommer nämligeninte att kunna leva fullt friska som vi.För del är svaret på den här fråganalldeles givet. Det är barnets frihet och rätt som skallvärnas, inte fabrikörernas.PVC är en stor bov i det här dramat. PVC är ettämne som innehåller oerhört många olika kemikalier.Av de kemikalier som vi måste komma till rätta medär just de klorerade föreningarna, de organiska före-ningarna en grupp ämnen som vi definitivt måste fasaut ur samhället för att vi skall kunna säga att samhäl-let är biologiskt hållbart.70 % av all klorframställning går till PVC. PVC,polyvinylklorid, är en klorerad organisk förening.PVC innehåller ett trettiotal additiv, dvs. olika sakertillförs, bl.a. bly och tennorganiska föreningar. Mantillför också många föreningar som har visat sig varaen ny sorts miljögifter. De kan kallas hormongifter.I det här betänkande finns en hemställanspunktsom handlar om blyadditiven. Jag hälsar detta medtillfredsställelse. Jag hade gärna sett att utskottet hadevågat ta ytterligare ett steg när det gäller additiven,t.ex. ftalaterna, som är just en typ av hormongifter.Det sägs i betänkandet att en utredning pågår ochatt regeringen kanske därför återkommer i frågan.Samtidigt skriver Kemikalieinspektionen att det finnsskäl för den svenska industrin att redan nu arbeta föratt minska de diffusa utsläppen av mjukgöringsmedeloch man talar om att det här är ämnen som skall för-svinna.De här ämnena har i djurförsök visat sig vara can-cerframkallande, de är mutagena, vi vet att de vandrarin i . Vi vet att de har hormonliknande effekter.De har visat sig påverka reproduktionen av ägg ochspermier hos djur, de påverkar könsdifferentieringen.De har också effekter som gör att koncentrations-problem hos barn eventuellt skulle kunna hänföras tillderas påverkan.Många av de här mjukgörarna används i mycketstor omfattning i byggmaterial. Ett stort problem närPVC-golv med mjukgörare utsätts för fukt är de ke-miska ämnen som bildas på grund av att DEHP, somär en ftalat, reagerar med vätska. Det kan faktiskt varaså, fru talman, att mycket av den sjuka-hus-sjuka somvi diskuterar handlar just om de additiv som finns iPVC.Miljöpartiet har en reservation till betänkandetsom handlar just om ftalaterna, och jag yrkar bifall tillden reservationen. Vi hade alltså egentligen velat gåett steg längre när det gäller de här ämnena.I många länder diskuterar man vad man skall göramed de här ämnena. I har man gjort under-sökningar vars resultat tyder på att ftalaterna faktisktpåverkar oss människor mycket mer än vi kanske villtro. Det har visat sig att fertiliteten hos män har för-sämrats och att många män har så dålig kvalitet påsina spermier att de faktiskt inte kan reproducera sig.De kan inte göra sina kvinnor med barn helt enkeltdärför att spermiekvaliteten är för usel. Detta kankopplas till samma sorts ämnen, de här östrogenlik-nande ämnena.Det är fråga om en ny typ av föroreningar. Manhar inte trott att dessa ämnen skulle ha sådana häreffekter. Det har varit mycket svårt att bevisa vad somegentligen sker, men dessa ämnen är så snarlika detnormala östrogenet att kroppen tar fel på ämnet.Kroppen känner inte igen det som något som inte hörhemma i den utan identifierar det som östrogen.I och med att t.ex. män får i sig dessa ämnen fårde ett kvinnligt könshormon som normalt inte skullefinnas i kroppen men som påverkar den fortsatta ut-vecklingen. Det otäcka är att man kunnat visa attmånga av dessa ämnen via moderkakan transporterasdirekt från modern till fostret. Man kan alltså se enviss anlagring hos . Detta är oerhört obehagligt.Läget är det att miljöminister haruttalat att man i skall fasa ut dessa ämnen.Han har också sagt att man skall ta fram en hand-lingsplan för hur PVC skall avvecklas. äralltså inte det enda land som anser att PVC inte hörhemma i ett hållbart samhälle. Jag är övertygad om attdet skall komma till många fler länder, och jag ärockså övertygad om att mycket av diskussionen om dehär hormongifterna kommer att ta fart så småningom.Jag hälsar med tillfredsställelse att försö-ker ligga vid frontlinjen när det gäller just PVC. Visom sitter i jordbruksutskottet har under den här tidenblivit uppvaktade både av kemikalieindustrin och avkommuner där de här kemiska industrierna finns. Jagmåste säga att det förvånar mig. Jag är övertygad omatt de industrier som ligger vid frontlinjen när detgäller att ta fram ersättningar för PVC kommer attvara mycket gynnade i framtiden.Jag skulle önska att industrin i skulle sedet här som en utmaning och som en möjlighet attvinna marknadsandelar för framtiden. I lågman t.ex. vid frontlinjen när det gällde vindkraftverk,vilket gynnade den danska arbetsmarknaden rejält.Eftersom PVC är ett mycket vitt använt material , både som byggmaterial, till olika apparater, tillblodpåsar osv., finns det här en stor marknad. Omindustrin hanterar det här rätt, kan det ge Sverigemycket stora fördelar.Eftersom jag är övertygad om att den här diskus-sionen kommer att spridas internationellt, önskar jagoch att industrin skall ta chansen att ska-pa gröna jobb och ser till att få en ersättning för PVC,som definitivt inte hör hemma i det biologiskt hållba-ra samhället. Jag hoppas att vi alla har den uppfatt-ningen när vi talar om kretsloppssamhället. PVCpassar inte heller in i ett samhälle där man satsar pååtervinning i ett kretslopp. PVC är ett ämne som överhuvud taget inte hör hemma i det biologiska livet. Vimåste se till att sådana riktigt otäcka ämnen försvin-ner från kemikaliesamhället, för vi börjar få ett sam-hälle där små barn med känsliga växande celler utsättsför ämnen som gör att de inte kan leva ettfullvärdigt liv. Vi är faktiskt där. Situationen ärakut.Jag yrkar bifall till förslaget utom i vad gäller re-servation 1, som jag också yrkar bifall till.Anf. 111 () replikFru talman! Jag vill först göra en rättelse. Jag yr-kade faktiskt på fel reservation. Jag förväxlade denmoderata reservationen nr 2 med ett av yttrandena.Jag vill i stället yrka bifall till denna reservation.I övrigt vill jag bara ställa en fråga till GudrunLindvall och göra ett påstående. Vi har faktiskt sam-ma ambition att få bort skadliga ämnen som ingår iolika produkter i vårt samhälle.