prot · GI0977 · 1995-03-22 00:00:00 — För att tillvarata och dokumente-ra idrottens stora fostrande och förebyggande möjlig-heter vill att en vetenskaplig för-söksverksamhet skall inledas på någon ort som drab-bats särskilt av arbetslöshet och ekonomiska bekym-mer.Idrottsrörelsen kan självfallet inte ersätta nödvän-diga ansträngningar för att ge alla som förlorat sinaarbeten nya och meningsfulla arbeten. Men det skullevara mycket intressant att på en sådan ort tillförsäkraidrottsrörelsen rikliga resurser för att göra en massivinsats för ungdomen. De sociala effekterna skullekunna lindras den unge är arbetslös.Ett sådant försök skulle på ett vetenskapligt sätt ut-värderas och följas upp för att slutsatser skulle kunnadras som kan tillämpas på andra orter och i andrasammanhang.Herr talman! Vi kristdemokrater lyfter fram ocksåidrottsrörelsens stora ansträngningar för att motverkaanvändningen av dopningsmedel och andra droger.Kampen måste fortsätta med ett aktivt stöd från sam-hället. Här ser vi fram mot vad den parlamentariskautredningen kommer fram till före detta års slut. Vihejar på arbete genom samråds-gruppen. Riksidrottsrörelsen bedömer överträdelsermycket strängt. Men vi slår oss inte till ro. Vi krist-demokrater kommer noga att följa upp den här frågan.Ett annat viktigt område för oss är handikappidrot-ten. Idrotten har stor betydelse vid rehabiliteringen avpersoner med olika funktionshinder. Idrottsarenornamåste vara tillgängliga för dessa. De måste handikap-panpassas för att ge de funktionshindrade möjlighetatt utöva idrott och inte bara sitta som åskådare. Ge-nom forskning kan bidra till utveckling pådetta område för att också förbättra internationellt. Enutredning om hjälpmedel för motion, sport och hobbybereds nu på , vilket vi tycker ärpositivt. Här berörs också ekonomiskt stöd för fri-tidshjälpmedel. Det är mycket viktigt att integrationav handikappidrott i friskidrotten stimuleras. Då kande här hjälpmedlen ha mycket stor betydelse för att defunktionshindrade skall kunna delta i verksamheten.Herr talman! Det finns mycket mer att beröra: id-rottens etik, idrotten i skolan, breddidrott kontra eli-tidrott, kvinnoidrott, internationellt idrottssamarbete,moms på föreningsaktiviteter. Men jag stannar här,och jag avstår från att yrka bifall till vissa reservatio-ner. Men jag önskar att vi mycket klart och tydligtsäger ifrån i fråga om moms för ridsporten. Det fårinte vara så att EU tar överhanden här. Varför skalltjejidrott särbehandlas? Vi måste gå motsatta vägenoch påverka EU i stället.Herr talman! Jag vill yrka bifall till reservationer-na 1 och 3. I övrigt ansluter jag mig till hemställan iutskottets betänkande.Anf. 55 () replikHerr talman! Jag vill bara fästa uppmärksamhetenpå något som jag tycker är en motsättning. Ulla-BrittHagström ställer sig bakom reservation 1. att idrotten skall ha friheten att själv bestämmaverksamhetens innehåll, inriktning och mål. Det trorjag att vi alla är överens om.I reservation 3 begär hon att skall be-stämma att idrotten skall bedriva en försöksverksam-het av det slag som föreslås, nämligen försöksverk-samhet på en ort. Om det är någonting som är pekpin-nar åt idrotten och som är ett beslut som vi skulle fattai idrottens ställe om något är det väl detta.De här två reservationerna stämmer inte överens.Jag förstår att kds är ensamt om reservation 3. Det ärmöjligt att en sådan undersökning och verksamhetkunde vara intressant och ge resultat. Men det är de-finitivt inte som skall besluta om det, utandet är idrotten själv i så fall om den vill göra det.Jag vill fråga : Är det verkli-gen kds mening att skall besluta att idrottenskall göra en sådan undersökning?Anf. 56 () re-plikHerr talman! Jag tror att riksidrottsrörelsen verkli-gen skulle välkomna ett sådant försök. Det kommeratt belysa idrottens stora betydelse. Det kommer attvisa på vad ungdomarna får ut av idrotten i form avträning, social gemenskap, förebyggande folkhälsoar-bete och annat.Jag tror att man skulle välkomna att sä-ger: Det här skulle vi vilja se. Det här är en morot.Det här skulle vi vilja stödja. Det här ställer vi ossbakom. Det finns ingen motsättning i detta.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 14 §. )11 § Betygssystemet i grundskolanFöredrogsUtbildningsutskottets betänkande 1994/95:UbU8Betygssystemet i grundskolanAnf. 57 (m)Herr talman! När vi nu skall behandla en rad mo-tionsyrkanden om betygen i handlar det imånga fall om frågor som kammaren debatte-rat.Det är väl känt att vi moderater är kritiska till attriksdagen rev upp det betygssystem somriksdagen fattade beslut om i samband med läroplans-besluten. Vi anser att de betyg som kommer attinföras är dåliga. De kommer , antalet steg ärför få, och skolornas möjligheter att utveckla kontak-terna med hemmen har beskurits.Det är vår bestämda övertygelse att det är barnmed svårigheter i skolarbetet eller med dålig upp-backning hemifrån som får lida mest av otillräckligoch otydlig uppföljning av varje elevs studieresultatoch utveckling i skolarbetet. Vi anser också att bety-gen är viktiga för elevernas motivation.När det är sagt vill jag understryka att det runtom iSverige ute i skolorna bedrivits och bedrivs ett inten-sivt arbete för att kunna genomföra ochregeringens beslut om nya läroplaner, kursplaner ochbetyg. Socialdemokraternas återställare inne-bar att många goda idéer och planer för det nya närdet gäller skriftliga omdömen och betygen fick över-ges. Det ökade inte respekten och tilliten ute i skolor-na till det kloka i politiska beslut.Det är mot den bakgrunden och med respekt fördet arbete som utförs i våra skolor som vi moderaterinte yrkar på att också höstens beslut om betygen skallrivas upp. Däremot har vi inte ändrat uppfattning omatt beslutet är dåligt.I några andra frågor som rör betygen och utvärde-ring av arbetet i skolorna har vi emellertid några vik-tiga reservationer som här kommer upp till behand-ling.Den första handlar om att skolorna skall känna sigoförhindrade att i samband med kvartssamtalen avgeskriftlig information. Jag har egna erfarenheter avkvartssamtal kan vara av de mest skilda kvaliteter. Attdet är en fördel, inte minst på högstadiet där elevernaofta har många olika lärare, att klassföreståndaren vidkvartssamtalen också har tydlig information från flerän sig själv är självklart. Varför Socialdemokraternakänner en sådan vånda inför tanken att föräldrar fak-tiskt skall få veta hur de egna barnen klarar sig i skol-arbetet är och förblir för mig en gåta.Den andra moderata reservationen handlar om attnationella prov i årskurs 5 i svenska, engelska ochmatematik skall vara obligatoriska. Med den decent-ralisering av skolväsendet som skett, med den ökadefrihet skolorna fått vad gäller arbetets uppläggningosv., och med allt fler fristående skolor är det logiskt,rimligt och viktigt att alla skolor genomför nationellaprov som kan ge besked om elevernas kunskaper ochdärmed undervisningens kvalitet.Ytterst handlar detta om att måste menaallvar med att vi skall ha en likvärdig skola i helaSverige. Om vi skall ställa höga krav på god under-visning i alla skolor måste vi ta reda på hur det fak-tiskt förhåller sig. För oss moderater är kvalitetskravetpå alla skolor en viktig grundprincip för utbildnings-politiken. Jag yrkar därför bifall till det moderataförslaget avseende mom. 4.Den tredje moderata reservationen berör eleversom inte når kursplanernas uppnåendemål i årskurs 5.Den nya läroplanen innebär att dessa elever har rätttill extra stöd. För att tydliggöra detta anser vi attriksdagen bör besluta att det för de elever som inte nårmålen i samarbete mellan hem och skola skall upprät-tas ett särskilt uppföljningsprogram. Med det förslagethar vi önskat försäkra oss om att skolan tillsammansmed föräldrarna verkligen tar tag i de svårigheterelever kan ha.Den fjärde och sista moderata reservationenhandlar om de elever som inte kan ges betyg i årskurs9. Där har socialdemokraterna fått igenom att skolaninte skall använda uttrycket icke godkänd utan i ställetge ett kryss. Jag hoppas att de blir glada över denförändringen. Elever som vill veta orsaken till att deinte får något betyg utan ett kryss kan begära att få ettomdöme. Först då skall ett sådant avges.Jag tycker ärligt talat att detta är missriktad fegheti kubik. Självklart skall varje skola tydligt redovisavarför man bedömer att en elev inte kan få ett betyg inågot ämne. Det handlar om elevernas rättssäkerhet,och det tvingar också skolorna att mycket noga över-väga sina bedömningar. Det måste man begära när enlärare eller skola de facto underkänner en elevs resul-tat. Om man inte kan ge ett betyg har man underkäntresultatet, och det kan då krävas att skolan redovisarde synpunkter som ligger till grund för detta.Skolan skall inte heller kunna gömma undan sinaskäl för eleven och föräldrarna. Det kan vara jobbigt.Men det ligger enligt mening i det pe-dagogiska ansvar som den obligatoriska skolan måsteha att i det närmaste vara övertydlig när det gäller attklargöra undervisningens mål, bedömningar av resul-tat och synpunkter på hur studiearbetet kan utvecklasframöver.Det skall inte vara enkelt för någon enda"strulputte" i årskurs 9 att smita ifrån verkligheten,strunta i att begära ett omdöme, och därmed inte fåbesked om vad skolan tycker om den enskildes resul-tat. Som vuxna måste vi se allvarligt på tillkortakom-manden och svårigheter och visa vägen ur dem. Attaktivt ge omdömen om betyg inte ges när grundskolanavslutas är enligt min mening en konsekvens av denuppfattningen.De borgerliga partierna ligger nära varandra i frå-gan om omdömen vid ett kryss, dvs. att skolorna skallvara skyldiga att utarbeta ett sådant. Däremot går vimoderater längre när det gäller att aktivt tillkännagevad man har kommit fram till.Eftersom vi i kammaren har kommit överens omatt inte yrka bifall till alla reservationer utan nöja ossmed en, vilken jag redan har yrkat bifall till, kommerjag inte att yrka bifall till den moderata reservationeni den här frågan. Men om man från andra borgerligapartier kommer att yrka bifall till att skolorna åtmins-tone skulle vara skyldiga att utarbeta ett omdömekommer vi moderater naturligtvis att rösta för det.Anf. 58 ()Herr talman! Betygen är viktiga för eleven för attfå besked om vad man har uppnått i skolan. Det gällersärskilt nu när vi fått ett kunskapsrelaterat betygssys-tem. Betygen är också viktiga för att ställa krav påskolan. Skolan måste få besked om den har gett till-räckligt stöd till eleven eller inte.För del är det fyra saker vi framför alltvill när det gäller betygen.Vi vill för det första att den grundläggande kon-taktformen mellan hem och skola skall vara muntliginformation i form av utvecklingssamtal mellan lära-re, elev och föräldrar. Vi vill också att det som ettkomplement skall finnas en skriftlig informationfr.o.m. årskurs 5 som ger information om elevenskunskaper och utveckling utifrån läroplanens kravni-vå. Den informationen tycker vi skall vara obligato-risk.För det andra vill vi att de regelrätta betygen skallges fr.o.m. senare del när eleven har nåtten sådan mognadsnivå att den kan ske skillnadenmellan att det är ett betyg på prestationen och inte ettbetyg på personen. Därför vill vi att betygen skall gesfr.o.m. höstterminen i årskurs 7.För det tredje har skolan ansvaret att följa upp attvarje elev klarar läroplanens nivå för att bli godkänd.De elever som inte klarar det måste få extra insatseroch stöd. vill att det skall vara en femgradigskala i slutbetyget. Vi tycker att det är principiellt felatt man skall kunna lämna skolan utan att vara god-känd. I vårt system finns det alltså i slutbetyget intenågot betyg för icke godkänd.För det fjärde är det viktigt för de elever som läm-nar skolan utan att ha nått upp till kravnivån för års-kurs 9, dvs. de som slutar utan att harerhållit betyg, att de skall kunna få ett skriftligt om-döme.Där menar vi att den skola eleven lämnar skall haskyldighet att utarbeta ett skriftligt omdöme. Omeleven inte önskar få ett sådant omdöme skall det intelämnas ut till eleven. Det skall alltså inte heller angespå betygsdokumentet, men det skall finnas tillgängligtpå skolan. Vi menar att detta är viktigast för de svagaeleverna. Det är de som riskerar att komma i kläm omskolan inte har den här skyldigheten.Nu hade vi en diskussion om betygen här iriksdagen. Det var också då vi fattade beslut. Jagbeklagar det beslut som fattade ,men vi i tycker inte att det är rimligt att skaparyckighet och försöka ändra besluten . Där-för har vi ställt oss bakom en reservation i utskottetsom gäller skyldigheten för skolan att utarbeta ettskriftligt omdöme om eleven inte har fått betyg närden lämnar årskurs 9. På den punkten tog riksdageningen klar ställning . Vi tycker att det är rim-ligt att tar ställning på den punkten i dag.I övrigt har jag ställt mig bakom ett särskilt ytt-rande som markerar var står och att vi harsamma uppfattning som vi hade , men vi villinte medverka till att försöka ändra beslutet.Anf. 59 ()Herr talman! Vad vore den politiska debatten utanskolan, lärarna och betygen. Jag tror inte att någotpolitiskt ämne kan väcka så många känslor, åsikteroch även motioner. Det gäller skolan i allmänhet ochbetygen i synnerhet. Men det beror kanske på att vialla har en viss erfarenhet. Alla har väl förhopp-ningsvis fått ett betyg, även de som sitter här i kam-maren.Som nyvald ledamot här blir man ibland någotkonfunderad över tingens ordning. Det är bara tvåmånader sedan som vi stod här i kammaren och plä-derade för att behålla det tidigare betygssystemet.Redan då visste vi tyvärr att det skulle bli en politiskmajoritet för att riva upp det tidigare betygsbeslutet.Nu återkommer frågan med anledning av den all-männa motionstiden. Det tidigare beslutet i decembervar enligt min och mening ett olyckligtbeslut, och det har inte blivit bättre . I sak-frågan anser jag att det vore bättre med ett systemmed fler betygssteg som även innehåller nivån ännuicke godkänt.Att som majoriteten då föreslog och sedan beslu-tade ta bort underkänd helt innebär ju inte att allaklarar sig. Den som inte har fått ett betyg inser ju attdet är kristallklart att man är underkänd. Då är detkanske lika bra att tala om att det finns en chans tilloch att man är inte ännu godkänd.Herr talman! Det var alltså inte bara sakfrågan omutformningen av ett nytt betygssystem som var olyck-lig och föranledde protester och motioner. Det varockså de tvära och bristen på långsiktighet - attriva upp och återställa ett tidigare beslut innan det enshar börjat verka. Vi tror och är övertygade om attskolan behöver arbetsro inför alla förändringar ochinför sjösättningen av den nya läroplanen. Att mot denbakgrunden nu på nytt ställa frågan på sin spets om ettåterställande av en återställare som man inte tyckteom vore i och för sig trevligt, men det är knappast enriktig politik. Det är ju att göra samma sak som vianklagar socialdemokraterna för.Herr talman! Därför inskränker vi oss till betän-kandets särskilda yttrande just i betygsfrågan. Mennär det gäller slutbetyget, som ock-så berörde här, anser vi att skolan skall vara skyldigatt utfärda ett skriftligt omdöme för de elever som intenår upp till kravnivån i årskurs 9. Om eleven inte villha detta omdöme skall det i alla fall finnas kvar till-gängligt på skolan.Den här frågan har inte heller rönt utskottsmajori-tetens gillande, vilket kan vara beklagligt. Därförfinns också en gemensam reservation från ,och kds.Jag sade inledningsvis att jag var konfunderadöver en del saker i kammaren. Men en sak har jagmycket snabbt kommit till insikt om. Det är att maninte ändrar åsikter så fort, i synnerhet inte efter så korttid som . Mot den insikten är det inteheller någon idé att yrka bifall till reservationer ochställa till med en votering, i synnerhet sedan talmän-nen och gruppledarna kommit överens om att reduce-ra voteringstiderna. Därför hänvisar jag såväl till detsärskilda yttrandet som till den gemensamma reserva-tionen.Anf. 60 ()Herr talman! ställer sig naturligtvisbakom de reservationer och yrkanden som vi har tilldet här betänkandet, men jag nöjer mig med att yrkabifall till reservation 1. Den handlar om en fråga somVänsterpartiet har drivit ,nämligen visionen och idén om en betygsfri skola.Vi föreslår i vår motion att borde för-anstalta om en utredning om hur en betygsfri skolaskulle fungera för eleverna, föräldrarna, lärarna ochannan personal i skolan, vilka nya utvärderingsin-strument som skulle tvingas fram av en betygsfriskola, vilka nya arbetsformer som en betygsfri skolaskulle medge och kräva, vilka nya samarbetsformermellan lärare och elever som en betygsfri skola skulleleda till och vilket föräldraengagemang som en be-tygsfri skulle ställa krav på till skillnad från skolanmed betyg.Vi tycker att det vore på sin plats efter att man hargjort en lång rad utredningar om just betyg i skolan attockså våga sig på en utredning om en betygsfri skola.Det vore kanske en något visionär utredning, menändå.Under de år som jag har deltagit i debatten ombetygen har betygsanhängarna hävdat att betygentjänar som instrument för utvärdering, information,sortering och att de är ett intyg på kunskapsnivån. Jagställer mig starkt tveksam till betygens funktion i allade här avseendena.De kan vara en utvärdering för stunden, men de ärbristfälliga så till vida att de inte visar på alternativavägar i den fortsatta kunskapsprocessen. Att det är enprocess när det handlar om att studera och gå i skolanär ju alla partier överens om. Informationsvärdet ärockså av begränsad karaktär, både och rum. Jagtror inte att någon lärare eller annan som skriver un-der ett betyg vill stå för dess informationsdel särskiltlänge, kanske någon månad efter betygstillfället. Nå-got annat vore orimligt. Att de skulle vara intygandefaller ju i enlighet med mitt tidigare resonemang. Manskulle kunna säga att betygen har stora brister utifrånden funktion som de påstås kunna uppfylla.Jag tycker att det vittnar om en viss grad av för-lamning inom utbildningspolitiken när riksdagsleda-möterna i utbildningsutskottet inte ens vågar sig på enutredning eller åtminstone ge en positiv signal tillregeringen att det kanske vore något att tänka på.Vi kommer förmodligen att förlora den här vote-ringen. Vi i ställer då vår förhoppningtill den utredning som kommer att tillsättas om detinre arbetet i skolan. Det vore förvånande om den härutredningen kunde kringgå betygsfrågan. Alla formerav betygssystem påverkar ju arbetet i skolan, somutskottsmajoriteten skriver. Vi kommer via vårt delta-gande i den här utredningen att så långt vi kan försökafå betygens funktion och brister belysta.Utskottet skriver att man inte har ändrat uppfatt-ning i frågan i förhållande till förslagom en utredning om en betygsfri skola. Jag har gåtttillbaka i äldre betänkanden. Jag förstår inte vad upp-fattningen är i den här frågan. Jag finner att detegentligen inte finns någon bestämd och klar uppfatt-ning. Majoriteten väljer ju själv att kritisera och visapå brister i betygssystemet. Det finns ingen uppfatt-ning om uppfattningen, och det finns i alla fall ingenövertygad uppfattning. Och det finns definitivt ingensamlad uppfattning, herr talman. Därför borde majori-teten kunnat ställa upp på en utredning om en betygs-fri skola.En annan fråga som vi tar upp i det här betänkan-det är frågan om avgifter. har vi betyg i skolan. Viarbetar för att försöka vinna gehör för en minimeringeller en betygsfri skola, men vi gillar också läget, somman brukar säga.Då försöker vi attackera, kritisera och få bort avartersom säger emot detta med betyg i skolan. Det ärorimligt att i det här perspektivet ta ut avgifter aveleverna när det gäller komplettering och förbättringav betyg. Det finns en variation på avgifterna för dethär med komplettering och förbättring av betyg somligger i spannet . Gymnasieskolan ärvisserligen inte en obligatorisk skola, men reellt settär den obligatorisk. Det finns inte någon ungdom som inte söker vidare till någon form av gymna-sieutbildning. Det finns inget annat val. Vi kommersnart att ta ställning till ytterligare anslag för att gemöjlighet för unga människor att genomgå det tredjegymansieåret.Reellt sett fungerar gymnasieskolan alltså som enobligatorisk skola. Varför skall man då ta ut avgifternär unga människor vill följa och en delutbildningspolitikers önskemål om att de skall skaffasig betyg, komplettera, uppdatera sig osv.? Jag tyckeratt det strider mot logiken. Det strider också motläroplanen, där det framhålls att utbildningen är enkunskapsinhämtande process. Det är som att säga:Men när du har kommit fram till just det här steget iprocessen, lille vän, kostar det !Vi tycker att borde ha modet att sägaifrån att det inte någonstans i ungdomsskolan i desshelhet skall tas ut några avgifter för komplettering avbetyg. Jag tror att det vore värdefullt. Vi har i den härfrågan inte råd att vänta på det beredningsarbete somtydligen bedrivs i . Redan nu ochunder våren framöver kommer säkerligen många ungamänniskor att komplettera sina betyg i akt och meningatt gå vidare och komma in på nya utbildningar. Detär något som man från denna talarstol har talat varmtför och velat premiera. Därför vill jag säga: Tänk om!Anf. 61 ()Herr talman! Som flera talare redan har påpekathade vi en debatt här i kammaren strax före juluppe-hållet, i vilken vi mycket grundligt diskuterade ett nyttbetygssystem för . Det finns ingen anled-ning att nu upprepa hela denna debatt, även om detvore frestande. Min uppfattning är fortfarande att ettbetygssystem med sex steg vilket påbörjas i årskurs 7är betydligt bättre än det som tog ställningför och som utskottsmajoriteten ansluter sigtill i det betänkande som vi nu behandlar.Jag har markerat detta i ett särskilt yttrande. Attjag inte har reserverat mig beror helt enkelt på att vikristdemokrater tycker att skolan nu behöver lugn ochro och skall slippa att återigen få signaler om ändraderegler för betyg. Vi tycker så även om det svider ihjärtat, eftersom vi anser att det nuvarande betygssys-temet inte är bra för eleverna.Däremot vill jag yrka bifall till , och gemensamma reserva-tion under mom. 6, som gäller omdöme i slutbetyget.Enligt det nya betygssystemet kommer de elever sominte uppfyller kraven för betyget Godkänd i ett ämneinte att få något betyg alls utan bara ett streck ellerkryss. Det innebär att en elev som ligger precis pågränsen till Godkänd inte skiljer ut sig från en elevsom av någon anledning över huvud taget inte har lästdet aktuella ämnet. Det innebär också att det inteframgår av vilken anledning betyget saknas.Vi anser därför att den avlämnande grundskolanskall ha skyldighet att utarbeta ett skriftligt omdömeför de elever som inte har nått upp till kravnivån förGodkänd i årskurs 9. Det skall vara upp till eleven attavgöra om omdömet skall finnas med som bilaga tillbetyget eller inte, men skolan skall alltså ha skyldig-heten att ta fram omdömet. Om det inte bifogas vidsjälva betygstillfället, kan det komma till användningsenare, när eleven av någon anledning behöver visaupp vilka kunskaper som saknas för att denne skall nåupp till betyget Godkänd och även skälen till att bety-get saknas. Därför är det viktigt att markera att skolanhar denna skyldighet att alltid utarbeta ett skriftligtomdöme.Anf. 62 ()Herr talman! Jag skall börja med att instämmamed föregående talare. blir kanske glad och tror att jag instämmer till fullo, mendet gör jag inte. Jag instämmer i att vi inte skall ha enrepris av den debatt som vi så har haft angå-ende betygen.Vi vidhåller det beslut som kammaren då tog, attbetyg skall ges från årskurs 8 i tre steg, och därmedlämnar jag frågan om betygsstegen. Vad har då häntsedan vår debatt här i kammaren? Jo, nu börjar beslu-tet att verkställas. arbetar fram kriteriernaför Väl godkänd. Det är tänkt att dessa kriterier skallgå ut till samtliga lärare , så att de kan fåsäga om de tycker att kriterierna är bra. Den 1 januari1996 skall kriterierna vara färdiga.Skolverket håller också på att utarbeta olika mo-deller som lärare och föräldrar kan använda i sinautvecklingssamtal.