prot · GI0991 · 1995-04-20 00:00:00 — 27 () replikHerr talman! Jag tänker, som jag sade tidigare,inte ta upp denna debatt just , eftersom det inte ärmin uppgift. Jag vill bara säga till att jaghar större tilltro till det som vi har sagt om möjlighe-terna att förändra studeranderabatterna. Jag har intealls sådana upplysningar som har fåttfrån CSN om reseföretagen, utan jag har fått heltannan information.(forts. 15 §)AjourneringPå förslag av tredje vice talmannen beslöt kamma-ren att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.11 § Svar på fråga 1994/95:426 om . 28 Statsrådet ()Herr talman! har frågat mig omjag avser att utvidga den förkrigsmaterielexportfrågor så att samtliga riksdagspar-tier blir företrädda.Jag anser att samrådet kring krigsmaterielfrågornabör breddas.När det gäller detta samrådsförfarande vill jagförst erinra om den ordning som tillba-ka finns etablerad och som innebär att ärenden avstörre vikt kan hänvisas till . I dennafinns samtliga riksdagspartier representerade.Därutöver kan sägas att en särskild statssekrete-rargrupp har till uppgift att gå igenomkrigsmaterielpolitiken och med denna sammanhäng-ande organisatoriska frågor, bl.a. nämndens framtidauppgifter och sammansättning.I avvaktan på resultatet av detta arbete är det våravsikt att låta nämndens sammansättning vara oför-ändrad i jämförelse med tidigare.Då som framställt frågan anmältatt hon var förhindrad att närvara vid sammanträdetmedgav förste vice talmannen att i stäl-let fick delta i överläggningen.Anf. 29 ()Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Detvar ett klarläggande svar. Svaret på var kort sagt ett nej. Statsrådet avser åtminstoneinte att utvidga den rådgivande nämn-den så, att samtliga riksdagspartier blir företrädda.Jag utgår ifrån att den särskilda statssekreterar-gruppen har fått något slags direktiv och även entidsplan för sitt arbete. Då är mina frågor: När kan vivänta resultatet av detta arbete? När kan det planeradeutökade och breddade samrådet kring krigsmateriel-frågorna komma till stånd?Anf. 30 Statsrådet ()Herr talman! Det är min förhoppning att gruppenskall bli färdig med sitt arbete så att vikan presentera det inför . Det är ocksåav det skälet som det enligt min uppfattning hade varitdirekt olämpligt att återkomma två gånger till riksda-gen under samma session i samma fråga. Det ur-sprungliga antalet ledamöter är angivet i riksdagsbe-slutet. Skulle vi ha utvidgat nämnden interimistiskthade vi då fått gå till två gånger i sammafråga, och det brukar inte tycka om.Anf. 31 ()Herr talman! Jag kan acceptera de principiellasvårigheterna enligt det som statsrådet har sagt.Min tolkning är då att den nya nämnden kan vara iverksamhet under hösten.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1994/95:427 om offentliggö-rande av brev från KrigsmaterielinspektionenAnf. 32 Statsrådet ()Herr talman! har frågat mig omjag avser att i dess helhet offentliggöra en PM frånKrigsmaterielinspektionen daterat den 8 december1994. Vissa delar av denna PM har citerats imassmedier.Promemorian ifråga är inte en allmän handlingutan ett arbetspapper som upprättats inom KMI somett diskussionsunderlag i det löpande beredningsarbe-tet. För min egen del reagerade jag starkt mot innehål-let i denna promemoria då den först presenterades förmig . Jag gjorde vid den tidpunktenhelt klart för mina medarbetare att det inte kundebetraktas som ett beslutsunderlag för regeringen.Det är regeringen och inte KMI som fattar beslutom utformningen av krigsmaterielexportpolitiken.Diskussionsunderlaget återspeglar inte regeringensståndpunkt i någon fråga. Jag betraktar det tvärtomsom avfört från dagordningen. Det är sålunda inte enallmän handling utan ett internt arbetspapper. Ettoffentliggörande är därför inte aktuellt. Däremot anserjag det rimligt att berörda partiledare ges möjlighet attta del av promemorian.Då som framställt frågan anmältatt hon var förhindrad att närvara vid sammanträdetmedgav förste vice talmannen att i stäl-let fick delta i överläggningen.Anf. 33 ()Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret och ärnöjd med det.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1994/95:428 om import ochexport av krigsmaterielAnf. 34 Statsrådet ()Herr talman! pekar i en fråga tillmig på vissa uppgifter om svenska inköp av krigsma-teriel från och anser detta vara ett utslag av eninkonsekvent lagstiftning och "en inte obetydlig dub-belmoral".Jag anser inte att vår lagstiftning på området är in-konsekvent. Den reglerar endast den svenska exportenav krigsmateriel. Importen av krigsmateriel är där-emot inte reglerad i lag. Den anskaffning av krigsma-teriel som äger rum för det svenska försvarets behovsker genom statliga myndigheters försorg enligt deriktlinjer och anvisningar som statsmakterna anger.Vad beträffar exporten ålägger vi oss bestämdarestriktioner bl.a. i syfte att inte förvärra konfliktsi-tuationer i andra delar av världen eller att försvåraderas lösning. är en region där särskiltstor restriktivitet är motiverad i detta avseende.Importen styrs av behovet att till rimlig kostnadförse det svenska försvaret med den materiel som detbehöver för att kunna hävda vårt oberoende och vårterritoriella integritet. Om den nödvändiga teknologininte finns i eller om kostnaden för nationelltillverkning är alltför hög görs inköp i andra länder.Vid både import och export är det således heltandra hänsyn som styr beslutsfattandet än frågan omatt värna om andra länders försvarsförmåga.Regelverket för krigsmaterielexport står frågestäl-larens eget parti bakom. Det aktuella ärendet rörandeimport av stridsvagnsammunition från initiera-des av en regering i vilken partiingick.Om anser det med stor majoritetantagna regelverket vara bristfälligt står det ju honomfritt att här i motionera om ändring i det-samma.Anf. 35 ()Herr talman! Jag har ställt den här frågan därföratt jag förstår inte varför vi här i en sådanlagstiftning som vi har. Att man inte skall kunna ex-portera vapen till vissa länder kan jag förstå, även omdet konkret är obegripligt. Den som har pengar kan ialla fall köpa vapen, det vet även statsrådet.Jag hörde på TV hur man från säljer vapen till den som betalar mest.Men det obegripliga i det här sammanhanget är attom vi nu inte får lov att sälja vapen till kan viändå köpa stridsvagnsammunition från för attanvändas till våra nya stridsvagnar. Om man nu ärlitet av marknadsekonom kan man då räkna ut attstyckepriset för blir lägre, vilket bör innebäraatt förmåga att fortsätta sitt s.k. krig blir för-stärkt.Kan statsrådet på ett pedagogiskt sätt förklara var-för vi inte får lov att sälja vapen till medan vifår lov att köpa ammunition från ?Anf. 36 Statsrådet ()Herr talman! Jag har just försökt att förklara det.Jag vill tillägga att det inte är någon målsättning i sigatt ge vår försvarsindustri lika konkurrensvillkor, dvs.att låta den konkurrera på ett annat lands hemma-marknad bara för att det landets industri i något fallfår konkurrera om en beställning från det svenskaförsvaret.Vi har en lagstiftning som är beslutad av riksda-gen. Den anger restriktionerna för vapenexporten. Vidimport är det upphandlingsförordningen som gäller.När det gäller det fall som åberopadevar det den tidigare regeringen som gav ett bemyndi-gande i frågan. Det hade varit möjligt för att då ta upp frågan. Jag måste säga att villSten ändra på detta är det fullt möjligt förhonom att motionera här i riksdagen.Anf. 37 ()Herr talman! Om jag har möjlighet tänker jag fak-tiskt försöka i den mån jag har kapacitet att ändra pådet här. Men jag begärde ändå ett litet pedagogisktexempel. Statsrådet säger att det var den förra rege-ringen som tog initiativet. Men det förekom i alla fallinga invändningar ifrån socialdemokraterna, utan deaccepterade detta.Men tala då om för mig hur jag skall kunna stå påMöllevångstorget i och tala om för minaeventuella väljare att inte får lov att säljakrigsmateriel till , eftersom man då kan förstärkaIsraels krigsförmåga. Däremot kan vi köpa ammuni-tion till våra stridsvagnar från . Kan statsrådet geett hyggligt och vettigt pedagogiskt svar på min frågaär jag mycket tacksam. Det behöver jag ha när jagskall försvara detta.Det är helt klart som statsrådet säger att jag kanmotionera och jag kommer att motionera. Jag tyckeratt våra vapenlagar är obegripliga.Anf. 38 Statsrådet ()Herr talman! Jag har i mitt svar givit precis denförklaringen om de två olika motiv som styr regelver-ket.Anf. 39 ()Herr talman! Jag hoppas ändå att statsrådet inseratt detta är svårt att förklara för väljarna. Politik ochideologi går tyvärr inte alltid ihop. Jag vill bara tillprotokollet upprepa att vi får alltså inte lov att expor-tera vapen till , men vi får lov att köpa vapenfrån . Var finns logiken någonstans?Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1994/95:443 omkrigsmaterielexport till m.fl. länderAnf. 40 Statsrådet ()Herr talman! har frågat mig omjag har tagit reda på om , ochBrasilien "omfattande och grovt" kränker mänskligarättigheter.De tre länder som tar upp är så-dana där det finns skäl att noga följa utvecklingen.Detta sker också fortlöpande. Vårt regelverk byggerpå en prövning från fall till fall. En bedömning görsenligt riktlinjerna för krigsmaterielexport när för-svarsindustrin anmäler ett konkret ärende.När ett ärende aktualiseras görs en omsorgsfullbedömning av såväl respekten för mänskliga rättighe-ter som de andra krav som riktlinjerna ställer upp.Som underlag för bedömningen används all tillgängliginformation. Vad gäller mänskliga rättigheter beaktasbl.a. den information som Amnesty Internationaltillhandahåller.Regeringen gör sedan en helhetsbedömning av allarelevanta faktorer i ärendet. I denna helhetsbedöm-ning fäster jag, helt i enlighet med inten-tioner, särskild vikt vid frågan om hur de mänskligarättigheterna respekteras i det aktuella mottagarlandet.Detta är ett centralt villkor för att utförseltillståndskall beviljas.Anf. 41 ()Herr talman! Tack för svaret.Jag har några följdfrågor. Jag undrar om MatsHellström som utrikeshandelsministerhar gett tillstånd till nya affärer när det gäller ,eller Brasilien.Sedan undrar jag också vad det är som kan göraatt man kan få tillåtelse till krigsmaterielexport trotsatt de mänskliga rättigheterna kränks grovt och omfat-tande. Vilka saker är det som kan göra det?Anf. 42 Statsrådet ()Herr talman! Om en försämring inträffar i ett landdit vi har tillåtit export och det är fråga omgrova och omfattande kränkningar, såsom det anges idet regelverk som har beslutat om, då är detmöjligt att säga nej. Det är ju möjligt och naturligt attsäga nej till ny export. Följdleveranser har så att sägasin egen väg. När det gäller reservdelar måste detföreligga ett FN-beslut för att den exporten helt skallkunna blockeras. Reservdelar brukar tillåtas också iandra fall. Men det får bedömas i varje enskilt fall.Om en försämring inträffar får situationen i detenskilda landet bedömas, om det har hänt någontingsom kan motivera en mer restriktiv linje. I fråga om de länder som vi talar om finnsdet skäl att ha uppsikt. När det gäller de länder där detfinns uppgifter om att mänskliga rättigheter kränkslägger jag inför beredningen fram det material somsärskilt har. Någon export tillVenezuela har över huvud taget inte förekommit. TillMexico har det skett en begränsad export av övrigkrigsmateriel och ingen vapenexport. Till Brasilienhar man såvitt jag vet exporterat reservdelar ochsprängmedel och ingenting annat.Anf. 43 ()Herr talman! Jag läste i förra åretatt hade fått en order på Robot 70 från Vene-zuela och att denna order var värd ca 150 miljoner.Bofors kallade detta för en följdorder, och den följdepå en order som uppgick till 350 miljoner. Jag vet attenligt skall en följdorder gälla t.ex.reservdelar för att hålla levererat system i gång.Vardet här en följdorder? Var det somgav tillstånd till den? Har gett till-stånd till nya affärer med , ellerBrasilien? Jag har inte svar på den punkten.Anf. 44 Statsrådet ()Herr talman! Jag har just redovisat vilken exportjag har givit tillstånd till - ingen sådantill Venezuela.Överläggningen var härmed avslutad.15 § (forts. från 10 §) Studiestöd, särskilda utbild-ningssatsningar inom högskolan m.m.(forts. SfU12 och SfU15)Anf. 45 ()Herr talman! När det gäller tillväxtsamhället harMiljöpartiet ständigt ifrågasatt om tillväxten i sig harett egenvärde. Det är viktigt att titta noga på tillväx-tens innehåll. Är det större sophögar, flera plastelefan-ter, ytterligare 20 TV-kanaler som vi behöver? Denhär frågan om tillväxt hör hemma i ett annat samman-hang. Men när det gäller tillväxt inom utbildning,kunskap, erfarenhet och ökad förståelse för mänskligavärden och ökad humanitet är vi inte bara för en till-växt, utan där anser vi att behovet även i ärskriande.I livets skola är vi alla elever. Där är skolan ochlärandet livslångt. I fråga om erfarenheter, kunskaperatt överleva, andligt och materiellt, blir vi aldrig full-lärda eller fullvuxna.I vårt moderna samhälle krävs ett livslångt läran-de, rent faktiskt. Vi behöver utveckla och förbättraredan inlärda faktiska kunskaper. Vi behöver lära osskommunikation, användande av den nya teknikeninom våra kunskapsområden och där göra nya land-vinningar inom läraryrken, jordbruk, järnframställ-ning, vattenrening osv.För dessa stora utbildningsinsatser behövs ett stat-ligt huvudansvar för studiefinansieringen. Detta är visäkert alla överens om. Här diskuteras inte grundsko-lan för barnen och skolplikten.Men vi har ännu en ganska stor grupp vuxna som är iavsaknad av genomgången nioårig grundskola ellersom har bristfälliga kunskaper så att de inte utan vida-re kan fortsätta sin utbildning inom gymnasiet. Det ärinte bara fråga om fritt demokratiskt val, att väljautbildning som är statsfinansierad, utan bristen påvälutbildad arbetskraft är oroande. Därför slås engrupp erfarna arbetare och tjänstemän som har ar-betslivserfarenhet men som saknar delar av en teore-tisk grundutbildning ut på marknaden.Endast 25 % av våra gymnasieungdomar skaffarsig högre utbildning. Detta är att jämföra it.ex. Om det svenska samhäl-let inte på allvar tar itu med denna brist, klarar vi inteav att bygga upp eller hantera utmaningen om ettframtida samhälle i ekologisk balans, kombinerat medsocial rättvisa och en sund ekonomi. Hur skall dettaförverkligas?Samhällets självklara ansvar är naturligtvis attställa tillräckligt med studieplatser till förfogande föreftergymnasial utbildning. måste luckornafyllas genom komvux, folkhögskolor, distansunder-visning, svenska för invandrare på grundskole- ochgymnasienivå så att dessa eftergymnasiala platserskall kunna utnyttjas av alla, eller av så många somdet rimligen går. Om de studiesugna människorna ochundervisningsplatserna finns måste även andra förut-sättningar ges. Det är framför allt de ekonomiskamöjligheterna att genomföra denna tänkta utbildnings-revolution som måste ses över. Här finns en storojämlikhet. Elever som läser samma kurs kan ha olikalån, få olika bidrag eller kanske stämpla. Detta skallses över i . Det känns magstarktatt besluta om så stora förändringar som de som skallbeslutas här . Det finns en orättvisa, för att intesäga en diskriminering, i dagens system. Det finns ensnedrekrytering till högre studier, geografiskt, socialtoch i könsperspektiv, som förstärks i och med attförslag i detta betänkande antas.Faktum kvarstår att studiestödssystemet förstärkersnedrekryteringen. Vi ser en tydlig målkonflikt mellanutredningens direktiv och den politik som kommer tilluttryck i betänkandet. Bl.a. därför vill attfrågan om studielön skall utredas inom . Redan utsatta grupper drabbas när barn-tillägget inom SVUX och SVUXA tas bort. Just dessasom behöver förnyad utbildning, de flesta kvinnor,kommer att sakna ekonomisk möjlighet att börja läsapå nytt. Just dessa drabbar det beslut som med allsannolikhet kommer att fattas . anseratt barntilläggen är en viktig förutsättning för att manöver huvud taget vågar börjar studera igen.Miljöpartiet vill också behålla resebidragen tillstatens skolor för vuxna, en liten summa för statenmen oerhört viktig för dessa elever. Miljöpartietkommer att stödja vänsterns reservation 11 om ettbidrag på 11 miljoner till de familjer som har högst85 i inkomst.Vi tar avstånd från sänkningen av studiebidragetanalogt med att vi satt oss emot sänkningen av barn-bidraget. Vi vill höja barnbidraget och sedan beskattadet för att så åstadkomma en rättvisare fördelning.Varför skall vi bevara ? Det är en vik-tig del av det studiesociala stödet, inte minst ur rekry-teringssynpunkt. Om högskoleutbildningen skall varatillgänglig för alla, oavsett ekonomisk bakgrund ochregional hemort, måste vi erkänna värdet av studen-ternas tågrabatter. Rabatten är också en oerhört viktigstimulans att välja det miljövänliga tåget som kom-munikationsmedel.Besparingen drabbar också gymnasisterna hårt, dåfamiljer som drabbats av arbetslöshet och dålig eko-nomi måste låta de äldre barnen ta betydligt störreansvar för sin egen ekonomi . I ett läge närungdomsarbetslösheten är större än någonsin tidigarei modern tid är möjligheten till extraknäck mycketbegränsad.Det här gäller givetvis också de högskolestude-rande. Har man behov av att åka hem och hälsa påvänner och familj, skall det inte krävas att man för-summar sina studier för att jobba extra, om man nukan få något sådant, för att ha råd till en tågbiljett. Omstudenten försenas i sina studier ökar kostnaden förutbildningen, och den tänkta besparingen genom attdra in kortet går förlorad. Det är också så att mångastudenter mår oerhört illa . Delängtar hem, de har omplanterats i en ny social miljö.Alla lever inte det glada studentlivet i kamraters gäng.Många är ensamma. Det finns många som har psykis-ka problem - även självmordsförsök förekommer. Ommöjligheten att åka hem beskärs kan det innebära enytterligare ökning av problemen, vilket statistiskt intekan bevisas men jag tror att det är så.Att dra in anslaget till reserabatter är mycketmärkligt med tanke på en av grundtankarna i 1993 årshögskolereform, som innebar att studenternas möjlig-het att välja universitet och högskola skulle ges störrevikt. Högskolans anslagstilldelning bygger till stor delpå hur många studenter man förmår rekrytera tillrespektive lärosäte. När nu försvinnersätts systemets principer delvis ur spel.Att som regeringen och överlåtafrågan om studenternas reserabatter till marknaden,utan att ens utreda om det kan ge en tillfredsställandelösning, anser vi vara oansvarigt.Så till frågan om studiestöd under sjukdom. Efter-som merparten av de studerande som fått sin studie-skuld reducerad efter sjukskrivning inte försenatsnämnvärt i studierna anser regeringen att karenstidenkan ökas från 14 . Man menar att försäk-ringskassan bedömer arbetsförmåga, inte studieoför-måga och menar att lindrigare sjukdomar inte behöverbetyda att man inte kan studera.Miljöpartiet de gröna anser att detta är en miss-uppfattning av grundproblemet. Självfallet skall maninte kunna utnyttja sjukförsäkringen för att få rabattpå studieskulden. Då är bedöm-ningsmetoder av vad som är studieoförmåga sommåste förbättras. Annars drabbas också de uppemot28 % av de sjukskrivna studenter som rättmätigt fåttreducering, eftersom de faktiskt tvingas gå om ellerhelt avbryta utbildningen.Vi har sagt nej till N/T-arvodena, som innebär att9 000 studenter skall få studera på SVUX- ellerSVUXA-nivå. Vi anser att det är förkastligt ur rättvi-sesynpunkt. Det ger också helt fel signaler om hursamhället prioriterar värdet av naturvetenskaplig ochteknisk kunskap framför humanistisk. Visserligensatsar man i annat sammanhang på kraftigt ökad ut-bildning, t.ex. tolkutbildning. Men då handlar det omutbildningsplatser och inte om studiefinansiering.Dagens ungdom söker i ökad utsträckning humanis-tiska och samhällsinriktade yrkesutbildningar. Då börockså en arbetsmarknadspolitisk satsning på utbild-ning ge uttryck för detta. Är det så att de unga med-borgarnas efterfrågan på utbildning väger alltför lättmot exportindustrins nuvarande behov av arbetskraft?Miljöpartiet företräder ett mer tvärvetenskapligtsynsätt när det gäller vad för sorts kompetens sombehövs för att finna en långsiktigt hållbar samhällsut-veckling och en väg ur krisen. Här måste satsningarpå humaniora och miljörelaterad kunskap ges störreutrymme.Vi säger likaså nej till i stipendier förgenomgånget basår i komvux. Vi menar att det ger felincitament. Det är en ganska liten summa i rikssam-manhang, men det är ändå 15 miljoner.Avslutningsvis yrkar jag bifall i SfU12 till reser-vationerna 3 mom. 1, 9 mom. 7 och 43, 25 mom. 30och 43 samt reservation 33 mom. 38, i SfU15 bifallendast till reservation 1.Anf. 46 () replikHerr talman! säger att Social-demokraterna tillsammans med över-lämnar ansvaret för till marknaden. Jagskulle vilja påminna om att denursprungliga överenskommelsen faktiskt träffadesmellan Socialdemokraterna och . Dåskulle kortet inte bara ha överlämnats till marknadenutan det skulle ha försvunnit helt och hållet.Anf. 47 ()replikHerr talman! Jag borde naturligtvis ha nämnt Mo-deraterna, det kan jag hålla med om.Men man har inte från heller gett någradirektiv om hur dessa resor skall kunna finansieras.Det tycker vi betänksamt. Det är inte realistiskt atttänka att 81 miljoner kan finansieras på det sätt somföreslagits.Anf. 48 () replikHerr talman! Jag skulle vilja föreslå att läsa det särskilda yttrande som vi har bifo-gat SfU12 vad gäller och vad vi föreslår.Det står noga angivet också i vår motion. Vi anser attdetta är en klar förbättring mot att kortet hade tagitsbort helt och hållet. Det uppdras inte år marknaden attlösa frågan, utan det uppdras åt CSN att försöka ordnadet hela.Anf. 49 ()replikHerr talman! Att det är någon förbättring mot attkortet skulle ha tagits bort helt och hållet kan jag hållamed om. Men jag anser att det här görs en orealistiskbedömning och menar att det enda rimliga är att be-hålla i något liknande form som , omdet skall ge det som förväntas av de ungdomar somanvänder det.Anf. 50 ()Herr talman! Utbildning spelar en avgörande rollför en fortsatt välståndsutveckling. Den är av centralbetydelse både för den enskilde och för samhälletsutveckling. Alla skall ges lika möjligheter att utbildasig. Det ligger både i den enskildes och i samhälletsintresse. Goda sociala och ekonomiska villkor stimu-lerar den enskilde att påbörja och slutföra högre stu-dier.Dagens studiestödssystem har flera brister, där enav de allvarligare är den orimligt höga skuldsättningsom studielånen leder till. Vuxenstudiestödet i sin turär oöverblickbart på grund av alltför många olikastödformer. Det medför också att elever med likartadsituation får olika stöd. Alla som studerar på en vissnivå inom utbildningsväsendet bör ha rätt till sammastöd.I har alla rätt till grundskoleutbildning,men i praktiken krävs numera även gymnasiekompe-tens för att ta sig in på arbetsmarknaden. Detta anservi kristdemokrater motiverar särskilt förmånliga stödför dem som i vuxen ålder kompletterar grundskole-eller gymnasienivå. Det vore dessutom önskvärt attden enskilde eleven i större utsträckning från börjankunde ges besked om möjligheten att få ekonomisktstöd för hela utbildningen.Herr talman! De beslut om förändringar i studi-estödssystemet som fattades under förra mandatperio-den rev regeringen upp med hänvisning till den studi-estödsutredning som skulle komma i gång. Före över-synen ville man uppenbarligen tillbaka till ruta ett.Men det beslutet föll snart i glömska borta på Utbild-ningsdepartementet.Nu föreslår regeringen flera genomgripande för-ändringar, när man borde ha inväntat Studiestödsut-redningens arbete. Därför menar jag att regeringensförslag om att avskaffa barntillägget i särskilt vuxen-studiestöd och i särskilt vuxenstudiestöd för arbetslö-sa absolut bör avslås av .