prot · GI0987 · 1995-04-06 00:00:00 — Utskottet har sagt nej till detta och manbegraver förslaget . Det tycker jag är synd,för finessen med ett sådant förslag är att man får sam-verkan mellan skola och arbetslivet. Man får en deldär skolan tar det teoretiska ansvaret medan arbetsli-vet tar det praktiska ansvaret. Framför allt ger detungdomarna en god chans att komma in på arbets-marknaden. Jag tycker att det är synd att ni säger nejtill detta. Jag skulle vilja fråga om ni tänker kommamed ett förslag med anledning av , som presenterats de senaste dagarna.Det andra gäller basårsplatserna på komvux. Jagvill fråga: Vilken garanti har de elever som har enbasårsplats på komvux för att de sedan kommer in påen högskola?Anf. 113 () replikHerr talman! Jag förutsätter att man skall ställakravet att alla platser skall ha kvalitet. Oavsett om detgäller folkbildningen, komvux, gymnasieskolan ellerhögskolan skall det självklart vara kvalitet. Modera-terna brukar vara för mångfald, eller hur? Därförborde väl det jag här nämnt passa.När det gäller basårsplatserna finns det inte någonregel som säger att elever som går basårsutbildningeninom komvux självklart kommer in på högskolan.Men vi förutsätter, som jag sagt, att det sker en dialogmellan högskolan och komvux i den här frågan. I daglägger många högskolor faktiskt ut sina basårsutbild-ningar på komvux. Den kontakten finns alltså på många ställen.Anf. 114 () replikHerr talman! Det är väl Moderata samlingspartietsom står för mångfalden i detta avseende - kanskeinte Socialdemokraterna, som mera kör med traditio-nellt tänkande. Förutom att ni vill avvakta när detgäller den kvalificerade eftergymnasiala utbildningensäger ni ju nej exempelvis till utbildningscheckar,som den borgerliga regeringen införde för något årsedan just för att skapa ett instrument för människorsom är arbetslösa att få möjlighet att välja utbild-ningsanordnare. Det kan gälla både offentliga ochprivata sådana. Det handlar också om att man kundevarva utbildning i arbetslivet med utbildning inomexempelvis en utbildningsanstalt. Detta har ni sagt nejtill.Vidare har ni tagit bort möjligheten exempelvis tilltraineeutbildning, som jag tror skulle vara ettutomordentligt alternativ för många människor somav olika skäl har drabbats av arbetslöshet eller somhar svårt att komma ut på arbetsmarknaden, alltsåungdomar. Det är synd att man av dogmatiska skäl -jag utgår från att det är så - säger nej till detta.Herr talman! Sedan några ord om industripro-grammet. Det är bra att arbetsgruppen äntligen harkommit i gång och att man tittar på rekryteringsmöj-ligheterna och på orsakerna till att det är svårt attrekrytera ungdomar till industriprogrammet. Det finnsmånga olika skäl till det.Vi har också problem relativt sett just när det gäl-ler rekryteringen till det naturvetenskapliga program-met. Vi vet ju att det är nödvändigt attmånga fler ungdomar väljer naturvetenskapliga äm-nen, därför att den framtida arbetsmarknaden kommeratt kräva det. Jag tycker att det är synd att man intehar tillstyrkt de motionsyrkanden där det just krävs atten analys görs av det naturvetenskapliga programmet.Anf. 115 () replikHerr talman! Vi har fått en rapport om att de ut-bildningscheckar som man kunde få inte blev använ-da. I stället kunde man omfördela medlen. Efterfråganvar alltså tydligen inte så stor i det avseendet.Frågan om en kvalificerad eftergymnasial utbild-ning kommer skolministern att beröra.Anf. 116 Statsrådet ()Herr talman! Jag måste säga att det är ett nöje attlyssna till de många kunniga och engagerade skolde-battörer som finns i kammaren . Många frågorhar ställts till mig. Jag hinner kanske inte svara på allai det här anförandet.Jag vill ta upp de tre områden inom skolpolitiken,kanske framför allt inom ungdomsskolan, som rege-ringen har prioriterat. Det gäller då för det första attbekämpa segregation och utslagning i skolan, för detandra att stimulera det inre arbetet och den pedago-giska utvecklingen i skolan och för det tredje att stär-ka elev- och föräldrainflytandet.När det gäller att minska utslagningen i skolan harvi nu några viktiga år framför oss i gymnasieskolan.Vi vet att gymnasieskolan har ställts inför en mycketstor och svår utmaning. Vi politiker har krävt av gym-nasieskolan att den skall klara av att utöka utbildning-en, så att alla ungdomar får en treårig utbildning på etttreårigt program.Vi har också krävt att man skall klara av att un-dervisa enligt nya kursplaner på nya program med ettnytt betygssystem, utforma lokala kurser och kurspla-ner och undervisa elever i ämnen som man kansketidigare inte undervisat i - och allt detta samtidigt.Jag tycker inte att det är särskilt förvånande att endel gymnasieskolor då har stött på problem. Självklartmåste stora förändringar få ta en del tid innan manlyckas. Många gymnasieskolor har också lyckatsväldigt bra. Det är de skolor som tidigt satte i gång ettförändringsarbete, som var beredda på förändringaroch som vågade gå in och utmana den gamla linjesko-lans sätt att arbeta. Där har man lyckats bra.Ulf tog upp problem som finns på vissagymnasieskolor när det gäller undervisningen i kär-nämnena. Jag vill gärna kommentera det.Till att börja med vill jag säga att vi måste frågaoss vilka krav gymnasieskolan skall svara emot. Jagmenar att kraven kan delas in i tre olika typer: arbets-livets krav, krav som ställs för att man skall kunna gåvidare till högre utbildningar och krav som ställs föratt man skall kunna vara en aktiv medborgare ochdelta i vår demokrati.På alla områden har dessa krav ökat. Allra mestgäller det kanske kraven i arbetslivet. Om vi skullesläppa den kopplingen och säga att detta blir för svårt,att gymnasieskolan inte klarar detta, har vi gett oss inpå en mycket farlig väg. Det krävs ökade kvalifikatio-ner i arbetslivet. Därför måste vi också försöka skapaen gymnasieskola som svarar mot de ökade kraven.Exempelvis ställs det krav på ökade generella gemen-samma kunskaper som bl.a. uttrycks i fråga om kär-nämnena.Ibland möter jag en uppgiven stämning i debattenpå de gymnasieskolor där det är svårt att klara under-visning i kärnämnena för alla elever. Man säger: Dethär blir för svårt. Vi kommer inte att klara av det. Vimåste sänka kraven. Eller också frågar man: Varförskall en elektriker behöva lära sig matematik?Jag tror att det är oerhört farligt att resonera så.Jag tror också att det är viktigt att vi politiker hållerfast vid de målsättningar som låg till grund för gym-nasiereformen och för de treåriga programmen. Sedanskall vi inte vara dogmatiska och inte vara beredda attgöra justeringar om så krävs. Det är viktigt att slå fastatt man, om man tror att en elektriker inte behöverläsa matematik, faktiskt inte vet vad en elektriker gör.Och om man tror att vi kan ha en gymnasieskola somutbildar för ett arbetsliv som redan har försvunnit,slösar man oerhört med våra knappa gemensammaresurser.Ändå tycker jag att det finns anledning att varaganska hoppfull, just därför att de gymnasieskolorsom har gått in i ett förändringsarbete, som aktivtarbetar med pedagogisk utveckling och som har ettsamarbete mellan lärare i kärnämnen och lärare iyrkesämnen har lyckats. Låt oss ge de gymnasieskolorsom ännu inte har lyckats tid och tilltro, så att deockså får lyckas!Jag instämmer gärna i det som sa-de, nämligen att risken naturligtvis alltid finns att denteoretiska traditionen från de gamla teoretiska linjernafår utgöra en norm också för alla gymnasieeleverinom kärnämnena. Därmed kommer stora grupper avelever att känna främlingsskap inför skolan. Därförmåste man vara beredd att förändra skolan.Ett uppföljnings- och utvärderingsarbete pågår igymnasieskolan. Det är nu för tidigt att dra säkraslutsatser av hur det går. Vi måste ge en viss tilltrooch för det arbete som faktiskt pågår igymnasieskolan.Jag vill också något kommentera diskussionen ombesparingar. De stora besparingar som drabbat skolanunder många års tid har ju drabbat elever med destörsta svårigheterna hårdast. Det visar ganska sam-stämmigt de utvärderingar som görs. Det är natur-ligtvis ett oerhört problem.Detta är en del av bakgrunden till att regeringennu kommer att prioritera det som särskiltuppmärksammat, uppföljningen av hur kommunernafördelar sina resurser mellan olika elever, så att elevermed de största behoven får de största resurserna.Det handlar naturligtvis också om den totalasumma skolan kan förfoga över. Detta tog upp.Jag finner det märkligt att just hon gör ett nummerav kommunernas knappa ekonomi. Det är ju denregering i vilken hon var minister som faktiskt äransvarig för att vårt land har försatts i en situationmed en mycket stor skuld och med mycket hög arbets-löshet. Detta har gjort att vårt land på många sätt ärutlämnat till andras bedömningar och den s.k. mark-naden. Det är den situationen som den här regeringennu gör allt för att ta oss ur.Andreas tog upp behovet av ett ökat för-äldrainflytande. Han efterlyste nya plattformar förmänniskor att ta ansvar. Jag tror det är viktigt att vikan skapa sådana nya plattformar.När det gäller föräldrainflytandet menar jag måste se det på två olika sätt. Vi måste öka möj-ligheterna till formellt inflytande och beslutande ellerdeltagande i beslut för föräldrar. Därvid tror jag att vimåste svara emot de krav som många föräldrar har påatt få rå sin egen skola, få vara med och bestämma påsin skola, där man har sina barn.Jag tycker det är en brist inom det kommunalasystemet att fristående skolor kan erbjuda störremöjligheter för föräldrar att få ett direkt inflytandeoch beslutande över skolan än vad den kommunalaskolan kan erbjuda.Därför arbetar vi nu inom medatt försöka ta fram förslag på hur ett ökat sådant infly-tande skulle kunna se ut inom det kommunala syste-met. Jag skulle vilja skapa en grannskapsskola, enskola med ökat inflytande, också formellt, för föräld-rar, elever och kanske också personal.Men den kanske viktigaste formen för inflytandekan man kalla för föräldrarnas medverkan i skolan.Det är viktigt att föräldrarna har en kontinuerlig kon-takt med skolan. Det måste vara skolans ansvar attupprätthålla en sådan kontinuerlig kontakt. Det ärviktigt att skolan informerar föräldrarna och hemmen,inte bara om hur det går för det egna barnet, utan omvad man gör i skolan, vad det går ut på, vad man harför planer, hur man ser på arbetet. Man skall inte bararecensera den enskilda eleven efter avslutat arbete.Om föräldrarna skall ha en chans att ta en aktivdel måste de också få komma in och påverka redan iplaneringsstadiet.Regeringen prioriterar en utveckling av det inrearbetet i skolan. Jag tror att det är lätt för oss politikeratt debattera vad skolan skall lära ut. Vi möter allasom skolpolitiker många krav på vad skolan bordelära ut som man inte tycker att den gör, i alla fall intetillräckligt bra eller tillräckligt omfattande. Det ärsjälvklart viktigt att diskutera vad skolan skall lära ut.Men vi måste alltid komma ihåg att det vi be-stämmer att skolan skall lära ut inte alltid är det somden enskilda eleven lär in. Det är processen däremel-lan - mellan det vi bestämmer oss för att skolan skalllära ut och det den enskilda eleven verkligen lär in -som är kärnan i skolan. Det är den processen somantingen kan gå ganska dåligt, så att t.ex. en elev lärin att den är korkad i matte, när läraren tror att den lärut division.Men det är också den processen som kan gå oer-hört bra. Då är det en kreativ process, där människorutvecklas och växer tillsammans och där nya kunska-per utvecklas och föds.Om vi vill ha en kvalitetshöjning i skolan så krä-ver det en vitalisering och en pedagogisk utveckling iskolan. Det krävs att den pedagogiska utveckling somi dag sker på vissa skolor sprids till allt fler skolor.Britt-Marie sade mycket riktigtatt en demokratisk fostran självklart inte kan ske medauktoritära metoder. Jag instämmer gärna i det utta-landet. Därför måste vi konstatera att innehåll ochform i skolan inte kan separeras. Vad man undervisarom är självklart inte oberoende av hur arbetet i skolanbedrivs.Den ansvarsfördelning vi nu har på skolans områ-de slår fast att det är riksdag och regering som sätterupp mål för skolans verksamhet och sedan utvärderarden. Det är lärarna som tillsammans med sina eleveroch med stöd av sin skolledning skall finna formernaför hur dessa mål skall nås. Det tycker jag är en braansvarsfördelning. Den skall ligga fast.Det är inte min uppgift som skolminister och inteer uppgift som riksdagsledamöter att tala om för demsom arbetar i skolan hur de skall bedriva sitt arbete.Men jag menar att det är vår uppgift som ansvariga attbry oss om hur man arbetar i skolan. Vi måste varalyhörda för de villkor som arbetet i skolan skall be-drivas under och vara beredda att bistå skolan i sittarbete med att utveckla en pedagogik.Det är min övertygelse att utvecklingen i skolansker huvudsakligen underifrån, ute på de konkretaskolorna. Min uppgift som skolminister är därför attstimulera, att underlätta, att undanröja hinder för ensådan utveckling, och självklart att sätta upp mål ochatt utvärdera.Jag har använt mig av och regeringen har tillsatten expertkommitté som bl.a. har till uppgift att följaoch stimulera den pedagogiska utvecklingen i skolan.Expertkommittén har tagit namnet Skolkommittén.Samtliga ledamöter i kommittén har egen praktiskerfarenhet av att arbeta med utvecklingsarbete i sko-lan. Man kan säga att de är experter i praktik och i attreflektera och dra slutsatser av sin praktik. Just därförtror jag att den här kommittén kommer att kunna varaett bra medel för att lyssna till de erfarenheter somfinns i skolan och föreslå de åtgärder som kan varaaktuella för att bistå skolorna i deras utvecklingsarbe-te.Herr talman! Min taletid är nu ute och jag ber attfå återkomma med en del utestående frågor i repliker-na.Anf. 117 () replikHerr talman! Jag kan till att börja med inte ungdåatt kommentera den uppgörelse som Socialdemokra-terna gjort med . Såvitt jag kan förståkommer kommunerna nu att inte få den kompensationpå som de annars skulle ha fåttfrån staten. Skolan är en stor utgiftspost i den kom-munala budgeten. Det borde oroa skolministern vilkabesparingar som kommer att drabba skolorna.Jag tror inte man kan göra det så enkelt för sigsom att hänvisa till den borgerliga regeringens politik.På den tiden fanns ett annat parti som tala-de om att den förda politiken innebar nedrustning ochen del annat i den vägen. Men samma parti fortsätternu i samma anda, om man skall fortsätta med denvokabulären.Sedan skulle jag vilja göra en kommentar när detgäller kärnämnena. Hade statsrådet varit inne i kam-maren när jag höll mitt anförande hade hon kunnatvara mildare i tonen. Det hon citerade var inte riktigtdet jag sade. Jag sade att det självklart är oerhörtviktigt att man skall läsa kärnämnena: svenska, eng-elska, matematik osv. Men detta är en mycket svårfråga. Visar det sig att många elever inte når de mål vihar fattat beslut om då tycker vi att man måste över-väga detta. Vad jag sade var att man borde göra ensärskild översyn på departementet när det gäller dessafrågor.Jag tycker att målsättningen skall vara att manskall kunna ha samma mål i kärnämnena. Men om viinte lyckas med det måste vi trots allt tänka om.Sedan måste jag ta upp en fråga som jag är litetförvånad över att ministern inte ens nämner. Det ärlärarrollen och lärarutbildningarna.Man har såvitt jag kan förstå tillsatt en arbets-grupp på departementet. Vad avser regeringen attföreslå när det gäller lärarutbildningarna? Jag tror attdet är absolut nödvändigt att göra någonting.Anf. 118 Statsrådet ()replikHerr talman! Jag får be om ursäkt om mitt anfö-rande uppfattats som att jag försökt pådyvla som han inte har. Det var självklart inte avsik-ten.När det gäller en särskild översyn av kärnämnenaär det så att till den parlamentariska kommitté där UlfMelin själv är ledamot har jag och regeringen givittilläggsdirektiv att man särskilt skall se på kärnämne-na. Inom ramen för den kommittén finns det möjlighetatt göra den översyn som efterlyser.Jag vill också nu passa på att svara på de frågorUlf ställde tidigare om den kvalificerade efter-gymnasiala utbildningen.En utredning har arbetat . Manöverlämnade sitt betänkande till mig för tre dagarsedan. Jag är inte beredd att svara påfrågan när en proposition kan avlämnas.Det är mycket angelägna frågor, och jag hoppasatt vi snart skall kunna komma med förslag för att viskall kunna stärka och utöka den kvalificerade efter-gymnasiala utbildningen, för behoven är mycket stora.Men utredningen kommer att remissbehandlas.Det är viktigt att vi lyssnar till de olika röster somhörs i denna fråga, inte minst deras som eventuelltskall anordna utbildningen.Anf. 119 () replikHerr talman! Den grupp som jag själv sitter med iskall följa gymnasieskolans utveckling. Jag är interiktigt klar över om vi har initiativrätt eller inte.Skolverket skall göra nationella prov nu i maj.Skulle det visa sig att många elever inte når de mål vihar satt upp tror jag nog att det är angeläget att manäven på departementsnivån, statsrådsnivån, tar tag ifrågan och försöker göra en översyn.När det gäller den kvalificerade eftergymnasialautbildningen kan jag förstå att man inte kan ge exaktdatum för en proposition. När man har fått remissvaroch kunnat gå igenom de förslag utredningen har ärdet viktigt att man återkommer till underhösten med en proposition, så att den nya tingensordning kan börja gälla fr.o.m. nästa år.Det finns ju många påbyggnadsutbildningar som lever i ett gränsland. Det är en massa problemmed interkommunal ersättning osv. Det finns utbild-ningar som ligger på högskolenivå som kanske inteskulle vara på den nivån, utan borde ligga mellangymnasieskolan och högskolan. Jag tror att det ärangeläget att man snabbt fattar beslut om det här iriksdagen, därför att då kommer vi att skapa en bättrearbetsmarknad för många ungdomar.Jag efterlyser fortfarande, herr talman, statsrådetssyn på lärarutbildningarna.Anf. 120 Statsrådet ()Herr talman! Jag vet att har ett engage-mang i gymnasieskolan, och jag känner stor respektför det. Men det är en sak som skiljer oss. det så att vi måste göra förändringar omeleverna inte når målen. Jag är ännu inte beredd attsäga att det är eleverna som har misslyckats, utan jagtror att de nya kraven på gymnasieskolan är så storaatt det i mitt perspektiv är gymnasieskolan som i såfall inte har klarat att ta eleverna till målen. Det ärmitt perspektiv på gymnasieskolan . Vi fåråterkomma när vi har ett bättre underlag i fråga omutvecklingen i gymnasieskolan med de nya program-men.Jag kan försäkra att min ambition närdet gäller den kvalificerade eftergymnasiala utbild-ningen är att vi skall kunna läggafram förslag på det området, inte minst mot bakgrundav att påbyggnadsutbildningarna lever i ett gränslandoch behöver en fastare form.Lärarutbildningarna är en väldigt stor fråga. av bakgrunden till att vi inom departementet nuhar tillsatt en arbetsgrupp är att vi vill kartlägga någraav de större problemområden som vi kan se i frågaom lärarutbildningarna. Jag tror också att det är vik-tigt att vi inte går fram för snabbt med lärarutbild-ningarna och säger att vi säkert vet vilka förändringarsom skall göras. Det gäller för lärarutbildningarna,precis som för skolan, att det är ganska lätt att debat-tera och bestämma vad man skall lära ut, men det ärinte säkert att de blivande lärarna kommer att lära indet som vi tänker oss när vi bestämmer vad vi skalllära ut. Därför måste man se på de problem som finnsi lärarutbildningarna och de nya krav som lärar-na har att svara mot i skolan. Arbetsgruppens uppgiftär att lokalisera och kartlägga de problemområdenaför senare ställningstaganden i fråga om åtgärder.Anf. 121 ()replikHerr talman! ville göra medskyldig till kommunernas dåliga ekonomi,eftersom hon satt med i den tidigare regeringen. Jagvill bara säga att jag är helt övertygad om att kommu-nerna hade haft problem med ekonomin också omYlva hade suttit i den förra regeringen. Detvet jag, därför att satt också i den regeringen.Det kommer säkert att vara många som vill an-vända den dåliga ekonomin som slagträ åt än det enaoch än det andra hållet. Det kommer säkert att varaflera som uppträder i den här debatten och gördet - flera har redan gjort det. Jag skulle bara viljasäga: Sluta att använda det som ett slagträ, och görnågot åt problemet i stället! Det var det som Centernville göra i den förra regeringen, och det är det vi villgöra nu också. Vi har varit konsekventa. Det vore braom flera var det.När det gäller föräldrainflytandet, som är huvud-frågan för mig i den här debatten, är jag övertygad omatt har en stark vilja på den punkten.Nu hänvisade hon till att en viktig anledning att stärkaföräldrainflytandet var att detta redan erbjuds på flerafristående skolor. I så fall var det ett bra kvitto på attde fristående skolorna har gjort stor nytta. Det skullevara bra om bekräftade det, därför kunde möjligen uppfatta det så att hon menadeatt det var negativ konkurrens. Jag är övertygad omatt inte menade det, men det vore braatt få det kvitterat. Jag tror nämligen att de friståendeskolorna betyder mycket på flera områden, bl.a. pådet här området.Anf. 122 Statsrådet ()Herr talman! Jag vill säga till attdet inte har varit min avsikt att svära mig fri eller mittparti fritt från ansvar för den svåra ekonomiska situa-tion som landet befinner sig i. Men jag kände ett be-hov av att reagera mot den ton som i frågan om resursfördelningen till kommuner-na.Jag kan gärna säga till att detsjälvklart är så att vissa av de fristående skolorna harvisat hur man kan ta till vara ett föräldraengagemang,på ett sätt som den kommunala skolan inte har kunnatsvara mot. Det har bidragit till att jag anser att vi nuskall försöka arbeta för att skapa möjligheter till ettsådant föräldraengagemang också i de kommunalaskolorna och att skapa sådana former att man ocksådär aktivt kan ta del på ett sådant sätt att man känneratt man rår i sin skola och är med och påverkar den.Anf. 123 ()replikHerr talman! Det var ett bra svar från . Jag skulle vilja fortsätta mitt frågande.När det gäller föräldrainflytandet kunde man, så-som det nu lät på det korta svar som i sitt första inlägg, få uppfattningen att det skullevara ett inflytande som hängde samman med just denskola som fanns i grannskapet. Jag hoppas att det intevar så begränsat, därför att jag menar att vad vi i stäl-let måste åstadkomma är något större. Vi måste se tillatt det finns ett verkligt både formellt och reellt infly-tande på varje skola där föräldrarna har sina barn.Jag har själv nämnt som ett exempel. Jagsäger det inte för att vi alltid måste göra som man göri vårt grannland till punkt och pricka, men jag tror kan hämta mycket inspiration där. Det är spän-nande att se hur mycket som har kunnat släppas lossav kreativitet i skolorna, hur många olika grupper avföräldrar som har kunnat engageras och hur det tillsist är ett sätt att skapa en ny plattform för medborga-rinflytande, som jag tror är mycket viktigt och mycketintressant.För är det här en mycket stor fråga, somgäller mycket av det som den kommande samhällsde-batten måste handla om, nämligen att ge ett mycketstörre ansvar till medborgarna i samhället men ocksåstörre inflytande och mera makt.Anf. 124 Statsrådet ()Herr talman! Jag använder gärna begreppet grann-skapsskola, därför att jag tror att det vore önskvärtmed en utveckling av skolan, som ofta ligger lokaltplacerad i ett bostadsområde, till att bli ett levandehjärta i det området för dem som bor där, inte bara förde barn och ungdomar som går i skolan där. Jag troratt det vore bra för eleverna att få se att de lokaler därde arbetar används för andra viktiga sakerav föräldrarna och andra vuxna , påkvällen eller , så att man känner ett gemen-samt ansvar för sin skola.Det betyder inte, som också vet,att jag motsätter mig att man skall ha möjlighet attvälja att gå i en annan skola. Men faktum är att deallra flesta väljer att gå i den skola som ligger när-mast. Jag tror att det kommer att vara så också i fort-sättningen.Anf. 125 () replikHerr talman! Tack, , för beskriv-ningen av målet med .