prot · GI0960 · 1995-02-14 00:00:00 — Jämställdhetsintresset väger ocksåöver när det är fråga om sökande av olika kön medkvalifikationer som är i stort sett - men inte helt -lika.Jämställdheten kan alltså bli den avgörande fak-torn när regeringen har att välja mellan sökande sombedöms vara lika eller i det närmaste lika meriterade.Detta gäller självklart i särskilt hög grad på sådanaområden där det ena könet är kraftigt underrepresen-terat.Anf. 47 ()Herr talman! Jag tackar så mycket för svaret. Jagär glad över det liksom över civilministerns tydlighethär. Jag hade ju en liknande fråga som jagdiskuterade med dåvarande civilministern.I just det här fallet vet jag att jag självklart intekan ställa frågor om ett enskilt ärende, utan det gällerprinciperna.I stift finns det 268 präster, av vilka 81 ärkvinnor. Antalet kyrkoherdar är 84, varav 12 är kvin-nor. Antalet domprostar i landet är 13, varav 1 ärkvinna. Det ena könet är alltså underrepresenterat, ochdet kan aktualiseras i denna fråga.I stifts egen jämställdhetsplan står det attstiftets rekryteringsansvariga tillser att rekrytering ochantagning av präster sker utan avseende på kön.I 3 § står det: Vid tillsättning av prästtjänst skallvid likvärdiga eller i det närmaste likvärdiga meriterföreträde ges åt sökande av underrepresenterat köninom samma tjänstetyp.Till den aktuella domprosttjänsten har två kvinnorsökt. Den ena kvinnan uppfyller enligt egenbestämning väl de kriterier för skicklighet som behövsför en domprosttjänst. Hon har t.ex. teologisk dok-torsexamen. Alltså har hon vetenskapligt meriteratsig. Hon har prästtjänst. Alltså har hon förmågaatt inspirera till församlingsutveckling. Vidare har honvarit arbetsledare för tio personer utöver att hon haftansvaret i två stora stift för hela det finskspråkigautvecklingsarbetet. Alltså har den här kvinnan endokumenterad arbetsledarförmåga.Med detta vill jag bara "sätta civilministern påspåret" med tanke på den dag då det här aktualiseras iriksdagen. För övrigt är jag mycket nöjd med de klarabesked som jag har fått.Anf. 48 Civilminister ()Herr talman! Som själv upptäcktfinns det inga meningsskiljaktigheter oss emellan iden här frågan. Jag är också väl medveten om deotillfredsställande förhållandena över huvud taget närdet gäller kvinnliga prästers möjligheter att avancerainom Kyrkan.Utan att diskutera ett enskilt ärende kan jag gene-rellt säga att samtliga behöriga sökande till dom-prosttjänsten i kommer att vara med vidregeringens ställningstagande. Vi har ju flera gångertidigare vid prästtillsättningar tagit hänsyn till justjämställdhetsintresset.Anf. 49 ()Herr talman! Jag förstår och inser det. Dessutomhar JämO varit inkopplad på ett väldigt tidigt stadium.Det gäller alltså att bryta trenden. Det är se-dan kvinnor fick bli präster. Men fortfarande finns detett motstånd. Det gäller dock inte i officiella beskriv-ningar eller texter. Jag har med mig här en mapp medmaterial bl.a. om kvinnopräster och kan inte låta bliatt återge vad som sägs i en artikel av An-nika och . De menar att vi läsareinte riktigt förstår det här.Det finns alltså kvinnliga präster som betraktassom pestsmittade. Det står här att män inte tar dessakvinnor i handen. Manliga präster kan inte vara isamma rum som de och inte bära samma kåpa. Mänuppmanar konfirmander att inte gå och lyssna på dekvinnliga prästernas gudstjänster.Man menar också att det förekommit att föräldrarsom låtit döpa sina barn har fått klart för sig att bar-nen inte är riktigt döpta därför att en kvinnlig prästdöpt dem.Det är sådana attityder som vi måste komma bortfrån. Därför tror jag att även sådana här attityder påsikt försvinner, om regeringen och är tydli-ga och just när det gäller sådana här tjänster visar attde menar vad de säger.Anf. 50 Civilminister ()Herr talman! Så sent som i går var jag i ochträffade där ett antal kvinnliga präster. Vi diskuteradejust deras arbetssituation och vad de upplever i sinaförsamlingar både från manliga prästkolleger och frånförsamlingarna och de kyrkligt aktiva.Margitta återgav vad som sagts i en artikelfrån 1984. Men - - trorjag att det hänt en hel del. Det beror naturligtvis på attde kvinnliga prästerna har blivit fler. De utgör ungefär25 % av prästkåren. Om denna utveckling fortsätterkrävs det naturligtvis kvinnliga förebilder även pådetta område.Anf. 51 ()Herr talman! Jag sade fel. 1994 skrevs artikeln.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1994/95:251 om importen avuranAnf. 52 Miljöminister ()Herr talman! har frågat mig vad somhänt när det gäller undersökningen av svenska kärn-kraftverks inköp av uran.Frågan knyter an till frågedebatten i detta ämnehär i kammaren . Jag nämnde dåatt undersökte möjligheterna attställa krav på de svenska kärnkraftverken när detgäller inköp av uran.Departementets undersökning har visat att det påsikt inte skullle vara omöjligt att införa krav på före-tagen att i förväg förvissa sig om att verksamhetenhos en avsedd leverantör bl.a. uppfyller internationelltaccepterade riktlinjer beträffande strålskydd, arbe-tarskydd och miljöskydd. En förutsättning för detta äremellertid att sådana krav får en bred internationelluppslutning och acceptans.Jag vill samtidgt nämna att de svenska kärnkrafts-företagen har informerat om att man gemensamt be-stämt sig för att i nya upphandlingskontrakt införakrav på att internationella riktlinjer beträffande strål-skydd och miljö uppfylls hos gruvföretag och leveran-törer.Sverige kommer att fortsätta att driva frågan ommer bindande miljökrav i samband med uranbrytningbl.a. inom , ,och inom , NEA.Anf. 53 ()Herr talman! Jag tackar miljöministern för svaretockså - det är ju som vidiskuterar det här ärendet. Senast vi diskuterade dettaväcktes vissa förhoppningar, för då sade ministern attMiljödepartementet skulle undersöka möjligheternaatt ställa krav på de svenska kärnkraftverken när detgäller inköp av uran.Jag tycker nog att dessa förhoppningar grusas nå-got . Ministern säger i svaret här att departemen-tets undersökning har visat att det "inte skullevara omöjligt" att införa krav på företagen. Min frågablir då: Varför en så defensiv hållning?Jag skall citera litet grand från den rapport somGreenpeace har upprättat efter sitt besök i just Kras-nokamensk. Det gäller förhållandena på den orten.Man skriver bl.a.:"Vårt filmteam mötte ett samhälle präglat av för-störd hälsa och miljö som en direkt följd av uranbryt-ningen. Vi fann bl.a. att cancerfrekvensen överskrednormalfrekvensen i med 200-300 procentsamt en mycket hög andel graviditetsstörningar iområdet nära urangruvan i . I bo-stadshus uppmättes radonhalter som var tio gångerhögre än gränsvärdet i och i . "Men , är det inte så att reaktionen -om det här hade varit en beskrivning av situationen iett svenskt samhälle - hade varit någonting kraftfulla-re än bara ett uttalande om att det "inte skulle varaomöjligt"?Om ett sådant här fall hade inträffat i trorjag att ministern hade slagit näven ordentligt i bordetoch agerat för att ta fram en lagstiftning i stället för attbara hänvisa till vad bolagen nu säger att de vill göra.De har ju hitintills inte handlat därefter.Finns det inte anledning, , att agerakraftfullare än vad som anges i svaret?Anf. 54 Miljöminister ()Herr talman! Jag tror att och jag ärfullständigt överens om att det är fruktansvärda för-hållanden som beskrivs och att de är helt oacceptabla.Men vad jag skulle göra här var att tala om för DanEricsson vilka möjligheter vi har att agera.Det första som jag vill peka på och som jag tyckerär viktigt är att redan debatten om detta har gjort attkärnkraftföretagen nu garanterar att de inteskall köpa, om sådana här förhållanden fortsätter attgälla. Kärnkraftföretagen har alltså garanterat att deskall ställa krav på internationella riktlinjer i framti-den. Därmed kan vi hoppas att åtminstone de svenskakärnkraftföretagen inte köper från den här sortensgruvor i framtiden.Men frågan är även vad vi kan göra för att ocksåpå sikt garantera detta. Det visade sig vara litet merakomplicerat än vad jag hoppades förra gången somjag lämnade svar på frågan. Anledningen är inte bris-tande vilja utan vår anslutning till Euratom och WTO.På grund av vår anslutning till dessa organisationerkan vi tyvärr inte ha en helt självständig lagstiftning,utan den måste samordnas och sanktioneras interna-tionellt.Dan och jag kan däremot säkert varaöverens om att vi inom våra respektive partier skallhjälpa till med att försöka få bort den typ av reglersom gör att sådana här frågor behandlas handelspoli-tiskt inom EU och WTO. Jag tror att vi har ett gemen-samt intresse av detta. Sedan kan vi lagstifta nationelltom detta.Anf. 55 ()Herr talman! Det är ju bra att och jagär överens i sak om att det är fråga om en otillständigverksamhet. Men det handlar också om vilka åtgärdersom man vidtar för att komma åt denna verksamhet.Som ministern sade har denna debatt kanske ändå letttill att företagen nu säger, precis som ministern gör isvaret, att nya krav skall införas i upphandlingskon-trakten. Frågan är varför det har dröjt så innande faktiskt har tagit reda på vad som händer på deställen där man bryter uranet. Jag är rätt skeptisk tilluppgifterna om vilka insatser de är beredda att göra.Vi vet att det här uranet används i våra egna kärn-kraftverk, framför allt i och i ,och att det inte handlar om några små mängder. Mi-nistern sade under den förra frågestunden att det rördesig om från . Frågan ärom ministern litar på att företagen nu på egen handskall göra som de sagt eller om det finns anledning attgå vidare - det har ju här antytts att det inte skullevara omöjligt. Kommer ministern att fortsätta attbevaka detta och undersöka vilka möjligheter somfinns att gå vidare?Anf. 56 Miljöminister ()Herr talman! Jag hade hoppats att skulle kunna utläsa detta av mitt svar. Vifortsätter att driva kraven på mer bindande miljökravinternationellt. Steg två i detta arbete är att vi, sedanvi har fått ett bättre underlag från och , skall kunna lägga fram det för för att få till stånd ett gemen-samt internationellt beslut.Vi driver alltså nu frågan med sikte på att få ettgemensamt internationellt beslut. Jag tror att DanEricsson, jag och andra får hjälpas åt medatt sätta politisk press på kärnkraftföretagen, så att deinser vad som är ett lämpligt agerande vid upphand-ling av uran. Jag har ingen anledning att misstro demnär de garanterar att de skall ha en viss policy i fort-sättningen.Anf. 57 ()Herr talman! Det låter bra att vi är överens om attdriva på, och vi skall då utöva ett tungt politiskt tryckpå aktörerna på området. Jag har en liten följdfråga,som jag inte begär att ministern skall svara på just nu.I den proposition som ministern presenterade för14 dagar sedan, om lagstiftning med anledning avSveriges anslutning till Europeiska atomenergigemen-skapen (Euratom), föreslås en paragraf som ger rege-ringen möjlighet att föreskriva särskilda villkor förföretag och andra med tillstånd till kärnteknisk verk-samhet, vid försörjning med malm eller råmaterial.Jag undrar om miljöministern har haft något speciellt itankarna när hon formulerade denna paragraf, medanknytning till den nu aktuella frågeställningen.Anf. 58 Miljöminister ()Herr talman! Jag kan inte svara på i vilken ut-sträckning vi kan använda den paragrafen i det härfallet. Däremot kan jag säga att vi allmänt har hållitpå principen att man skall ha så stor nationell själv-ständighet som det någonsin är möjligt i dessa frågor.Men en fullständig nationell självständighet har vityvärr inte, eftersom vi är bundna av våra överens-kommelser med Euratom och WTO. Vi kan därförinte ha en helt nationell lagstiftning, där det ställsmiljökrav på t.ex. kärnkraftföretagens upphandling.Vi fortsätter dock att arbeta för att få till stånd enmöjlighet både att göra detta nationellt och att få tillstånd internationella överenskommelser.Anf. 59 ()Herr talman! Bara en avslutande fråga: Kommermiljöministern nu att följa upp att företagen verkligengenomför det som de har sagt när det gäller upphand-lingskontrakten? Kommer det att följas upp snart, ochi vilka former kommer det att ske?Anf. 60 Miljöminister ()Herr talman! Vi räknar med att fortlöpande få in-formation om hur företagen hanterar dessa frågorockså . Jag räknar, som sagt, med att det finns en bred förståelse för att det är viktigt att haen sund miljöpolicy vid upphandlingen.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1994/95:281 om buller-problemen runt m.m.Anf. 61 Miljöminister ()Herr talman! har, med anled-ning av den provflygning med JAS 39 sombedrivs och är planerad att bedrivas på Malmslättsflygplats utanför , frågat mig vilka åtgärderjag är beredd att vidta för att förbättra boendemiljönintill flygplats.Maggi anger också i frågan att antaletprovflygningar har ökat . Tillstånd tillprovflygningar med JAS 39 meddelades i beslut den 30september 1993 för återstoden av 1993 samt med 15flygningar . Tillstånd till flygningarmed JAS 39 i övrigt har inte meddelats. , som svarar för provflygning-arna med JAS 39 , har sedan den första Gri-penflygningen 1987, Gripen flugit på Malmslättsflygplats 4-5 gånger.Precis som frågeställaren själv påpekar bereds frå-gan om tillstånd enligt miljöskyddslagen till prov-flygning med JAS 39 . Bered-ningen pågår i ,som kommer att meddela slutligt beslut i frågan inomkort. Vid en sådan prövning tillämpas tillåtlighetsbe-stämmelserna i miljöskyddslagen. För det fall ärendetöverlämnas till regeringen eller Koncessionsnämn-dens beslut överklagas kommer ärendet att prövas avregeringen efter beredning på Miljödepartementet.Vid en sådan eventuell prövning har regeringen ocksåatt tillämpa miljöskyddslagens tillåtlighetsbestämmel-ser enligt 4-6 §§. En sådan bedömning omfattar loka-liseringen av verksamheten, behovet av skyddsåtgär-der, begränsningar och andra försiktighetsmått samtom verksamheten, mot bakgrund av kvarstående olä-genheter efter de försiktighetsmått som kan föreskri-vas, bör tillåtas. Jag avser inte att föregripa den even-tuella prövningen i regeringen.Anf. 62 ()Herr talman! Jag ber att få tacka miljöministernför svaret. Jag har en viss förståelse för att ministerninte vill föregripa regeringens prövning, men detta ären fråga som mycket bekymrar dem som bor i deberörda områdena.Man kan ha åtminstone tre infallsvinklar på pro-blemen med Malmens flygfält. För det första är dessamiljömässiga. För det andra handlar det om planfrå-gor om hur som stad skall utvecklas. Fördet tredje gäller det de militära frågorna. Man kanockså litet grand fundera över hanteringen när ettöverklagande inte kan få någon verkan därför att denåtgärd som överklagas redan har vidtagits när över-klagandet bifalls.Detta är en gammal fråga. Malmens flygfält är tillåren kommet, och när det byggdes låg det ett brastycke utanför staden men ligger nu mitt i den. Ändasedan 70-talet har det förekommit restriktioner förbyggandet i området, och man är där väl medvetenom problemen. Buller och luftföroreningar är allvarli-ga störningar för de boende, framför allt bullret, somupplevs som mycket besvärande för dessa. De har fåtterbjudande om att få ljudrutor insatta i huset, men desom bor där bedömer en sådan åtgärd vara mera kos-metisk, eftersom husen över huvud taget inte är bygg-da för att klara de bullernivåer som det gäller. Dethandlar här inte bara om JAS-flygplanet.Det finns kanske också andra skäl till att det integjorts så många provflygningar som avsikten varit.Enligt planerna har man tänkt sig upp till 2 600olika flygplansrörelser, enligt de uppgifter jag har fått.Därför är det viktigt att de boende får veta någontingom när ett beslut skall fattas.Anf. 63 Miljöminister ()Herr talman! Jag förstår problemen. Men får viavvakta beslut. Jag räknar medatt det skall komma relativt snart. De uppgifter jag harfått säger att skall fatta beslutom . Då får vi se om ärendet överklagastill regeringen. Då kan det ta ytterligare undervåren innan det finns ett slutligt beslut.Jag kan inte säga något om inriktningen pådet slutliga beslutet. Jag kan inte föregripa regerings-beslutet.Anf. 64 ()Herr talman! Kan jag tolka svaret så att om ett förlinköpingsborna negativt beslut fattas, dvs. överkla-gandet lämnas utan åtgärd och det i sin tur överklagas,kommer ärendet upp på regeringens bord? Är det såjag skall tolka uttrycket ? Det ärviktigt för dem som bor där att veta.Anf. 65 Miljöminister ()Herr talman! Såvitt jag har förstått kommer beslut . Om detsedan överklagas tas ärendet upp i regeringen. Men dådröjer det ytterligare innan överklagandetidenhar gått ut och regeringen kan börja behandla ärendet.Men måste ett beslut fattas.Anf. 66 ()Herr talman! Det beslut som föranledde min frågavar ett tillfälligt beslut, ett slags delbeslut, för denbegäran som har lagts fram för att få göra dessa prov-flygningar med JAS-planet. Många uppfattar delbe-slut som något slags positivt förhandsbesked. Finnsdet risk för att det kommer nya tillfälliga ansökningaroch att de behandlas på samma sätt som för den somgäller för januari månad?Anf. 67 Miljöminister ()Herr talman! har tiden för ett slutligt avgöran-de närmat sig. Därmed tror jag inte att det finns an-ledning att förvänta sig några ytterligare delbeslut. Nugäller det ett slutligt beslut som skall fattas så små-ningom.Anf. 68 ()Herr talman! tackar jag för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1994/95:284 om uppföljningav RiokonferensenAnf. 69 Miljöminister ()Herr talman! har till mig ställtföljande fråga: På vilket sätt avser regeringen att påett samlat sätt följa upp de olika uppdragen från ?Som svar på frågan vill jag säga följande:Jag delar uppfattning att arbetetmed lokala är angeläget. Miljövårdsbe-redningens arbete med lokala påbörjadesefter miljökonferensen i . Beredningen vardå, precis som antyder, en av knut-punkterna för detta arbete i . har över200 kommuner påbörjat arbete med en lokal Agenda21, och det är det lokala arbetet som bör prioriteras.Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit oför-ändrat stöd till detta arbete. Miljövårdsberedningenskall under den kommande mandatperioden arbetamed att integrera miljöarbetet i samhällets olika sek-torer. Även detta ligger i linje med Riokonferensensantagna Agenda 21.Vad gäller den fortsatta uppföljningen av Riokon-ferensen avser regeringen att tillsätta en kommissionmed bred förankring i samhällets olika sektorer. Dettaskall ske i syfte att utveckla och förankra en nationellstrategi för en god livsmiljö och en hållbar utveckling.Detta har regeringen tidigare anmält i sin skrivelse tillriksdagen (skrivelse 1994/95:120). Kommissionensarbete skall också ses i ljuset av det extra möte medFN:s generalförsamling 1997 som skall granska ochvärdera genomförandet av Riokonferensen.Anf. 70 ()Herr talman! Jag tackar naturligtvis miljöministernför svaret. Det andas en förståelse för betydelsen avarbetet med lokala Agenda 21.Nu är inte min hake om Miljövårdsberedningensom centrum på nationell nivå det viktigaste. Sommiljöministern vet har jag en viss kärlek till Miljö-vårdsberedningen. Men utöver detta saknar jag fortfa-rande det som kan vara en nationell krok i arbetet förkommunerna att arbeta med lokala . Detviktiga är det som miljöministern understryker, näm-ligen arbetet i kommunerna.Jag har märkt när jag har pratat om dessa frågoratt det behövs en samlingspunkt, någonstans att utbytaerfarenheter och få stöd. Jag menar inte primärt detekonomiska stöd som uppenbarligen kommer attfortsätta i enlighet med den tidigare regeringens sättatt hantera det hela. Det är fråga om ett stöd på ettannat sätt. Det är ett idémässigt stöd, en bank av erfa-renheter att diskutera kring.Jag vet att inte minst de ungdomsnätverk som bil-dades under arbetet, ett av de viktigare är Q 2000,talar gärna i termer av, och vill gärna ha, rundabords-samtal kring frågor som berörs i deras lokala Agenda21-arbete.Jag skall inte säga att kommunerna är vilsna. Menjag märker att det finns ett sökande i kommunernakring hur de skall gå vidare, utbyta erfarenheter ochmycket annat. Jag återvänder till början: Det var därsom Miljövårdsberedningen spelade en viktig rollunder den tidigare regeringens arbete. Det behövsnågot nu också.Jag undrar om miljöministern vill vara med atttillsätta något nytt? Jag tror inte riktigt att den kom-mission som togs upp i den senare delen av svaretriktigt återspeglar viljan.Anf. 71 Miljöminister ()Herr talman! Jag tror att kommissionen återspeg-lar precis det efterlyser. Det handlarom att följa upp Agenda 21-arbetet på olika sätt, bl.a.det lokala Agenda 21-arbetet. Jag tycker att det lokalaAgenda 21-arbetet i är något av det mestspännande som pågår just . Men det gäller samti-digt att finna formerna för att uppmuntra, ge godaexempel, stötta idémässigt, men inte försökagå in från statlig sida och styra det lokala Agenda 21-arbetet.Jag har haft många kontakter med kommuner ocht.ex. Jag har förstått att de flesta vill ha ettidésamarbete, möjligheten att hämta goda exempel,men inte en statlig styrning av deras viktigaarbete. Jag tror att kommissionen kommer att bli detvi behöver, både för den lokala och den nationellauppföljningen av Agenda 21.Anf. 72 ()Herr talman! Vi kan naturligtvis ha olika uppfatt-ning om vad arbetet resulterar i. Men under den tidi-gare regeringens arbete var det aldrig tal om att styrauppifrån. Man erbjöd fora för diskussion. Jag är fulltmedveten om att det var i kommunerna som arbetetskulle bedrivas.Miljöministern är fast förvissad om att det kom-mer att fungera med en kommission som skall ha tilluppgift att utarbeta en strategi för det fortsatta arbetet,inte minst uppföljningen av . Men jaghar svårt att tro, med den erfarenhet jag har av sådantarbete, att det är något som lokala företräda-re, miljöorganisationer och andra kan samlas ochanvända som forum för debatten. Det är mer av ennationell operatör som drar upp riktlinjer som oftauppfattas som högt upp och långt borta.Anf. 73 Miljöminister ()Herr talman! Med all respekt för , tror jag att blir litet kon-servativ ibland och vill bara följa de tidigare arbets-mönstren.Jag föreslår att avvaktar , serhur kommissionen fungerar och ser hur uppföljningenfungerar. Sedan kan vi komma tillbaka och diskuteravad vi eventuellt behöver göra ytterligare för det loka-la Agenda 21-arbetet.Anf. 74 ()Herr talman! Det vore mig fjärran att försökaframstå som konservativ i dessa frågor. Det får välarbetet utvisa. Jag tar gärna miljöministerns ambitio-ner för gott. Jag ser naturligtvis att det finns tid att sevad som händer med kommissionen. I sådana fall fårvi säkert anledning att återkomma. Jag skall gärnamedverka till en diskussion i dessa talarstolar för attse om kommissionen har fyllt ungdomarnas, kommu-nernas och de andras krav på närhet till den nationellanivån.I avvaktan på det får jag önska miljöministernbättre hälsa framöver.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1994/95:250 om initiativrättför regeringen i enskilda utlänningsärendenAnf. 75 Statsrådet ()Herr talman! har frågat mig omnär regeringen kan komma att lägga fram förslag omen lagändring som ger regeringen initiativrätt i enskil-da utlänningsärenden.Det uppdrag den förra regeringen gav en särskildutredare rör regeringens ansvar för praxis i utlän-ningsärenden och prövningsförfarandet vid ansökanom uppehållstillstånd. De frågeställningar utredarenskall belysa är hur nuvarande styrmedel fungerar ochöverväga vilka styrmedel regeringen bör ha i utlän-ningsärenden samt undersöka i vilka avseenden rätts-säkerheten vid prövningen av ansökningar om uppe-hållstillstånd kan ökas.Vilka styrmedel utredaren kommer att föreslå attregeringen skall ha kan jag naturligtvis varkenförutse eller uttala mig om.Den särskilde utredaren skall senast den 31 mars1995 avsluta sitt arbete och redovisa sina övervägan-den och förslag, som kommer att lämnas över tillkommittén för översyn av invandrings- och flykting-politiken.