prot · GJ0919 · 1995-11-08 00:00:00 — Det är i denna utvecklingsom museernas roll kommer in.Den erfarenhet som finns ute på alla landets muse-er kan vara en nyckel till att ge människorna denkunskap som behövs för att förstå andra människor.Det är dock viktigt att allas historia berättas.Historien om bondesamhället - jordbruket var hu-vudnäring i under många sekel - har av na-turliga skäl berättats . Den övre klassenshistoria har också väl dokumenterats och bevarats.Däremot har tyvärr dokumentationen av arbetarnasoch 1900-talets historia inte fått riktigt lika mycketutrymme. Men det är viktigt att vi även lyfter framindustrialismen och det samhälle som så drastiskt harförändrats under detta sekel. När min morfar växteupp i Roslagen var det ett helt an-norlunda samhälle än det jag växte upp i.Vi får inte heller glömma att i levermånga som har en helt annan historisk bakgrund änden svenska. Jag menar att museerna står inför en nyutmaning i det mångkulturella samhället. För att viskall kunna diskutera framtiden måste vi få kunskapom de händelser och den utveckling som har lett tillatt vi står där vi är . Därför måste museerna do-kumentera, levandegöra och bevara alla människorshistoria.Herr talman! Vi skall diskutera eventuellakvinnomuseer. Kvinnors historia är en del av densvenska historien. Jag anser att det bör vara en själv-klarhet för dagens museer att även skildra kvinnornashistoria, likaväl som de skildrar männens historia.Jag läser just nu bok om och hans söner och döttrar. Där kan jag läsaom männen från . Det är förresten en mycketbra bok, som jag varmt rekommenderar er alla. Menkvinnorna som levde under den tiden står det faktisktinte så mycket om.Kvinnorna är de som alltid har skött marktjänsten.Utan dem hade samhället inte kunnat utvecklas somdet har gjort. Jag vill påpeka att även om vi intetillstyrker någon motion om kvinnomuseum är det vårmycket bestämda uppfattning att kvinnornas historiaockså måste berättas.Jag vet att en del museer har ett kvin-noperspektiv på sina utställningar. Ett exempel besök-te jag , Arbetets museum i . Därfick jag lära känna , som jobbade påHolmens väveri, en typisk kvinnoarbetsplats. Därfanns också en utställning om världens kvinnor. Dethar tagits initiativ runt om i vårt land, exempelvis iSurahammar, där man tittar på förutsättningarna föratt starta ett kvinnomuseum.Herr talman! Museistrukturen har utretts två gång-er . Av och avKulturutredningen. Den senare är just nu ute på re-miss, och utskottet är inte berett att ta något initiativsom syftar till inrättandet av ett kvinnomuseum.När lade fram sitt betänkandeföreslogs ett nytt bidragssystem till de regionala insti-tutionerna. I stället för att ha olika schabloner förolika områden föreslog utredningen att det skullefinnas en schablon. Vidare skulle grundbeloppen utgåfrån verksamhet i stället för från personalkostnader,vilket förhoppningsvis kan leda till en förnyelse avverksamheten som det naturligtvis skallfinnas en kontinuitet för institutionerna.Utredningen föreslog även ett ökat antal rörligagrundbelopp. Ett sådant system skulle medföra enstörre flexibilitet i bidragstilldelningen. Utskottetmenar att det föreslagna systemet skulle kunna inne-bära att ekonomiska resurser frigörs för museer utan-för det regionala systemet. Men jag vill påpeka attutredningen just nu är ute på remiss och att utskottetinte har tagit ställning till förslagutan inväntar en eventuell proposition.Herr talman! Några motioner som vi skallbehandla gäller lokala eller regionala initiativ till nyamuseer. Det kan handla om något som har varit avbetydelse för regionen men även om att man har käntatt de traditionella museerna inte fyllt de behov manhar haft. Det är viktigt att vi i fortsättningen har enlevande museistruktur. Det är viktigt att nya idéer ochinfallsvinklar kommer fram även inom de be-fintliga museerna. Jag ser fram emot ett förslag tillbidragssystem som jag hoppas skall vara den vitalise-rande kraft som jag anser behövs, där museer utanförden regionala museiorganisationen kan erhålla grundbelopp för att komma i gångmed sin verksamhet. Vi väntar med spänning påeventuella förslag som kommer . Till dessvill utskottet inte ta något initiativ till att ge ytterligarestatligt stöd till de museer som motionärerna har lyftfram.Anf. 125 () replikHerr talman! Jag delar uppfatt-ning att också de befintliga museerna - oavsett om deär nationella museer, länsmuseer eller kommunalamuseer - skall lyfta fram den halva av mänsklighetensom kvinnorna utgör. Det är så självklart att vi i dagfår stå här med skammens rodnad på våra kinder föratt det inte är på det sättet. Att verkligheten ser ut somden gör skäms vi kanske alla för - det hoppas jagåtminstone.För att vi skall nå det som vi tycker är själv-klart behöver vi ett speciellt nationellt museum förkvinnor - precis som vi behöver kvinnoförbund,kvinnorörelser eller kvinnliga nätverk. Vi behöversluta oss samman för att nå dit vi vill nå; det verkarsom om och jag vill nå samma mål.Eftersom det är så självklart tycker vi att man re-dan kunde tillsätta en arbetsgrupp för att senärmare på hur ett sådant nationellt museum skullekunna se ut. Det skall inte behöva vara så besvärligt,menar jag. Vid kulturutskottets sammanträde fattadevi faktiskt vid sittande möte beslut om ökat ekono-miskt stöd till museum. Jag var med ochfattade det beslutet, och jag är stolt över det. Jag tyck-er att det är ett bra och viktigt museum.Jag tycker inte att det skall behöva vara så komp-licerat när det gäller ett kvinnomuseum att vi skallbehöva vänta på utredningar. Då är det andra struktu-rer som arbetar emot oss.Anf. 126 () replikHerr talman! Den kulturutredning som presentera-des är nu ute på remiss. Vitycker faktiskt att man bör ha respekt för de remissin-stanser som håller på och arbetar fram sina ytt-randen över utredningen.När remissyttrandena har kommit in kommer detatt utarbetas en proposition. Den kommer förhopp-ningsvis . Jag tycker att det är viktigt att manavvaktar propositionen i vår såväl när det gäller ettkvinnomuseum som när det gäller andra, regionalamuseer och alla de andra idéer som finns ute i detsvenska kulturlivet. Då kan man ta ställning till helhe-ten och behandla alla frågorna i ett sammanhang istället för att plocka ut en del bitar i förväg.Anf. 127 () replikHerr talman! Jag förstår inställningen, men jagdelar inte uppfattningen. Jag tycker inte att världensmest jämställda parlament behöver vänta på någrautredningar för att möta den folkrörelse som spridsvärlden över, även i - jag tänker på den kraftoch den vilja som finns hos kvinnor att doku-mentera sin egen historia för att bättre kunna ta klivetin . Jag vill att vi skall kunna möta denfolkrörelsen och inte behöva vänta på enutredning.Anf. 128 () replikHerr talman! Jag är naturligtvis glad att förstår mina synpunkter. Men jag har respekt föratt vi inte alltid sitter inne med alla svaren på frågor-na. Jag tycker att vi skall vänta tills kulturlivet ute iSverige har haft chansen att lägga fram sina synpunk-ter på . Som politiker tycker jag attdet är viktigt att lyssna på andra människor och få synpunkter innan man fattar beslut, och det ärdet vi gör i den här frågan.Anf. 129 ()Herr talman! Årets betänkande om museifrågorhar tidsmässigt hamnat i ett politiskt vakuum. har avgivit sitt slutbetänkande och därägnat stort utrymme åt de förslag som Museiutred-ningen presenterade. Remissarbetet pågår,och regeringens stora kulturproposition är förvarnadtill . I avvaktan på det nya bränsle som denkommer att tillföra den museipolitiska debatten harmånga kulturdebattörer tagit time-out. När det gällerkulturutskottets arbete innebär det att samtliga mo-tionsyrkanden som innehåller förslag om statligainsatser till olika museiprojekt avstyrks med stormajoritet.Helt stilla har det ändå inte varit på museiområdet.Regeringen tog för någon vecka sedan ett beslut attfördela till ett stort antal museeroch arkiv för att ta igen något av den eftersläpningsom finns när det gäller att registrera och vårda ellerkonservera några av de viktigaste föremålen på vårasvenska museer. Beslutet innehåller en viktig signal;genom att både statliga och regionala museer ochmuseer med annan huvudman har fått del av bidragethar markerat att begreppet"nationellt ansvar" kan gälla oberoende av huvudman.Det kan kanske nyansera diskussionen om Stock-holmsfixering och leda tankarna i en något annaninriktning än begreppen nollåttor och bondläppar.T.ex. har man i , , ,och fått del av Sesampengarna.I det remissarbete som pågår kommer man sä-kert att tangera liknande frågor som de som aktualise-ras i de olika motioner som utskottet avstyrker i dettabetänkande. Av entusiastiska människor - enskilt elleri olika organisationer och föreningar - initierademuseisatsningar på olika håll i landet har bromsatsupp av de ekonomiska realiteterna. Pengarna har interäckt för att förverkliga alla idéer. Eventuella kom-munala eller landstingskommunala anslag har förbru-kats i uppbyggnadsskedet. Då återstår möjligheten attse sig om efter pengar från andra kassor. I det sam-manhanget blir staten en möjlig räddare och välgöra-re. Men den ekonomiska situationen är ju inte funda-mentalt annorlunda i staten än i kommuner och lands-ting. Därför är det realistiskt att avvakta den möjlighettill ett samlat grepp och en samlad bedömning somkulturpropositionen kommer att ge. Då kan man kan-ske bättre bedöma om det är ett kvinnomuseum iSurahammar, , , , ,eller - det är de orter där detenligt vad som sägs i betänkandet just nu finns sats-ningar på kvinnomuseiområdet - som skall få blibärare av det övergripande, nationella uppdraget pådet genusmuseala området.I det sammanhanget kommer en moderat idé somlanserats i flera av de kulturpolitiska utredningarna attfå förnyad aktualitet. Jag tänker på möjligheten attgenom avtal mellan den berörda statliga myndighetenoch kulturinstitutionens huvudman reglera det upp-drag staten är beredd att inom ramen för en samladnationell bedömning ge institutionen - det kan varaett museum, en symfoniorkester eller teater - och detekonomiska bidrag som kan utfalla som en följd avuppdraget. Med en avtalslösning kan man vinna ökadtydlighet i uppdraget, bättre uppföljning av om peng-arna används på avsett sätt och säkra en långsiktigplanering av verksamheten. Skulle förhållandena haändrats när avtalet skall omförhandlas kan man i ettnytt avtal ta hänsyn till detta. Staten kan teckna nyaavtal på områden som fått ny aktualitet eller somtidigare ansetts vara en regional eller lokal angelä-genhet.Herr talman! Jag yrkar bifall till samtliga hemstäl-lanspunkter i betänkandet och avslag på alla reserva-tionerna.Anf. 130 ()Herr talman! Kvinnor och deras roll och betydelsesaknas ofta när olika företeelser beskrivs ur ett histo-riskt perspektiv. Kvinnorna är osynliga i skolans his-torieböcker, och de är osynliga på museerna. Flickorfår klart för sig att det nästan inte harfunnits några kvinnor som har varit så betydelsefullaatt de eller det de har gjort är värt att avbilda ellerbeskriva. Det är givetvis djupt otillfredsställande.En tvärpolitisk grupp framsynta kvinnor i har konstaterat att kvinnornas insatser för attBergslagen skulle bli industriella vagga intefinns dokumenterade eller presenterade på ett över-skådligt sätt någonstans. De bedömer att en av destörre utmaningarna inom historie- och museisfärentorde vara att synliggöra kvinnors historia.Herr talman! Jag delar deras bedömning, och detär av det skälet som jag och även andra ledamöter avriksdagen har motionerat om kvinnomuseum.Kvinnogruppen i har påbörjat ettmycket ambitiöst arbete för att etablera ett kvinnohis-toriskt museum med Bergslagsprofil. De har gått istudiecirklar och tagit hjälp av forskare. I somrasmynnade det arbetet ut i en utställning: - "Död och överlevnad i ettgruvfält 1836". Man får bl.a. reda på att kvinnorna igruvarbete tjänade lika mycket pengar som männen,något som jag och många andra besökare blev mycketförvånade över.Utställningen har uppmärksammats lokalt menockså på kultursidorna i de större tidningarna. Manhar också arrangerat något som man kallar Bergsla-gens kvinnodagar.Kvinnorna i och på andra orter somdet skrivs om i kulturutskottets betänkande gör ettmycket viktigt pionjärarbete.Jag är också mycket glad över kulturutskottetsnoggranna genomgång av frågan om inrättande avkvinnomuseer. Enligt uppgift från utskottskansliet ärdetta en "ny" fråga.Jag anser att det är mycket värdefullt att utskottethar slagit fast följande:"Enligt utskottets uppfattning är det av stor bety-delse att även ett kvinnoperspektiv anläggs i museer-nas utställningsverksamhet och att kvinnornas i likahög grad som männens historia speglas av våra muse-er. Ett sådant synsätt bör enligt utskottets meningprägla museernas verksamhet. "Detta uttalande vill jag uppmana politiker ochkulturtjänstemän som arbetar på olika nivåer i samhäl-let att verkligen ta fasta på. Det är en mycket tydligsignal.Avslutningsvis anser jag dock att redannu, inför regeringens arbete med den kulturpolitiskapropositionen, borde uttala sig principiellt positivt tillatt det skall utgå statligt stöd till kvinnomuseer.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutKU2 KyrkotillhörighetKammaren biföll utskottets hemställan.KU3 Förmåner för statssekreterare vid regerings-skiftenKammaren biföll utskottets hemställan.KU4 DatalagsfrågorKammaren biföll utskottets hemställan.KU5 Statlig förvaltningKammaren biföll utskottets hemställan.SkU2 Skatteavdrag för yrkesfiskareMom. 1 (Skatteavdrag för yrkesfiskare)1. utskottet2. 1 (m, fp, kds)3. res. 2 (v)Förberedande votering:Kammaren biträdde res. 1 med acklamation.Huvudvotering:169 för utskottet95 för res. 114 avstod71 frånvarandePartivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 20 c, 4 v, 11 mpFör res. 1: 64 m, 1 c, 18 fp, 3 mp, 9 kdsAvstod: 2 s, 12 vFrånvarande: 25 s, 16 m, 6 c, 8 fp, 6 v, 4 mp, 6kdsPeter , och (samtliga mp) anmälde att de avsett att rösta nej menmarkerats ha röstat ja.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.LU3 Vissa avräkningsfrågor vid personskadeer-sättningKammaren biföll utskottets hemställan.KrU1 MuseifrågorMom. 1 (inrättande av kvinnomuseer)1. utskottet2. 1 (v, mp)Votering:253 för utskottet34 för res. 12 avstod60 frånvarandePartivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 66 m, 21 c, 17 fp, 9 kdsFör res. 1: 2 c, 17 v, 15 mpAvstod: 1 c, 1 fpFrånvarande: 21 s, 14 m, 3 c, 8 fp, 5 v, 3 mp, 6kdsMom. 2 (frågor rörande stöd till teaterhistoriska mu-seer)1. utskottet2. 2 (v, mp)Votering:257 för utskottet32 för res. 260 frånvarandePartivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 66 m, 24 c, 18 fp, 9 kdsFör res. 2: 17 v, 15 mpFrånvarande: 21 s, 14 m, 3 c, 8 fp, 5 v, 3 mp, 6kdsMom. 6 (en ökad satsning på Bergsla-gen)1. utskottet2. 3 (mp)Votering:272 för utskottet15 för res. 362 frånvarandePartivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 66 m, 23 c, 18 fp, 17 v, 9 kdsFör res. 3: 15 mpFrånvarande: 22 s, 14 m, 4 c, 8 fp, 5 v, 3 mp, 6kdsBeslut om samlad voteringPå förslag av tredje vice talmannen medgav kam-maren att kulturutskottets betänkande KrU2 och trafi-kutskottets betänkande TU1 fick avgöras i ett sam-manhang efter avslutad debatt.12 § betänkande 1995/96:KrU2BibelfrågaAnf. 131 ()Herr talman! Kammarens ledamöter är givetvisvälkomna att stanna kvar och lyssna på denna kultur-politiska debatt om en bibelfråga, som gäller ett för-ord till Bibeln.Herr talman! I detta betänkande behandlas en fler-partimotion där det föreslås att den kommande, sam-lade utgåvan av i ny översättning också skallförses med ett förord som klargör kvinnosynen i Bi-beln.Jag måste börja med att beklaga utskottets oviljaatt göra tillgänglig för alla. Utskottetsäger att om den förändrade kvinnosynen måste tasmed i utgåvan innebär det en förändring i översätt-ningen och att därmed helt ändrarkaraktär.Nu är det inte på det viset. Det motionärernahemställer om är ett förord för att förklara kvinnosy-nen i ett dokument som innefattar en tidsrymd om merän 2 , nämligen . Det är ett förord somväsentligt skulle underlätta för många kvinnor ochmän att övervinna de motstånd de känner, exempelvisinför det följande som står i : Det är bättre attspilla sin säd i horans buk än på marken. De funde-ringar vi får när vi läser detta ger för många ett stortmotstånd att läsa bibeln.Vi får också funderingar som: Vad har detta förtmed sig för kvinnosynen i dagens samhälle? Dennaförnedrande kvinnosyn fortsätter att fortplanta siggeneration efter generation utan att vi riktigt förstårvarför. Ett förord kan bidra till att förändra dettamönster och dagens kvinnosyn.Vidare skriver utskottet i betänkandet att det intekan gå med på att en viss historisk aspekt tillmäts enviss vikt. Denna speciella aspekt skulle då gälla kvin-nosynen och kvinnan. I detta hänseende pekar utskot-tet på . Om man tillmäter en spe-ciell vikt beträffande kvinnan borde man också göradet när det gäller straffrätten, civilrätten, djurskyddet,förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare,förhållandet mellan föräldrar och barn, osv.Vi är alla medlemmar av världens mest jämställdaparlament. Ändå har vi inte alla förstått att kön är enpolitisk dimension. Verkligheten kan delas in i tvåkön: kvinna och man. Det finns kvinnliga och manligabarn. Det finns ett könsperspektiv på djurskydd,straffrätt, osv.Herr talman! I betänkandet står att det hela nog lö-ser sig ändå. Vissa medel kommer att avsättas i fonderoch dylikt, och varje förläggare skall själv kunna fattabeslut om den vill ha ett förord till eller inte.Det är väl riktigt. Men borde inte vi ställa krav påbibelns tillgänglighet för alla genom att bifalla yr-kandet om ett förord, i stället för att lita till välviljanhos enskilda förlag?Staten har beviljat en hel del pengar för bibelöver-sättningen, som man har arbetat med sedan år 1972.Det är mycket pengar, och jag anser att vi bör ställakrav på ett jämställdhetsperspektiv.Vi bör alla ställa oss följande frågor. Anser riks-dagens ledamöter att är en viktig skrift som hosmånga skänker tröst, glädje, hjälp och frälsning?Anser ledamöter att är av allmänin-tresse? Anser ledamöter att det blir ettsärintresse när kvinnosynen tas upp? Jag anser intedet.Anser ledamöter inte att män och kvin-nor har lika rätt till ? Anser ledamö-ter att har en vägledande funktion både för mänoch kvinnor? För mig är det solklart. Utan förord blirden nya översättningen inte användbar för kvinnor -vare sig för unga eller gamla kvinnor, och heller inteför alla män. Jämställdheten har ändå nått en bra bitpå vägen.Jag står därför bakom reservationen till betänkan-det. Om någon kommer att yrka bifall till den kommerjag också att stödja den. känns det mycketbeklämmande att en så självklar sak som ett förord ibibeln förmodligen kommer att röstas ner av världensmest jämställda parlament.Anf. 132 ()Herr talman! Så länge det finns liv finns det dockhopp. Jag vill börja med att yrka bifall till reservatio-nen. I 7:4 står: Säg till visheten: Duär min syster. Jag hoppas att vi kan låta vishetenkomma fram här i riksdagen.I tradition har oftast, men inte alltid,benämnts med manliga termer. är fader, son ochande, men är också Vishet, eller , som vis-het heter på grekiska. I möter vi henne redan iOrdspråksboken, där visheten i kvinnlig gestalt fram-står som närvarande och aktiv redan vid världensskapelse.På flera ställen i framstår vis-heten som själva skapelsens princip, på ett hemlig-hetsfullt sätt gömd i allt skapat. Hon är tilltal tilloss människor i och genom själva skapelsen. Som engudomlig vägviserska manar hon oss att vända om närvi råkat på avvägar, för Visheten känner vägen tilllivet.Jesus kom tidigt att identifieras med Visheten. Förde första kristna framstod han som den främste avVishetens profeter eller rentav som själv i jor-disk gestalt. Också anden har i tradition fåttbära Vishetens namn. Likaså har , ,förknippats med vishetens namn. Kyrkan har betrak-tats som hemvist på jorden.Sofia har alltså funnits i den kristna traditionensedan dess början. Men hennes namn har längeskymts av andra. Något entydigt svar på vem hon ärkan ingen ge. Den kristna traditionen kring harutvecklats på olika sätt och rymmer naturligtvis olikatolkningar. Men så mycket vet vi att är ettkvinnligt namn för och att hon med många kvin-nor världen över delar erfarenheten av ett liv i detfördolda.Det säger sig självt att vi behöver ett förord somklargör synen på kvinnan i och lyfter framvisheten. Ni som vill lära er mer om , Visheten,kan komma till mässor.Anf. 133 ()Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillutskottets hemställan. Detta betänkande handlar omden kvinnosyn som finns i . En motion harväckts där man vill att ger regeringen tillkänna att det skall finnas ett förord till angåen-de kvinnosynen i den.År 1972 tillsattes en kommitté vars uppgift var attöversätta . som gått fått ytterligare arbetsuppgifter och skall till denförsta advent har färdigt en bibel med Nyatestamentet och samt tillägget tillGamla testamentet, de s.k. Apokryfta skrifterna.Motionen handlar om att i införa ett förordsom tar upp och kommenterar den kvinnosyn somfinns i bibeln.Motionärerna tar även upp problemet med att för-stå de texter som finns i . Många texter kanuppfattas som kvinnofientliga, och detta vill motionä-rerna komma ifrån genom att i ett förord förklaratexterna.Som motionärerna så riktigt påpekar är enskrift skriven av män. Men den är också skriven uti-från den tidens mänskliga och kulturella värderingar.Utskottet menar att den har tillkommit under en tids-rymd av , och innehållsmässigt hänförden sig till en avsevärt längre tidsrymd. Det finns iGamla testamentet även en helt annan syn än den vihar på t.ex. statsrättsliga och civilrättsliga frå-gor, på förhållandet mellan arbetsgivare och arbetsta-gare och även angående förhållandet mellan föräldraroch barn.Herr talman! Detgör också att värderingar ändras. De skrifter som vihar speglar dagens värderingar. Det är naturligtatt de inte kommer att bestå . Likaväl somvi inte känner igen oss i de skrifter som härstammarfrån tidigare sekel kommer inte heller framtidensgenerationer att känna igen sig i dagens skrifter.Jag har tagit del av ett förslag till förord som ärskrivet av . av vilken anledning som kvinnor behandlas somandra rangens människor i denna världens mest lästabok. Jag känner inte heller igen mig i de texter frånBibeln som har tagit fram. Jag förstårockså att man reagerar när man läser dem. ärför många en skrift att söka glädje och tröst i.Men likaväl som jag reagerar över kvinnosynen iandra skrifter måste man vara medveten om att det varett helt annat samhälle som fanns vid tiden då dennaskrift skrevs. Jag hoppas att samhället för-ändras. Jag hoppas att även synen på kvinnorna för-ändras.Vi kommer att få en debatt om ett förord,och vi kommer också att se att vi har olika utgångs-punkter och därför gör olika bedömningar. Genom attvärderingar förändras tror jag att kvinno- och mans-rollen och synen på dessa t.o.m. skiljer sig från gene-ration till generation. Därför tror jag att det kan blimycket svårt att skriva ett förord som vi alla kan ställaoss bakom.Utskottet har av fått veta tänker tillfoga en uppslagsdel liknande den upp-slagsdel som redan har fogats till de avslutade över-sättningarna. I den uppslagsdelen är det meningen skall förklara ord och olika företeelser. tänker också belysa generella problemi denna uppslagsdel. Det kan t.ex. finnas problem medtextförståelsen som bl.a. har sin grund i en annankulturs människosyn.Herr talman! Översättningen av Gamla testamentetmed eller utan de tidigare översättningar kan använ-das av bl.a. och de andra trossamfun-den. Men det står trossamfunden och andra utgivarefritt att i översättningarna tillföra vilka kommentarereller tillägg som de önskar. Med detta anser utskottetatt motionen inte bör föranleda någon riksdagsåtgärd.Anf. 134 ()Herr talman! Som sade kommerden här bibelupplagan att finnas tillgänglig för all-mänt bruk den första söndagen i advent 1999 enligtden planering som gäller .