prot · GI09104 · 1995-05-12 00:00:00 — Pågår det ett sådant arbete hosinvandrarministern eller någon annanstans i rege-ringskansliet? Pågår det en medveten raggning avlämpliga verksamheter som skulle kunna flyttas ut föratt markera att detta är något som vi vill?Jag tror aldrig att vi kan klara detta med speciellapengar vid sidan av allt det som är samhällets basin-satser för att klara tryggheten och välfärden. Inteminst viktig i det sammanhanget är naturligtvis ut-bildnings- och forskningsverksamheten. Det finns fåsaker som är så självgenererande när det gäller attskapa arbete och livskraft som att producera ny kun-skap.På , om vi skall stanna där ett tag,använder de mycket medvetet både kulturen och idrot-ten som ett medel i sitt arbete. Jag tror att det är gans-ka naturligt. Både kultur och idrott är på något sättgränsöverskridande i sig. Där kan barnen samarbetaoch stärka sin egen självkänsla.Jag tycker inte att det är någon överdrift att sägaatt i en sådan skola som uträttas detvarje dag små underverk, och jag vet att det finnsmängder av sådana exempel. Det sker kanske därföratt skolan har blivit en spindel i ett nätverk av mångaolika typer av verksamhet. Det kan vara kulturverk-samhet, idrott och annan fritidsverksamhet. Skolanhar dragit till sig och samlat resurserna till sig. Detinnebär också att de kan användas mer effektivt. Dehar också ett bra samarbete med föreningslivet.Det är nödvändigt att kommunerna över lag hante-rar detta på det här sättet och ser till att olika verk-samheter är med och samverkar och drar åt sammahåll. Jag vet att staten bidrar till en sådan utveckling.Jag hoppas att den verksamheten fortsätter och att denintensifieras och samlar resurser i de områden där debäst behövs.Anf. 48 Statsrådet ()Herr talman! Jag vill gärna svara på funderingar om vad som görs nu när det gällerlokaliseringsfrågorna. Jag kan inte påstå att det pågårnågon verksamhet i annan mening än att vi försökerhitta vad vi skall göra och hur vi skall göra det. Det ären process som har satts i gång. Jag utgår ifrån att detockså kommer att trilla ut ett antal förslag i den härriktningen. Då får man ta tag i dem och försöka göranågot av dem.Jag tror att vi är ganska överens om vad sommåste göras, och att det är den här typen av insatseroch åtgärder som vi har berört här. Och det finnssäkert fler som måste göras. Det gäller bara att sorteradetta, systematisera det och komma med de konkretaförslagen.Det är välgörande att vi kan ha den här debatten.Det är bra att vi har den inom socialdemokratin. Menjag frågar mig litet grand var de andra partierna finns isegregationsdebatten. Varfinns , som annars engagerar sig i flyk-ting- och invandringsfrågor med allt engagemang mankan tänka sig, och litet till? Var är de ? Var finnsFolkpartiet, , och kds? De finnsinte med i den här debatten. Det vore intressant att fåen bredare debatt om integrationsproblematiken i detsvenska samhället. Det är ju en av hjärtefrågorna.Hur skall vi göra människor i vårt samhälle merjämlika? Det är en av de viktigaste frågorna. Det kansedan gälla människor som har svenskt ursprung ellerdem som har kommit till oss från andra länder. Meninvandrarbarn som är födda här av invandrade föräld-rar är i många fall satta på undantag som barn, ung-domar och vuxna. Hur skall vi komma till rätta meddet?Jag ser fram emot att vi kan ha fler interpella-tionsdebatter av den här typen där de som har ettintresse för flyktingar och invandrare fortsätter enga-gemanget även när dessa fått stanna här.Anf. 49 ()Herr talman! Jag blev ju faktiskt som vänsterpar-tist apostroferad av statsrådet. Jag tänkte att jag genastskulle tala om mitt intresse för dessa frågor.Att jag inte har deltagit i den här debatten berorinte på ointresse. Det tror jag statsrådet vet. Jag måstesäga att jag för en gångs skull har suttit och njutit imin stol när jag lyssnat på vad statsrådet har sagt omalla insatser som han är beredd att göra för att brytasegregationen.Jag delar också den uppfattning som har kommitfram att vi inte skall se våra invandrade vänner somproblem. Det är något som jag försöker framhållaöverallt där jag är. Jag har tidigare i våra debatterhävdat att det faktiskt kan uppstå ljuv musik när manträffar människor från andra länder och har ett mång-kulturellt samhälle.Jag lovar att med kraft återkomma i en annan in-terpellationsdebatt eller i en annan större debatt. Vihade ju en debatt om detta i kammaren för inte sålänge sedan. Det är ett löfte. Jag kommer tillbaka.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1994/95:117 om vissaändringar i utlänningslagenAnf. 50 Statsrådet ()Herr talman! har, mot bakgrund avregeringens proposition om ändringar i utlänningsla-gen, frågat mig vad den konkreta innebörden av be-greppet skötsamhet är. Han har vidare frågat mig hurförväntad skötsamhet relateras till en sökandes asyl-skäl.Jag anser att det är naturligt att kräva ett skötsamtoch hederligt beteende av en utlänning som önskarbosätta sig här i . har utlänningslag-stiftningen inte klart angivit under vilka förutsättning-ar utlänningar kan vägras uppehållstillstånd medhänvisning till deras levnadssätt. Detta har fått utveck-las i praxis. Jag har ansett att detta skall regleras i lag,och det är bakgrunden till vår proposition.Jag tänker kort redogöra för de aktuella ändringarsom föreslås i propositionen. För flyktingar gällersedan tidigare att asyl får vägras endast om synnerligaskäl talar emot det. Synnerliga skäl anknyter till des.k. uteslutandegrunderna i Genèvekonventionen.Någon ändring av denna regel är inte aktuell ochföljaktligen inte heller föreslagen.När det gäller de facto-flyktingar och krigsvägrareförs en uttrycklig bestämmelse in i utlänningslagenom att brottslighet kan utgöra ett särskilt skäl att intebevilja asyl. I princip bör det vara fråga om lagakraft-vunnen dom som avser fängelsestraff av inte alltförkort varaktighet för att ett avslag skall kunna aktuali-seras. Det måste alltid bli fråga om en bedömning idet enskilda fallet, där också straffets längd måstevägas mot utlänningens skyddsbehov. Då det är frågaom brottslighet som ligger på gränsen till vad somensamt skulle kunna hindra uppehållstillstånd börannan misskötsamhet kunna vägas in. Det måste dåvara fråga om förhållanden som är otvetydigt konsta-terade, exempelvis av utlänningen erkänd gärningsom kan bedömas komma att leda till fällande dom.Det kan även vara fråga om annan misskötsamhet därde faktiska omständigheterna är helt klarlagda.För andra utlänningar, t.ex. när det är fråga omhumanitära skäl eller anknytning, förs en bestämmelsein om att utlänningens skötsamhet och hederlighetskall beaktas vid prövningen om uppehållstillstånd.Det är endast klart konstaterad misskötsamhet somskall kunna beaktas. Vilken tyngd som anmärkningar-na skall ha för att uppehållstillstånd skall vägras blirberoende på en bedömning i det enskilda fallet.Spännvidden när det gäller de olika typer av skäl somicke asylberättigade utlänningar åberopar är stor. Detkan å ena sidan vara fråga om så starka skäl att endastmycket allvarliga brott kan leda till avslag. Det kan åandra sidan vara fråga om en utlänning som åberoparanknytning till i någon form och där anknyt-ningen ligger på gränsen till vad som skulle kunnaleda till tillstånd. I detta senare fall bör även mindreallvarliga anmärkningar i fråga om levnadssättet kun-na läggas till grund för ett avslag.När det gäller de konkreta frågorna från vill jag lägga till följande.Tidigare användes begreppet "vandel" för att be-teckna vad vi nu kallar "att leva hederligt och sköt-samt". Skälet till ändringen är att vi tror att det senareär ett bättre begrepp och att många inte vet vad ordetvandel egentligen innebär. "Vandel" har en någotvidare innebörd än att enbart leva hederligt, vilket ju iprincip innebär att man inte skall göra sig skyldig tillbrott. För att täcka det gamla ordet vandel var detdärför nödvändigt att lägga till också kravet på sköt-samhet. Det kan t.ex. vara fråga om förhållanden somär otvetydigt konstaterade, exempelvis att utlänningenhar erkänt en gärning som kan bedömas komma attleda till fällande dom.När det gäller den förväntade skötsamheten måsteden bedömas med utgångspunkt i vad man vet om ensökandes tidigare skötsamhet. I de flesta fall vet maninte särskilt mycket om hederlighet och skötsamhetföre ankomsten till . I huvudsak måste detdärför bli fråga om hur utlänningen skött sig efterankomsten till . Som framgår av propositionenkan det då också finnas anledning att se olika på olikatyper av brott, dvs. man ser något strängare på brottdär återfallsrisken erfarenhetsmässigt är hög, t.ex.narkotikabrott.Det går således inte att ge ett helt entydigt svar påJuan frågor, eftersom man alltid måste göraen avvägning mellan misskötsamheten och de skälpersonerna har för att få stanna i . Som fram-gått av min redogörelse kan man enkelt uttrycka detsom så att ju starkare skäl personen har för att få stan-na, desto svårare misskötsamhet måste man acceptera.Det innebär t.ex. att när det gäller personer som harrätt till asyl kommer det inte att vara tal om att avvisadem endast på grund av misskötsamhet eller enklareformer av brott.Anf. 51 ()Herr talman! Låt mig inledningsvis säga någotsom jag gärna vill framföra och som inte har medsjälva ämnet att göra. Jag känner en stor glädje överatt de två svenska ingenjörer som varit kidnappade iColombia nu äntligen är fria. Jag säger det därför attjag har varit engagerad i den frågan.Herr talman! Jag vill tacka invandrarministern försvaret. Låt mig inledningsvis säga att regeringensproposition om ändringar i utlänningslagen, utöver defrågor som enligt mig är oklara och som jag har pekatpå i min interpellation, innehåller en del positivainitiativ som bidrar till att utveckla hanteringen avasylrätten i vårt land samt den fria rörligheten förmänniskor inom den europeiska unionen.Låt mig också, herr talman, säga att jag tycker attdet är viktigt att sända signaler till personer som sökertillstånd att leva i vårt land. Jag vet att det kan finnasallmänt kända uppgifter om att personer inte skötersig som de skall. Det finns fall av prostitution, narko-tikasmuggling och människohandel som självklart intekan accepteras. På den punkten är det viktigt att rege-ringen ämnar göra något åt saken. Det kan aldrig varafel att signalera att sådana av mig nämnda brott intetolereras i vårt land, precis som är fallet i andra län-der.Mina frågor till invandrarministern har att göramed oklara och otydliga begrepp som introduceras iregeringens proposition. Begreppen "förväntat lev-nadssätt" och "skötsamhet" kan man, som invand-rarministern konstaterar i sitt svar till mig, inte på etttydligt sätt precisera.Efter att ha läst och lyssnat på invandrarministernssvar är jag inte så mycket klokare om vilken roll ochbetydelse som skötsamhet egentligen kommer attspela i de förändringar som regeringen vill introduce-ra i utlänningslagen. Skötsamhet är ett begrepp somkan tolkas subjektivt av ansvariga myndigheter. Detkan bli problematiskt att bedöma "förväntad skötsam-het" bara på grund av vad en person som söker till-stånd i vårt land har gjort tidigare. Det är bekymmer-samt att mindre misstag - som individen sedan ångrareller lär sig av - kan ha så allvarliga konsekvenser förberörda personer.Tillämpningen av lagförslaget handlar mycket omde något oklara s.k. bedömningar som myndigheternamåste göra från fall till fall. Det blir viktigt vad myn-digheterna lägger in i bedömningarna. Myndigheternaskall också kunna göra bedömningar om återfallsris-ken hos invandrare som har visat tecken påmisskötsamhet. Också det är problematiskt.Det finns vissa resonemang där det är svårt attförstå vad regeringen egentligen menar. I invandrar-ministerns svar till mig anförs t.ex. följande: "Det kanå andra sidan vara fråga om en utlänning som åbero-par anknytning till i någon form och där an-knytningen ligger på gränsen till vad som skulle kun-na leda till tillstånd. I detta senare fall bör även mind-re allvarliga anmärkningar i fråga om levnadssättetkunna läggas till grund för ett avslag. "Man kan fråga sig om detta betyder att om någonsom söker uppehållstillstånd har släkt i sominte sköter sig som den skall, skall denne nekas uppe-hållstillstånd i . Eller vad menar invandrarmi-nistern egentligen?Herr talman! Vad regeringen avser med sina fö-reslag till ändringar i utlänningslagen kan, såvitt jagförstår, vara att precisera att vi i icke accepte-rar en del brott. Tyvärr har man inte lyckats meddetta. Man har lagt fram en lagtext som är oklar ochmotsägelsefull och som kan användas subjektivt avberörda myndigheter. Invandrarministerns ideologiskaargumentation för ändringar i utlänningslagen dugerenligt min mening inte heller.Anf. 52 ()Herr talman! "Ordentlig, pålitlig, plikttrogen, ar-betsam, strävsam, driftig, ambitiös, samvetsgrann,noggrann, omsorgsfull, vårdad, städad, regelbunden,stadgad". Så definieras ordet skötsam i mångaordböcker.Juan har frågat statsrådet vadden konkreta innebörden av begreppet "skötsamhet"är. Det tycker jag är en mycket berättigad fråga. Jagförstår oro, därför att jag och många andradelar den.I fortsättningen skall en ansökan om uppehållstill-stånd av humanitära skäl tas hänsyn till om utlänning-en kan förväntas leva skötsamt och hederligt. Ett"skötsamt och hederligt levnadssätt" skall ersätta detallmänt vedertagna begreppet "hederlig vandel". Re-geringen hade visserligen i lagrådsremissen hållit kvarbegreppet "hederlig vandel", men Lagrådet föreslogatt "hederlig vandel" skulle ersättas med "skötsamtoch hederligt levnadssätt".Vid första påseendet kan det verka som ett rimligtkrav. Statsrådet säger också det i sitt svar. Han finnerdet naturligt att kräva ett skötsamt och hederligt bete-ende av utlänningar som vill bo här.Visst skall människor vara skötsamma och heder-liga. Det är när vi tittar bakom ordet som oron kom-mer. Då framstår det som ganska klart att ordet"hederlig" kan kopplas till att man följer svenskalagar och förordningar. Det finns också en lång praxisatt luta sig emot som bottnar i juridiken. "Hederligvandel" är också ett juridiskt begrepp.Men vad gäller "skötsamhet" och "förväntad sköt-samhet" finns det säkert lika många tolkningar somdet finns människor. Det är när dessa olika begreppskall tolkas som det blir besvärligt. Det är när detskall utvecklas en praxis som frågeställningen infinnersig. Vad skall läggas i begreppet "skötsamhet"? Vadär den konkreta innebörden?Anger inte regeringen det - definierar inte rege-ringen begreppet - kommer de olika tjänstemännen attgöra det.Jag har sedan ställde sin interpella-tion gått runt och bett människor definiera vad"skötsam" är. Det var precis som jag trodde. Där finnsallt från "byta underbyxor ", "inget sex föreäktenskapet", "vara en snäll flicka", "betala räkning-arna" och "komma till jobbet" till "inte ta vå-ningsplanets dagstidningar till sitt rum".Men de flesta angav att "skötsam" för dem inne-bar att inte sticka upp mot överheten - att vara an-passlig. Då börjar det hela bli litet otäckt. Hur vill viatt våra flyktingar skall bete sig? Skall de bli ett tystoch anpassat kollektiv som inte protesterar mot över-grepp? Hur är man det med tanke på våra förstamaj-demonstrationer, då arbetarrörelsen gått ut och protes-terat mot olika regeringars politik? uppmanadefaktiskt socialdemokratiska partiet till omfattandedemonstrationer mot överheten.Om det i ordet "skötsamhet" ligger att komma i tidär vi nog många, alltifrån statsråd till riksdagsledamö-ter, som inte är skötsamma. Är det misskötsamhet fören ordförande i fritidsfiskeföreningen att tjuvfiskaeller fånga kräftor som är kortare än ?Vad som är skötsamt förändras också över tiden.Så var det t.ex. skötsamt att gå i kyrkan varje söndagvid seklets början - en sanning som knappast gäller . är det i stället skötsamt att gå treårigt gym-nasium - man säger då "skötsam ungdom" - en san-ning som inte gällde . Det beteendesom mina mor- och farföräldrar ansåg vara missköt-samhet väcker ingen upprördhet utan är full-ständigt acceptabelt och skötsamt.Skötsamhet handlar alltså mycket om samhälletsnormer som förändras över tiden och som alltid ärunderförstådda och otydliga. Hur bergreppet"skötsam" skall kunna göras begripligt, synligt ochavgränsat för en person som anlänt till vårt landförstår jag inte.Förslaget står i skarp kontrast till begreppet"rättssäkerhet", som jag trodde gällde även våra flyk-tingar och invandrade kamrater.Hela vårt samhälle består av olika lagar sommänniskorna själva satt upp. Vi skulle kunna kalladem för samhällets metaregler. Det är det som bar-nuppfostran t.ex. handlar om.Att lära barnen laglydighet är ganska enkelt. Vivet vad svenska lagar säger. Det är när vi kommer tillde osynliga metaregler som definierar vad skötsamhetär som det blir krångligt.Varje landsända och varje land har sina osynligaskötsamhetsregler. Det tar ett helt liv att lära sig dem- att lära sig vad svensk skötsamhet innebär. Det finnsingen universell skötsamhet, men det finns en univer-sell regel som säger att vi skall följa ländernas lagar.Lagarna är skrivna och finns i lagtexter, och det gåratt förhålla sig till dem.Vad regeringen nu säger är att en utlänning somhar med sig sina metaregler på skalllära sig svensk skötsamhet.I nuvarande lagstiftning talas om "hederlig van-del". "Hederlig vandel" betyder enligt svensk ordlista"hederligt levnadssätt". Varför nöjde man sig intemed "hederligt levnadssätt"?Anf. 53 Statsrådet ()Herr talman! Man skulle kanske drista sig till attfråga vad ett hederligt levnadssätt är.En definition av det är att ha en god vandel. Det ärmöjligt att man inte blir klokare av det. Det är sådiskussionen utvecklar sig. Det är svårt att svara pådenna fråga och konkretisera enskilda fall.Juan sade i sin inledning att det kanhandla om knark, prostitution osv. I det ena fallet kanman dömas till fängelse i . Det är ett brott attlanga knark, medan det exempelvis inte är ett brott attvara prostituerad. Man kan ställa sig väldigt mångafrågor av den typen.Jag är av den uppfattningen att få människor rik-tigt kan tydliggöra och förklara vad som menas med"vandel". Det var det vi tog fasta på när vi börjadefunderade på detta. Vad är "vandel" för någonting?Vad säger man om man tillfrågas om vad ordet"vandel" betyder?Jag tycker att det är problematiskt att förklara det ivardagen. Vi valde i stället att säga "skötsamhet ochhederlighet". Då vet man direkt. Det hörs på ordet.Man är skötsam.Nästa fråga gäller vilken typ av skötsamhet manmenar. Det är egentligen den frågan harställt. Det kan man alltid diskutera i olika situationer.Jag tycker att det väsentliga i detta fall är den slut-sats jag drog i mitt svar: Ju starkare skäl personen haratt vara i desto större är kraven på att denbrottslighet som leder till att man inte får stanna skallvara kraftig och grov eller på att misskötsamhetenskall vara mycket kraftig. Om man har ganska svagaskäl att stanna kan det vara ganska bagatellartadesituationer som kan göra att man inte får uppehålls-tillstånd i Sverige.Det tycker jag är det viktiga. Grundprincipen är attdet finns en skala som man kan glida över.Jag erkänner gärna att jag har svårigheter att ex-emplifiera exakt, men det har jag även om man frågarmig vad "vandel" är och jag måste ge exempel urverkligheten.Prostitution kan vara en sådan sak. Det är klart attdet finns en massa andra saker. Som vi tidigare sadekan någon ha erkänt att han snodde en bil, t.ex. Det ärklarlagt att personen har begått en gärning som kanbetraktas som väldigt ohederlig, men det har inteavgivits någon dom. På den grunden kan det bli av-visning. Det är en beskrivning av detta.Jag tycker att det är viktigt att vi i denna såväl somi annan lagstiftning försöker använda ord som gör på ett lättare sätt känner att det är klart att manskall vara skötsam och hederlig.Sedan får det utvecklas en praxis grundad på hurlagen har tolkats.Egentligen är det som sker inte någonting annatän att vi efter utredning har överfört det som har varitpraxis till lagstiftning. Redan tidigare står det i utlän-ningslagen om det förväntade levnadssättet. Man gör ien rad olika situationer en bedömning av det förvän-tade levnadssättet.Är det troligt att en person som man vet har begåttett brott inte kommer att göra om det? Kan man påden grunden förvänta sig att personen sköter sig, ellerkan man förvänta sig att han inte sköter sig?Det är bedömningar som inte är någon nyhet i ut-länningslagen. De har egentligen funnits i många år.Det är inget nytt i sak. Lagen formuleras nu på dettasätt. Det är en viktig markering. Sedan får myndighe-terna hantera det.I och med att det gäller lagtext fäster man natur-ligtvis större avseende vid orden. Jag erkänner gärnaatt preciseringarna då blir viktigare. Jag kan inte be-skriva det på något annat sätt än så. Sedan får myn-digheternas tillämpning och praxis avgöra.Tycker man i ett senare skede att det är fel frånolika utgångspunkter har riksdag och regering alltidmöjlighet att korrigera från tid till annan.Ulla var inne på det långsiktiga pers-pektivet och menade att begreppen förändras. Jaghåller med om att det är så, men förändraslagarna. Man tar hänsyn till den typen av faktorer - ialla fall om det gäller lagar som tillämpas.Anf. 54 ()Herr talman! Jag försöker att sätta mig in i vadsyftet med själva förslaget är. Jag försöker verkligenförstå argumentationen för detta, det vill jag att LeifBlomberg skall tro. Jag vet inte om min svenska ärbristfällig, det är många som har sagt det, men jagförstår inte syftet riktigt. Argumentet kan inte vara ersätter ett ord som man tycker är krångligt medett annat ord som är ännu krångligare och otydligare.Om begreppet vandel av invandrarministern be-nämns som krångligt och ett ord som ingen kan förstå,varför skall man ersätta det med ett ord som heterskötsam och som icke kan definieras? Det är det storaproblemet. Ingen kan definiera vad ordet sköt-samhet kan leda till, vad det betyder eller hur det skallanvändas.Jag skulle ha förstått regeringens syfte med pro-positionen och ändringarna i utlänningslagen om manhade preciserat de brott som tolereras i ochgett exempel på det. Jag tror inte att någon i den härförsamlingen eller i samhället utanför accepterar attdet förekommer brott av det slag som jag har nämnt.Men precisera det då! Säg att vi inte accepterar dessabrott och tala om vilka konsekvenserna blir för densom begår dem! Men använd inte ett ord som ingenkommer att förstå över huvud taget och som vi kom-mer att tvista om framöver! Lagen kommer möjligenatt tillämpas på olika sätt, ordet kommer att tolkas påolika sätt och debatten kommer naturligtvis att fortsät-ta.Jag har en fråga till invandrarministern. Han sägerpå första sidan i svaret: "För flyktingar gäller sedantidigare att asyl får vägras endast om synnerliga skältalar emot det. Synnerliga skäl anknyter till de s.k.uteslutandegrunderna i ." Men påsista sidan säger invandrarministern så här: "Somframgått av min redogörelse kan man enkelt uttryckadet som så att ju starkare skäl personen har destosvårare misskötsamhet måste man acceptera. Detinnebär t.ex. att när det gäller personer som har rätttill asyl kommer det inte att vara tal om att avvisadem endast på grund av misskötsamhet eller enklareformer av brott. "Det innebär konkret att brott i alla fall kommer attgälla. Jag vill gärna ha besked i den frågan.Anf. 55 ()Herr talman! En av dem som svarade på den enkätsom jag gjorde och som jag har pratat om sade attsnäll flicka och anpasslig var hennes tolkning, menom hon skulle bli kallad för skötsam skulle hon blimycket ledsen.Jag försökte förklara att när jag tittat i ordböcker-na har jag upptäckt att ordet vandel kan ersättas medordet levnadssätt. Eftersom man i lagtexten redanpratar om hederlig vandel menar jag att man skulle hakunnat säga hederligt levnadssätt, för det anknyter tilllagtexten. Hederlighet betyder att man lever på ettärligt sätt. Man förhåller sig på ett visst sätt till våralagar.Jag gjorde bort mig här i kammaren för inte sålänge sedan.