prot · GI0997 · 1995-04-28 00:00:00 — Bland de inbjudnatill konferensen som skall gå av stapeln i början avhösten - eller oktober - kommer det attfinnas företrädare från alla EU:s medlemsländer ochfrån gemenskapens institutioner. Detta blir naturligt-vis ett mycket viktigt tillfälle för att presentera svens-ka synpunkter och erfarenheter.Kenneth gör gällande att inte i likahög utsträckning som övriga medlemsstater klartdeklarerat sina ståndpunkter inför regeringskonferen-sen 1996. Det är enligt min mening inte korrekt. Sve-riges förberedelser ligger tidsmässigt mycket väl ilinje med övriga medlemsländers, såväl de nya somde gamla.Knappast någon medlemsstat har ännu offentlig-gjort de positioner man tänker inta vid regeringskon-ferensen. Denna skall som bekant inledas ochförberedas av den s.k. reflektionsgrupp med represen-tanter för medlemsstaternas utrikesministrar som skallbörja sitt arbete i år.Regeringen har också i redogjort fördet förberedelsearbete som pågår inom regerings-kansliet inför regeringskonferensen. Självfallet kom-mer ytterligare information att lämnas löpande i taktmed att förberedelsearbetet fortskrider. Jag vill ocksåerinra om att en viktig del av de svenska förberedel-serna utgörs av det arbete som kommer att ske i denparlamentariska kommitté som näm-ner.Frågan om ökad öppenhet i EU är en prioriteradfråga som kommer att lyftas fram från svensk sidainför regeringskonferensen. Vid fastläggandet av densvenska positionen i den här frågan kommer bl.a. demedborgarsamtal om öppenhet som justitieministernoch arrangerar attvara av särskilt intresse.Herr talman! Vad som åstadkommits utgören början. Vi har från svensk sida gjort klart att viämnar återkomma till frågan om ökad öppenhet ochinsyn i unionen.Kenneth kan alltså vara förvissad om att re-geringen ämnar driva frågan om ökad öppenhet inomEU. Det gäller nu i anslutning till de fortsatta diskus-sionerna i rådet om de danska och svenska förslagen,och det gäller inför regeringskonferensen nästa år.Jag vill vidare framhålla att jag delar den uppfatt-ning som justitieministern tidigare gav ut-tryck för i ett interpellationssvar, nämligen att vårteget arbete med EU-frågorna präglas av en hög gradav öppenhet.Jag vill med anledning av de exempel som Ken-neth tar upp slutligen påpeka att ensi-digt har offentliggjort utkastet till den s.k. innan detta togs upp för slutbehandlingi rådet, där fortsatta överläggningar för övrigt pågår.Anf. 33 ()Herr talman! Jag tackar utrikeshandelsministernför svaret. Det är ju gott och väl att detta bara är enbörjan i det svenska EU-arbetet. Det är kanske ocksågott att får komplimanger av brittiska tidning-ar. Men det säger kanske också litet mer om EU:sbrist på öppenhet än vad det säger om den handlings-kraft som visat. rör sig oro-väckande i EU:s riktning när det gäller frågorna innan folkomröstningen sade MatsHellström att det inte fanns några hinder för Sverigeatt lämna ut information från ministerrådets möten omhur röstat och om hur andra länder röstat irådet. Men det är inte särskilt mycket sådan informa-tion som har lämnats. Varför har den inte lämnats?Varför har den inte kommit?Detta var ju ett utspel innan folkom-röstningen som kanske påverkade en del människorsställningstagande. Var det så att hadeförhoppningar om att det skulle gå lätt att göra så ochsedan kommit till insikt om att det inte längre går?Eller var det för att inverka på valresultatet som detyttrandet fälldes?Att döma av interpellationssvaret där det står attSverige nu stöder - och det tycker jag ärgott - tycks regeringen ha insett att EU:s bestämmel-ser inte medger den öppenhet i ministerrådet som manutlovade före folkomröstningen. Det är egentligenabsurt att en lagstiftande församling, som ministerrå-det faktiskt är, har hemligstämplade protokoll som rörlagstiftningsärenden och att möjligheterna att hemlig-hålla omröstningsresultaten har kunnat fortgå år efterår.Att ställer sig bakom i det häravseendet är bra. Det kommer inte heller som någondirekt överraskning. Men det är dock ett danskt ini-tiativ och inte ett svenskt, även om har gjortett tillägg. Men inte heller detta räcker, även om detläggs fram tillsammans med det danska förslaget.Faktum är att många av lagstiftningsärendena ipraktiken avgörs i Coreper och inom dess hundratalsslutna arbetsgrupper. Frågan är om avser attverka för att bryta upp Corepers slutenhet och att detskapas regler som förlänger tidpunkten från det attförslagen utarbetas till dess att de antas så att det gesverklig möjlighet till debatt.Kommer också att ta initiativ för att brytakommissionens monopol i normgivningsärenden så attinitiativrätten övergår till de nationella parlamenten?Mats säger ingenting om öppenheten iEU:s förvaltning. Varför kan inte ta initiativtill att införa svensk offentlighetsprincip i unionensförvaltning och se till att denna också inkluderar densvenska meddelarfriheten? Vi har faktiskt tagit ettsådant initiativ, eller kommer att göra det, med an-ledning av en rapport i . Jag undrarom kommer att stödja detta initiativfrån Vänstern i EU-parlamentet.Ett stort problem i EU-systemet är lobbyisternasstora inflytande. Ett grundkrav är att kommissionenredovisar sina lobbykontakter och att lobbyisternatvingas registrera sig på liknande sätt som sker i USA.Vore det fel att ställa sig bakom sådana förslag införregeringskonferensen?Den andra delen av min interpellation handlar omtillämpningen av offentlighetsprincipen i efterEU-inträdet. Svenska myndigheters agerande harnämligen blivit betydligt mer slutet när det gällerEU-handlingar än vad som har utlovats. Det visar deundersökningar som bl.a. Deras slutsatser är att huvudregeln när det gällerEU-handlingar numera är sekretess och inte den öp-penhet som våra grundlagar stadgar. Särskilda EU-diarier finns upprättade, och det tar betydligt längretid att få ut EU-handlingar från myndigheterna än vadsom är brukligt när det gäller inrikes handlingar.Hur rimmar detta med den deklaration som Sveri-ge i den s.k. anslutningspakten gjort om offentlighets-principen? Genom denna deklaration skulle ju fråganvara löst, sades det i broschyrer från UD och i andrauttalanden. Även denna fråga var viktig för folkom-röstningen.Utrikeshandelsministern tar upp som exempel på aktivitet inomdetta område, men faktum är att den publiceradesförst efter det att publicerat flera versionerav den. Då blev det ju omöjligt att hålla den hemlig iSverige.Det finns alltså all anledning för att visalitet mer framfusighet och tuffhet i syfte att förstärkaöppenheten och demokratin inom EU-systemet. NärUlf inledningstalade inför förhand-lingsstarten var ambitionen enligt honom att aktivtfrämja öppenheten och dela med sig av den erfarenhetsom vi har i till det övriga EU. Av detta har vifaktiskt sett väldigt litet, och vi får bara hoppasatt vi får se betydligt mer av det framöver.Anf. 34 Statsrådet ()Herr talman! Jag tycker kanske att det är litetkonstigt att , som intresserar sig fördenna mycket viktiga fråga, börjar med att visa sinstora okunnighet. Uppenbarligen har han inte särskiltmycket tagit del av de regler som han nu debatterar.Det som han säger om att han inte har hört någontingsedan EU-omröstningen om offentlighet omkringrådsomröstningar är ett fullständigt nonsenspåstående- de är offentliga. Det är bara att ta del av dem.Det finns en regel i rådets arbetsordning som vitillsammans med danskarna vill ha bort och somskulle kunna möjliggöra att man fattar beslut om atthemlighålla ett omröstningsresultat. Detta tycker vi ärtokigt, men den paragrafen har såvitt jag känner tillaldrig använts. Det hade alltså gått utmärkt bra förKenneth att, om han hade varit intresserad - hansitter ju också i - direkt ta del av of-fentliga handlingar om omröstningsresultaten. Det harjag också sagt såväl före folkomröstningen som efterden. Där finns alltså inget problem.När det gäller Coreper håller jag däremot medKenneth om att det finns problem med tidsbe-lastningen. Detta har vi och även danskarna påpekat,och det är en av de frågor som vi avser att fortsätta attdriva. De förhandlingar som sker mellan ambassadö-rerna i Corepers förberedelsearbete kommer för närainpå de Ministerrådsmöten som hålls. Det medger inteen bra tidsutdräkt för att kunna ha ett ordentligt sam-råd, och därför menar vi liksom danskarna att man börutsträcka tiden för detta. På den punkten är jag över-ens med , och det är också något som viframför.Däremot är det inte så att Coreper fattar beslut. ICoreper arbetar man mellan länderna för att förberedade beslut som ministrarna skall fatta, men det är iMinisterrådet som besluten fattas. Tidsutdräkten anserjag, liksom , dock vara ett problem.Också ökad offentlighet i EU:s förvaltning är enfråga som vi avser att driva inför regeringskonferen-sen 1996, och vi kommer naturligtvis att ta upp endiskussion om detta med . Jagtror också att det blir en viktig fråga inför den konfe-rens om öppenhet som justitieministern planerar somett led i svenska initiativ för att öka öppenheten inomEU.Låt mig säga att ger en ganska svartbild av EU. Visst är EU en organisation där det ur vårsynpunkt och i förhållande till våra egna regler finnsmånga problem med öppenheten, och vi vill utövapåverkan i vår riktning. finns det betydligtmera av folkligt och politiskt engagemang, från par-lamentariker och från regeringsledamöter, i EU:sinterna arbete än i väldigt många av de internationellaförhandlingar som vi i övrigt har varit vana vid.I de internationella förhandlingar som vi har förttidigare har det oftast rått en närmast fullständig sek-retess. Det är ganska sällan som man här i riksdagenhar ställt frågor kring den typen av förhandlingar. Dethar så att säga varit diplomatförhandlingar, som merahar förts i sekretess än vad som i realiteten sker i EU:sarbete.Det finns mycket att göra inom EU, men jag tyck-er att det är en alltför svart bild som . Det gamla sättet var mer av hemlig diplomati. EUär faktiskt en organisation där det förs en intensiv ochlivlig debatt kring frågorna, även om det finns mycketatt göra i vår riktning när det gäller att öka öppenhe-ten - på den punkten håller jag med det sedan gäller frågorna om vad som harskett i vår egen hantering här i och i våramyndigheter av frågorna om offentlighet i EU verkardet inte som om särskilt väl har följtden interpellationsdebatt som jag hänvisar till i mittsvar och som justitieminister tidigarefört här i kammaren. Hon kunde då tillbakavisa depåståenden som nu åberopar, uppen-barligen utan att ha följt diskussionen särskilt väl.Det har hållits ett seminarium omkring tidningenJournalistens uppgifter, där det t.ex. visats att EU-diarierna inte har tillkommit för att hemlighålla utanför att öka allmänhetens möjligheter att mer systema-tiskt ta del av EU-handlingar. Därutöver förekommerdet nu när vi är nya medlemmar att journalister begärin alla typer av handlingar för att testa systemet, vadsom blir offentligt och vad som inte blir det. Jag tyck-er att det är en bra inriktning. Det är väl också ganskagivet att det kan ta tid när anspråken på handlingarökar dramatiskt just till följd av att man vill testasystemet. Det är då också viktigt att man grannlagagår igenom möjligheterna att ha en så stor öppenhetsom möjligt och inte slarvigt sekretessbelägger i onö-dan.Jag tycker att jag på denna punkt har goda skäl attinstämma med justitieministern. Visst finns det pro-blem, och vi skall se om det finns skäl att i framtidenskärpa våra regler. Vi har som bekant skärpt reglernaför öppenhet genom att göra förändringar i utrikessek-retessen med verkan fr.o.m. . Det ärett initiativ som ursprungligen vi socialdemokratertog. Sedan lade en utredning fram förslag, och beslutfattades här i . Reglerna om utrikessekretessi sekretesslagen har därmed ändrats så att det fr.o.m. iår, till skillnad mot tidigare, råder en presumtion föroffentlighet för alla uppgifter som rör utrikesärenden.Anf. 35 ()Herr talman! bör kanske ligga litetlågt när det gäller vilka debatter vi följer med i. Jaghar faktiskt noggrant läst interpellationsdebatten medLaila . Tidningen har faktiskt,när den har gjort ett test, en s.k. dugnad, av hur bärigöppenheten är, kommit fram till att det är svårt att fåut handlingar. Det är svårt att komma åt EU-diarierna,och det märkliga är att UD:s handelsavdelning, därMats själv är chef, får beteckningen "sämsti test" när det gäller att inte ens ha svarat inom fyraveckor på förfrågningar om EU-diarier, antalet inre-gistrerade EU-ärenden och hur många som är belagdamed sekretess.Jag tror därför att det inte finns särskilt stor an-ledning att ta i så starkt i detta sammanhang. Faktumär att detta test och material från andra journalisterentydigt visar att det är svårt att få fram EU-handlingar.När det sedan gäller det folkliga engagemanget iEU höll jag på att säga att jag tillåter mig att le. Det ärväl ganska litet av detta. Men om det skulle före-komma mer av det där än i andra diplomatiska sam-manhang är det inte så konstigt, eftersom EU:s arbetetill skillnad från allt annat internationellt arbete avserlagstiftning som gäller i de enskilda länderna. EU ärju rättsskapande för förhållandena i EU-länderna, ochdet ställer helt andra krav på EU. är juen sorts parlament, där kan sägasvara ett litet minoritetsparti. Detta ställer krav på enöppenhet som motsvarar den som vi har i Sverigesriksdag.När det gäller Coreper är det bra att i alla fall noterar att det finns ett problem ochatt man tänker ta upp frågan om tidsaspekten. Det ärriktigt att besluten inte fattas formellt i Coreper, mende fattas reellt i Coreper. I dessa ambassadörers ellerandra högre statstjänstemäns korridorer och samman-trädesrum bereds alla frågor. Är detta det folkligaengagemanget? Besluten fattas i realiteten där.Sedan bekräftas Corepers förslag på en A-lista,tydligen i klump, och utan egentlig debatt på de olikaminsterrådsmötena.Jag tror nog att det behövs ganska stora föränd-ringar inom detta system.Anf. 36 Statsrådet ()Herr talman! Jag måste tillbakavisa KennethKvists påståenden om att vi inte skulle arbeta medambitionen att ha en stor öppenhet inom regerings-kansliet och inom UDH. Det är tvärtom så att våratjänstemän arbetar med noggrannhet och efter in-struktionen att just sträva efter öppenhet.Det framgår också av den promemoria som hargetts ut av rättschefen i statsrådsberedningen till re-geringskansliets tjänstemän.Vi är alldeles nya medlemmar. När tidningar avmycket goda skäl vill få ut en väsentligt mycket störremängd handlingar än i vårt land blirväldigt många tjänstemän starkt belastade. De skallvara det. De skall ta det på allvar med syftet att åstad-komma öppenhet.Genom att man begär att få handlingar utlämnadeför att testa systemet bildas också en praxis. Det ärväldigt viktigt att den praxisen visar att det råderöppenhet och att också myndigheterna ser att rege-ringen och arbetar med öppenhetsom mål, eftersom regeringen inte styr myndigheter-na.Nog finns det skäl för oss att arbeta grannlaga närsystemet skall testas . Viarbetar med ambitionen att ha en öppenhet som mål.Det borde kunna erkänna.Kenneth säger alldeles riktigt att en öppen-het måste råda när det gäller lagstiftningsfrågor. Detär vi helt överens om. Jag har svarat på hur vi agerarför att öka öppenheten i mitt interpellationssvar.Men vet också från EU-nämndenatt det i realiteten är mer av en diskussion, ett samråd,med , vilket är bra. Det gäller också andrafrågor som rör den klassiska diplomatin, dvs. Också den andra pelarensfrågor tas upp för samråd på ett sätt som vi faktisktinte har varit så vana vid i tidigare. Vi kanskeskulle ha gjort det. Det är möjligt. Men varken op-positionen eller regeringen har tidigare egentligen förtdiskussioner i kring den typen av frågor.Jag tycker att det är bra att det är en ökad öppenhetockså där.Anf. 37 ()Herr talman! Jag tror säkert att UD:s handelsav-delning arbetar med noggrannhet, men man bör kan-ske inte vara så noggrann att man blir sämst i detöppenhetstest som Tidningen har gjort påolika myndigheter och departement. UD:s handelsav-delning skall ju vara ledande när det gäller EU-relationerna. Det är inte bra. Det är inte värst grannla-ga. Det är föga hedrande.När det gäller öppenheten är det klart att det är enväldig skillnad på hur EU arbetar och hur vi arbetar.Statsrådet noterar i sitt interpellationssvar att få med-lemsstater ännu offentliggjort sina positioner införregeringskonferensen 1996.Vad är regeringskonferensen ? Det är egent-ligen en diskussion av - en grundlagsom alltså kommer att gälla över våra grundlagar. Intebara utan flera andra mörkar vad gäller depositioner man skall inta därför att man är inne i ensorts förhandlingsspel.Jämför detta med hur svenskt grundlagsarbete till-går. Det är utredningar, remissdebatter och preliminä-ra beslut långt i förväg. Det är en rasande skillnad iöppenhet mellan EU-systemet och det system vi ärvana vid när det gäller lagstiftning.Jag klagar inte allmänt på hur regeringen behand-lar . Man försöker nog. Problemet ärmånga gånger att EU-systemet självt påverkar. Det ärsvårt att brottas med detta när det gäller att få deninformation och den öppenhet i kommunikationernamellan regering och parlament som vi behöver.Det ställer andra krav på öppenhet också när detgäller utrikespolitiken. handlade vi i ett in-ternationellt samarbete. Här handlar det om ett sam-arbete där vi blir betydligt hårdare inbundna av EU-besluten än annars. Det är en självklarhet att det stäl-ler ökade krav på öppenhet.Anf. 38 Statsrådet ()Herr talman! Jag bestrider bestämt, KennethKvist, att UD:s handelsavdelning skulle vara dålig närdet gäller att hantera frågan om utlämnande av hemli-ga handlingar till journalister. Jag är sannerligen be-redd att ta en debatt på den punkten.Däremot är det självklart att vi som EU-samordnare har en stor arbetsbelastning. Vi måste tatid på oss för att se till att det inte slentrianmässigtgörs den typ av sekretessbeläggning som gjordesinnan de mer liberala regler som gäller från den 1januari fanns.Det är nog bra för den praxis som skall etableras ilandet att vi utför detta arbete på ett grannlaga sätt. Vivill åstadkomma just öppenhet - icke slentrianmässigsekretessbeläggning.Jag vet över huvud taget inte vad när han talar om att vi nu i hemlighet skulleförhandla kring regeringskonferensen, som skall kun-na leda till nya grundlagsförändringar. Jag skall inteanvända ordet nonsens eftersom intehar replikrätt, men jag vill säga att det sannerligenligger långt ifrån verkligheten.Om läser interpellationssvaret fin-ner han där att förhandlingar om regeringskonferen-sen avses påbörjas . Först skall ens.k. reflexionsgrupp påbörja sitt arbete. Den kommeratt diskutera dagordningen på konferensen. Det ärdagordningen för konferensen som kommer att disku-teras av reflexionsgruppen.Vi har i tillsatt enparlamentarisk kommitté som skall kunna bidra tillöppenheten just kring den typ av frågor som ännu ickepå något sätt har börjat förhandlas.Jag förstår inte vad är ute efter. Detär en fullständigt felaktig beskrivning av det arbetesom kommer att påbörjas först , när reflex-ionsgruppens arbete sätts i gång.Det arbete som pågått har varit tillbaka-blickande och gällt . Sverigesuppfattning har offentliggjorts bl.a. genom . Det vet också.Slutligen vill jag säga att i realite-ten inte har återkommit särskilt mycket till de frågorhan tog upp i interpellationen, nämligen om Sverigesinitiativ. Det är bra. Det tolkar jag som att han menaratt vi arbetar på ett sätt som vi kan vara om inte över-ens om så i varje fall ha ungefär likartad inställningtill.Sverige arbetar aktivt för en ökad öppenhet, ochdet är någonting som uppenbarligen både KennethKvist och jag eftersträvar att vi skall göra också ifortsättningen, för att påverka de andra EU-länderna.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1994/95:80 om FN:sfamiljeårAnf. 39 Statsrådet ()Herr talman! har ställt följan-de frågor till mig:1. Vilka åtgärder avser jag vidta för att fortsättaarbetet med FN:s familjeår?2. Vilka internationella jämförelser kommer attprioriteras i informationen?3. Vilka områden kommer att prioriteras för famil-jernas levnadsvillkor?4. Vilka åtgärder avser jag vidta för att följa uppfamiljernas önskemål om och behov av vårdnadsbi-draget och det drastiskt minskade ekonomiska ut-rymmet för flerbarnsfamiljerna?5. Ämnar jag ägna större uppmärksamhet åt ar-betslöshetens påverkan på familjen?Sverige har en väl utvecklad familje-politik. Den svenska föräldraförsäkringen och dedärtill kopplade ledighetsreglerna har en generösutformning som i ett internationellt perspektiv saknarmotstycke. Det ekonomiska familjestödet är utformatför att ge familjerna stöd i olika situationer - vidbarns födelse eller sjukdom, vid skilsmässor eller viden förälders frånfälle. Och trots de nedskärningar vinu tvingats till, bl.a. för barnens skull - de skall taöver den statsskuld vi efterlämnar - kvarstår faktum.Svensk familjepolitik är fortfarande framgångsrik närdet gäller att utjämna villkoren mellan barnfamiljeroch andra.I strävan efter att kunna garantera alla barn godalevnadsvillkor har vi i valt en generell strate-gi. Med det menas att vi inte enbart försöker plocka utde allra mest behövande och gå in med stödinsatsertill dem. I stället har vi satsat på alla barn.Kommunerna är fr.o.m. skyldiga att erbjudaplats inom barnomsorgen för alla barn i åldern 1t.o.m. med förvärvsarbetande eller studerandeföräldrar. Alla blivande föräldrar och mödrar medbarn har tillgång till en väl utbyggd verksamhet vidmödra- och barnavårdscentraler. Fri tandvård erbjudsalla barn . Detta är några exempelpå hur högt barnen och familjerna prioriteras i detsvenska samhället.Också den svenska aktiva arbetsmarknadspolitikenhar i rådande läge en mycket viktig betydelse förfamiljerna. Regeringens ekonomiska politik syftar tillatt minska arbetslösheten. Ökad sysselsättning ökarockså familjernas trygghet, eftersom försörjning ge-nom eget arbete minskar påfrestningarna för familjer-na.Mot denna bakgrund, och den svåra ekonomiskasituation vi befinner oss i, har inte kommittén förFN:s familjeår haft som uppdrag att föreslå några nyastora kostnadskrävande reformer. Kommittén har istället i den handlingsplan som legat till grund förarbetet under familjeåret pekat ut ett antal strategiskainsatsområden som man har koncentrerat sig på. Detgäller bl.a. demografiska förändringar och föränd-ringar i familjemönstret, med familjeseparationer somett centralt inslag. Det gäller framväxten av nya för-äldraroller, där frågan om faderskapets förändradevillkor är central, liksom frågan om jämställdhet ochbarnets rättigheter. Andra frågor som tilldrar sig in-tresse i dessa ekonomiskt kärva tider är givetvis såda-na som rör kostnader för samt effektivitet och kvaliteti samhällets stöd till barnfamiljerna.Kommittén har under familjeåret bedrivit en utåt-riktad kontakt- och informationsverksamhet, somfrämst vänt sig till myndigheter och organisationerinom olika sektorer. Kommitténs uppdrag har varit attväcka andra människors intresse för att arbeta meddessa frågor, särskilt när det gäller att förebygga so-cial utslagning bland barn och vuxna som befinner sigi en utsatt situation i samhället.Ett år är för att bygga upp en sådanverksamhet. Jag har därför ansett det angeläget att gekommittén mera tid, bl.a. för att följa upp och utveck-la några av de internationella samarbetskontakter sometablerats . Utöver ett seminarium omsvensk demografisk familjeforskning, arrangerar densvenska kommittén bl.a. ett nordisktexpertmöte tillsammans med de övriga nordiskakommittésekretariaten, samt en konferens om familjoch arbetsliv i samarbete med EU-kommissionen.På det internationella planet i övrigt ställs delvisolika frågor i fokus i olika sammanhang. Inom FN,där samarbetet främst gäller globala frågor, ställsframför allt biståndet och samarbetet med utveck-lingsländerna i förgrunden. På europeisk nivå är det istället frågor om samordning av lagregler och omerfarenhetsutbyte inom social- och familjepolitikensom ställs i fokus.