prot · GI09107 · 1995-05-17 00:00:00 — Systemet kommer att kräva stora arbetsin-satser för såväl skattskyldiga som skattemyndighet.Det skulle vidare vara såväl oetiskt som i övrigtotillfredsställande för fondbolagen att genom kontrol-luppgiften förleda andelsägarna att använda ett fördem oförmånligt värde. Risken är uppenbar att mångauppfattar det angivna värdet som "det riktiga".Enligt min uppfattning bör frågan belysas ytterli-gare innan beslut fattas om kontrolluppgifter somanger skattepliktig reavinst eller avdragsgill reaför-lust. En skyldighet att lämna kontrolluppgifter föravyttringar av detta slag bör i stället tills vidare ut-formas på ett sätt som motsvarar vad som föreslåsbeträffande aktier och andra finansiella instrument.Regeringen har i propositionen föreslagit att an-skaffningsvärdet för fondandelar, utom andel i alle-mansfond, som förvärvats före den 1 januari 1996skall få beräknas till marknadsvärdet den 31 decem-ber 1992, en s.k. stickdag. Stickdagen föreslås fåtillämpas tidigast vid taxering.Kristdemokraterna har i en motion föreslagit att deskattskyldiga får använda det förenklade anskaff-ningsvärdet redan under , dvs. vid1996 års taxering. Det innebär att det verkliga an-skaffningsvärdet skall användas för andelar som an-skaffas efter . Det är bra attutskottet har tillstyrkt motionen i denna del.Fru talman! förlorar samhället flera på att konkurrensförhållandensnedvrids och olagliga förmögenhetsöverföringar skergenom ekonomisk brottslighet. Som medborgaredrabbas vi indirekt genom uteblivna skatteintäkter,men som företagare drabbas man mer direkt. Hederli-ga företagare får det allt svårare i konkurrensen. Småoch medelstora företag spelar en nyckelroll för attSverige skall få nya arbetstillfällen och en ekonomiskutveckling som är nödvändig för att vi skall klaralandets välfärd. har förslagit fleraåtgärder för att komma till rätta med den ekonomiskabrottsligheten.Samtidigt som man bör arbeta på att få fram bättremetoder och system inom beskattningen för att mot-verka skatteundandragande och effektivisera kampenmot ekonomisk brottslighet är det mycket viktigt attinte rättssäkerheten vid beskattningen får stå tillbakanär nya åtgärder övervägs. Rättssäkerheten kräverregler som är så fasta och klara att medborgarna kanförutse och förstå konsekvenserna av sina handlingaroch bedöma var gränsen går mellan vad som tillåtetoch förbjudet.En helt felaktig och för ekobrottsbekämpningenmissriktad åtgärd är att återinföra den tidigare s.k.skatteflyktslagen, som avskaffades sedanefter långvarig och kraftig kritik, bl.a. därför att denmedförde svårigheter för den enskilde att förutsekonsekvenserna av olika rättshandlingar och därför attden efter skattereformens genomförande knappastfyllde någon vettig funktion.Ett återinförande av denna generalklausul skulleinnebära att viss lagstiftningsmakt i realiteten överförsfrån till domstolarna. Domstolen dömer inteefter en detaljerad lag utan får skapa de regler denskall tillämpa i det enskilda fallet. Detta skapar rättso-säkerhet och en retroaktiv rättstillämpning som brytermot västerländsk rättskultur.Regeringens planer på att återinföra generalklau-sulen mot skatteflykt inger stark olust i företagarkret-sar. Skall företagen våga satsa på måste de haklara och fasta spelregler.Sverige behöver en kraftig förstärkning av rättssä-kerheten. En total översyn av rättssystemet för attgarantera rättssäkerheten är nödvändig.Jag står bakom samtliga kristdemokratiska reser-vationer till betänkandet, men jag yrkar bifall endasttill reservationerna nr 3 och 4.Anf. 130 ()Fru talman! I detta betänkande behandlas kontrol-luppgiftsskyldighet vid avyttring av värdepapper m.m.samt återinförande av skatteflyktslagen. Jag vill redannu yrka bifall till utskottets hemställan och avslag påreservationerna.I propositionen föreslås att skyldigheten att lämnakontrolluppgifter om reavinster och reaförluster påandelar i allemansfonder utsträcks till att omfatta ävenandra värdepappersfonder än allemansfonder. Kon-trolluppgiften skall ta upp realisationsvinst eller reali-sationsförlust till den del som är skattepliktig elleravdragsgill.Vidare föreslås att en schablonmetod införs förinkomstberäkningen. För andel som har förvärvatsföre i annan värdepappersfond änallemansfond skall som anskaffningsvärde få använ-das marknadsvärdet den 31 december 1992.Avsikten är enligt propositionen att reglerna skalltillämpas års taxering.Fru talman! har hos utskot-tet förklarat att bankerna och samtliga fondbolag ärberedda att års taxering lämna kontrol-luppgifter om vinst eller förlust på grundval av deverkliga anskaffningsvärdena för fondandelar somförvärvats efter 1994. Tiden är däremot för kort föratt skyldigheten skall kunna genomföras fr.o.m. 1996års taxering. Man säger sig kunna bistå sina kundermed tillräckliga uppgifter deklaration.Fru talman! Med det nu anförda anser utskottet attschablonregeln bör genomföras med verkan redanfr.o.m. taxering och att den skall gälla förandelar som förvärvats före , ienlighet med vad som föreslås i motion Sk47, yrkande2.Kontrolluppgift om avyttring av aktier och andrafinansiella instrument skall enligt propositionen läm-nas av värdepappersinstitut om de skall upprätta av-räkningsnotor beträffande vissa diskonteringspapperoch aktiebyten m.m. Kontrolluppgiften skall avseersättningen vid avyttringen efter avdrag för provisionm.m. och uppgifter om de avyttrade värdepapperna.Vidare föreslås att kontrolluppgifter som enligtnuvarande regler skall lämnas beträffande vissa inlå-ningskonton eller fondpapper i utlandet förutom rän-tor skall innefatta även behållningen på kontot ellerinnehavet vid årets utgång och avyttringar under året.Utskottet vill för sin del framhålla att deklara-tionsskyldigheten förutsätter en korrekt redovisningav såväl realisationsvinster som realisationsförlusteroch att kontrollmöjligheterna behöver förbättras äveni fråga om aktier och andra finansiella tillgångar somdet här är fråga om. Propositionen har denna inne-börd, och vad som har anförts i motionen utgör enligtutskottets mening inte tillräckliga skäl för att avståfrån att genomföra förslaget.År 1980 infördes lagen om skatteflykt. Lagen,som var av tillfällig karaktär, skärptes 1982 och för-längdes senare i olika omgångar. upp-hävdes lagen, men den tillämpas fortfarande på rätts-handlingar som har företagits under 1981-1992.Regeringen avser att tillkalla en kommitté för attutforma en ny lagstiftning mot skatteflykt. I avvaktanpå resultatet av utredningens arbete föreslås i propo-sitionen att den upphävda lagen återinförs med verkanfr.o.m. och med en teknisk justering.Den borgerliga regeringen angav, liksom motionä-rerna nu gör, rättssäkerhetsaspekten som skäl för attupphäva skatteflyktslagen. Det hävdades att lagenstärkte det allmännas ställning gentemot den enskildepå ett orimligt sätt och att den medförde svårigheterför den enskilde att bedöma skattekonsekvenserna avolika rättshandlingar.Propositionen grundar sig på uppfattningen attdessa skäl inte är hållbara. Utskottet instämmer idetta. Som anförs i propositionen har några negativaeffekter av lagen inte kunnat bevisas. Utskottet delarregeringens uppfattning att lagen har haft en väsentligpreventiv funktion och har utgjort ett betydelsefulltredskap för att förhindra skatteflyktsförfaranden.Utskottet tillstyrker alltså propositionen.Anf. 131 ()replikFru talman! Låt mig i det korta replikskifte somjag nu har tillfälle till ägna mig åt skatteflyktsklausu-len. När vi hade en hearing i skatteutskottet alldelesnyligen diskuterades också denna fråga, om än heltkort. Statssekreteraren sade då att rege-ringen kommer att se över skatteflyktsklausulen, förden kanske inte är optimalt utformad i alla delar. Jagskulle vilja veta om delar uppfattning-en att skatteflyktslagen inte är optimalt utformad i alladelar och vilka slutsatser han drar av detta. Jag för-modar att han har samma uppfattning som sin stats-sekreterare.Om man nu har uppfattningen att vi skall ha enskatteflyktsklausul borde man väl ändå avvakta medinförandet tills den utredning som om i sitt huvudanförande blir klar. Den gamlaskatteflyktsklausulen var av tillfällig karaktär. Dengällde trots allt under . Detta är min fråga.Anf. 132 () replikFru talman! När det gäller rättssäkerhet och beho-vet av en skatteflyktslag vill jag till er samtliga oppo-nenter säga: Var har ni varit när vi har besökt skatte-myndigheter på ett flertal ställen i landet? Dessa harvidimerat att skattemyndigheten är ställd, att man ärtvungen att ha misstanke om brott och gå till åklagareoch domstol för att komma åt kontroll och gransk-ning. Vilken risk uppstår då för brist på rättssäkerhetoch integritet? Jag anser att det är ett mycket sämreförhållande.När det gäller skatteflyktslagen kan jag inte angepå vilka punkter som den nya kommitté som skallbereda denna fråga kommer att ta upp förändringar.Anf. 133 ()replikFru talman! Det nu sade i sin re-plik var anmärkningsvärt, för att inte säga häpnads-väckande. Jag minns inte exakt hur orden föll. Mendet han sade gick ut på att även om det inte finnsmisstanke om brott måste man kunna agera. Dettapräglar den syn socialdemokraterna har i denna fråga:det räcker att det finns någonting som ligger föremisstanke om brott för att man skall kunna göra ettgenombrott, och myndigheterna har tolkningsföreträ-de. Jag tycker att det är beklagligt att denna inställ-ning råder när det gäller skattelagstiftning.Det väsentliga är att det finns entydiga och klararegler som de enskilda kan följa. Bryter man mot demskall man dömas efter det.Karl gör en variant på temat att vi intehar lyssnat på skattemyndigheterna när vi har besöktdem. Jag vill definitivt hävda att vi har gjort det. Mankan i så fall ställa en motfråga. Var fanns socialdemo-kraterna här i kammaren när vi skulle ta ställning tillriksdagens revisorers förslag om ekonomisk brottslig-het? Det gällde även en del av oss moderater. Men detvar paradoxalt att socialdemokraterna, som vill göragällande att de håller fanan högt i detta avseende, intekunde stödja revisorernas förslag.Jag konstaterar att jag inte fick svar på min förstafråga om delar statssekreterarens upp-fattning att den lag som införs inte är optimaltutformad. Det får vi gissa oss till. Jag nöjer mig meddetta.Anf. 134 () replikFru talman! För oss folkpartister är rättssäkerhetenväldigt viktig. Det är viktigt hur man utformar sinaskattelagar. Jag läste någonting ganska intressant iden senaste , om hur man också frånföretagarhåll, från seriösa företagare, välkomnar attsådana som inte sköter sina skatteåtaganden hållsefter. Det betonas där också att det är viktigt att maninte återinför den gamla skatteflyktsklausulen. Denställde till mer elände än den gjorde nytta. Den leddetill att myndigheterna gjorde många övertramp somfaktiskt skadar enskilda företag. Därför anser vi frånFolkpartiets sida att det är ytterst viktigt att man, omman genomför en sådan här lag, kan ställa dessa kravpå förutsägbarhet.Anf. 135 () replikFru talman! Jag vill läsa några strofer direkt urbetänkandet: "Enighet råder om att den enskildesberättigade krav på rättssäkerhet vid beskattningenbör tillgodoses. Utskottet vill framhålla att dennafråga har uppmärksammats i sambandmed det fortlöpande lagstiftningsarbetet på skatteom-rådet ---. "Jag vill upprepa att jag inte känner till något falldär man kan säga att någon har drabbats av brist pårättssäkerhet när denna klausul har använts.Anf. 136 () replikFru talman! Det är bra om man från alla partervärnar om rättssäkerheten. Det förvånar mig dock har så bråttom att införa denna generalklausuligen, som ju visade sig inte vara bra, innan man harkommit fram till en ny form av lagstiftning som dentillsatta kommittén skall arbeta med. Jag beklagarväldigt mycket att socialdemokraterna inte kunde hais i magen och vänta på det förslag som kommer frånkommittén.Anf. 137 () replikFru talman! Vi tror att denna lag fyller ett preven-tivt syfte. Som jag sade har vi dessutom hafttillfälle att lyssna på skattemyndigheterna och derasåsikter om den. Jag kan hälsa från skattemyndigheteröver hela landet att de är väldigt nöjda.Anf. 138 ()replikFru talman! Den f.d. sekreteraren i den nu nerlag-da rättssäkerhetsskommittén harskrivit en doktorsavhandling vid namn Legalitets-principen vid inkomstbeskattningen. att skatteflyktsklausulen strider mot grundla-gen. Det måste finnas en lag om skatt skall kunnapåföras. I annat fall flyttas kompetens från riksdagentill olika domstolar. Det blir i så fall domstolen somfår komplettera lagen.Frågan mot bakgrund av detta är: Anser socialde-mokraterna att den föreslagna generalklausulen ärförenlig med grundlagen?Anf. 139 ()Fru talman! Jag känner inte till om det är prövat iriksdagen om klausulen är i enlighet med grundlagen.Då måste väl någon göra det i så fall. Denna skatte-flyktsklausul har varit i gång så länge, så jag tror attden är hållbar.Anf. 140 MICHAELSTJERNSTRÖM (kds)Fru talman! Det kan verka litet underligt att jagställer frågan till socialdemokraterna om att uttolkalagen och skatteflyktsklausulens förhållande tillgrundlagen. Jag gör det eftersom regeringen har un-derlåtit att inhämta Lagrådets yttrande över förslagettill generalklausul. Det tycker jag inte är acceptabelt.När jag nu ser Lagrådets yttrande över förslagettill skatteutjämning mellan kommunerna och de soci-aldemokratiska kommentarerna till det förstår jag attsocialdemokraterna drar sig något för att fråga Lagrå-det eller bry sig om Lagrådet.Varför inhämtades inte Lagrådets yttrande överskatteflyktsklausulen?Anf. 141 ()Fru talman! Vi fann ingen anledning att ånyo prö-va detta. Jag vet inte om denna fråga har varit i tidigare. Detta är en lag där vi bara har gjort enteknisk justering av mindre karaktär. Vi har exem-pelvis tagit bort anvisningar. Den bedömningen har vigjort.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 16 §. )13 § Tullsamarbetsavtal med betänkande 1994/95:SkU37Tullsamarbetsavtal med (prop. 1994/95:211)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades efter 16 §. )14 § Tullsamarbetsavtal med betänkande 1994/95:SkU38Tullsamarbetsavtal med (prop. 1994/95:216)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades efter 16 §. )15 § Ungdomsfrågor m.m.FöredrogsKulturutskottets betänkande 1994/95:KrU27Ungdomsfrågor m.m. (prop. 1994/95:100 delvis ochskr. 1994/95:127)Anf. 142 ()Fru talman! Detta betänkande handlar i förstahand om anslagsfrågor med anledning av budgetpro-positionen - anslag till verksamheter som rör ung-dom. Inte helt överraskande finner kulturutskottetsmajoritet att regeringens förslag när det gäller anslagtill och till de andra tre konton dethandlar om skall bifallas.Vi moderater anser naturligtvis också att det är ut-omordentligt viktigt att vi lämnar stöd till ungdoms-verksamhet, men vi anser inte att man kan bortse fråndet alldeles nödvändiga behovet av besparingar.Av den anledningen har vi tre reservationer i dettabetänkande. Vi yrkar på att vi skall anslå lägre beloppän vad regeringen och utskottets majoritet har före-slagit.Det gäller anslaget till - tidiga-re . Vi finner det anmärkningsvärtatt regeringen och utskottets majoritet kan säga helt skall bortse från generella besparingskrav.Det vore intressant att höra företrädare för utskottetmotivera detta ytterligare, med tanke på den statsfi-nansiella situationen.Vi tycker att det är rimligt att man spar på det an-slaget, och vi tycker också, fru talman, att det är rim-ligt att man spar på det stora kontot, dvs. bidrag tillnationell och internationell ungdomsverksamhet. Detvisar vi också i vår reservation till betänkandet, näm-ligen i reservation nr 4, till vilken jag härmed yrkarbifall.Jag vill understryka att vi moderater också stårbakom övriga reservationer vi har i betänkandet, menvi avstår från att yrka bifall till dem här.Anf. 143 ()Fru talman! arbetar för ett samhälledär unga människor, tjejer och killar, har ett jobb medlön att leva på, en bostad och kostnadsfri utbildningpå grund- och gymnasienivå. Vår övertygelse är attframtiden kommer att präglas av starka solidaritets-och jämlikhetssträvanden. Alltför många har fått nogav en alltför starkt nedbantad offentlig sektor. Dettahar också visats i den senaste opinionsundersökningendär , som står för mer pengar till of-fentlig sektor, har fått starkt stöd av väljarna.Vänsterpartiet står för ett samhälle där alla männi-skor har lika värde och där vård och omsorg betalasöver skatten. Skatten skall utformas efter bärkraft,dvs. större skatt på stora inkomster, förmögenheteroch kapital. Vi bygger helt enkelt inte upp ett framtidasamhälle genom att skapa stora orättvisor.Meningsfull fritid är också en viktig del i ungakvinnor och mäns identitetssökande. Det handlar omungdomsfrågor . Det är viktigt att det finns enmotkraft till den vålds- och skräpkultur som i alltförstor utsträckning erbjuds till konsumtion . Väns-terpartiet anser därför att möjligheten till skapandeoch kreativa aktiviteter där man själv är aktiv böruppmuntras. Att vara passiv konsument är i sig endestruktiv handling, tycker jag. Det leder inte tillnågon förändring där individen själv får lära sig avsina egna misstag och erfarenheter.Under de borgerliga regeringsåren inleddes storanedskärningar ute i kommunerna. fullföljer Soci-aldemokraterna tidigare förd politik. Även på mittenav 80-talet hade vi en liknande situation. Vi hade ävendå en stor statsskuld. Denna trollades så att säga bortgenom att statsbidragen till kommunerna skars neddramatiskt. Vi har med andra ord under en följd av årsett stora kommunala försämringar - särskilt på deområden som berör ungdom och fritidsverksamhet.Dessa ej lagreglerade verksamheter har helt enkelt fåttstå tillbaka för annan verksamhet som är reglerad ilag.Därför är det bästa sättet att komma till rätta medungdomspolitiken att stärka kommunernas ekonomi såatt de helt enkelt får en möjlighet att ge det kommun-medborgarna behöver.Fritidsgårdar, ungdomskaféer, replokaler - myckethar måst slå igen. I stället har gator och torg blivitungas mötesplatser. Det är förödande att fortsättadessa neddragningar ute i kommunerna. Det är fak-tiskt ute i kommunerna som människorna bor. Det ärdär man vet hur behoven ser ut - inte här inne. Vi vetfaktiskt egentligen inte så mycket, men jag tycker attvi skall ta reda på det.Ett nytt grepp som vi i borde pröva påför att kunna fatta rätt beslut är att besöka och delta ilivet i våra storstäders förorter. Längre utrikesresoroch resor till idylliskt svenskt kulturlandskap bordeegentligen förbjudas så länge storstadens problemfinns.Jag tycker att ledamöter skulle ta tun-nelbanan ut i förorter för att delaverkligheten med dem som bor och verkar där.En grupp som råkar särskilt illa ut och som oftaglöms bort, eftersom den inte är så synliga som män-nen är, är de unga kvinnorna. I betänkandet står attunga kvinnors verksamheter skall prioriteras. Alla vetatt det inte är så. De som hörs och syns får ocksåmest.Regeringen har utsett en utredare - Gert-rud . Men frågan är om en utredning verkligenkan förändra jämställdheten. Vore det inte bättre att vifaktiskt gjorde något åt det i stället?Extra bedrövad blev jag när MonaSahlin, vår jämställdhetsminister, i en intervju i Ak-tuellt uttalade att vi först efter att ha fått ekonomin ibalans kan titta på jämställdheten. Utan en god eko-nomi kan vi med andra ord inte få jämställdhet.Vänsterpartiet delar inte regeringens uppfattning.Jämställdhet är något djupare än bara medelstilldel-ning. Jämställdhet kan uppnås, kamrater, utan en endakrona på fickan. Det handlar om likavärde och re-spekt.Dagens politik handlar alltför mycket om kronoroch ören. Regeringens politik handlar om att klaraEMU:s konvergenskrav. Jag förstår att unga männi-skor känner sig grundlurade. De har inte haft en möj-lighet att rösta i EU-frågan. De har inte gjort de eko-nomiska prioriteringarna, utan det har vi vuxna gjort.Vi har valt bort våra ungar - de som bäst behöverstöd. Regeringen har faktiskt valt bort solidariteten.Det gjorde ni när ni röstade in oss i EU. Det gjorderegeringen när ni valde bort en långsiktig samverkanmed Vänsterpartiet.Därför måste vi nu fördela makten. Alla måstekunna delta i den demokratiska processen. Den möj-ligheten måste vi ge våra ungar, annars tar de makten,och de gör det på sitt sätt.För mig ser betänkandet ut som en tjusig uppvis-ning i politisk retorik utan innehåll. Det finns ingenhandlingskraft när det gäller att åtgärda problemen. Istället hänvisar man till en kommande propositionsom skall komma . Min frågatill socialdemokraterna blir därför: När kommer den-na ungdomsproposition?I fanns det under "DagensGormander" en krönika angående Ungdomsstyrelsen.Den är alldeles för lång för att läsa upp, men jag skallläsa några rader. Det står bl.a.: "Jag bestämde mig föratt ta reda på vad den sysslar med". Det gäller alltsåUngdomsstyrelsen. "Men det var inte lätt. En nymyndighet bör ha en gatuadress, men det har inteUngdomsstyrelsen. Den finns nämligen inte i telefon-katalogen. - - - Enligt en proposition ska Ungdoms-styrelsen främja goda uppväxtvillkor för ungdomar. Ipraktiken betyder det att de anställda ska samla statis-tik om ungdomar och ströva runt på andra myndighe-ter och ge lite tips om saker som kan vara bra. Det ärförstås bra med en ny myndighet som av regeringenfår i uppdrag att främja det goda. Men vad ska densyssla med? "Man kan ju undra.Fru talman! Jag har själv inga patentlösningar pådagens problem. Men jag är övertygad om att vimåste göra någonting. Vi kan inte bara stå vid sidanav och titta på. Därför yrkar jag bifall till reservation5, som ger mer till den nationella verk-samheten.Anf. 144 ()Fru talman! har reservationertill detta betänkande som jag ställer mig bakom, menjag yrkar för att vinna tid inte bifall till dem.Detta är ett ungdomsbetänkande, och det handlar om ungdomsfrågor. När man tänker på ungdomartänker man väldigt ofta på visioner, framtidstro ochengagemang. Jag hoppas att alla ungdomar kanha det, att de kan känna att chanserna är deras. Enpositiv framtidstro motiverar till engagemang, ut-bildning, insats i samhället och till delaktighet.Bristen på framtidstro och tro på de egna möjlig-heterna skapar i stället brist på ansvarstagande, ochdet är väldigt allvarligt. Vi måste hitta vägar för att gevåra ungdomar framtidstro och en vilja till engage-mang. Det är en uppgift för hela samhället, för digoch för mig.Som ett led i detta antog rikt-linjer för ungdomspolitiken som den dåvarande rege-ringen hade föreslagit. Det är ganska elementära sa-ker, mycket basala. Men jag tror att det är där vimåste börja. Det finns inga patentlösningar. Där villjag instämma med föregående talare. Men någonstansmåste vi ändå börja.Riktlinjerna börjar med goda uppväxtvillkor. Detär det allra första och det allra viktigaste. Barn ochungdomar måste få växa upp under goda uppväxtvill-kor som ger dem trygghet och ger möjlighet till ut-veckling. Vi måste ha en helhetssyn på ungdomars liv.De insatser som samhället gör för ungdomar måstevara stödjande och bygga på deras egna, föräldrarnasoch andra närståendes engagemang.Ungdomar måste få en chans att etablera sig ivuxensamhället. De måste få göra egna val till ut-bildning, bostadsort och arbete. Vi måste främja derasmöjligheter att ta eget ansvar, ansvar för sitt eget livoch sin egen omgivning. För att de skall känna sigdelaktiga och känna att de har inflytande och kanpåverka sin situation måste myndigheter och organi-sationer i större utsträckning samarbeta i ungdom-spolitiska frågor. Där är det viktigt att man tar till varaengagemanget i den offentliga sektorn.Det här är väldigt vackra ord. Jag hoppas att de del skall kunna förverkligas och att de skall gevägledning för statliga och kommunala insatser. har redan gjorts, bl.a. genom ,men det är alldeles för litet. Man har bedrivit projekt ien del kommuner och har fått pengar från Allmännaarvsfonden för detta.Det har varit ett steg att ge ungdomar större insynoch möjligheter att delta i den demokratiska be-slutsprocessen. Jag tror att det är viktigt.