prot · GI0963 · 1995-02-21 00:00:00 — Den nordiska triangeln skall bindaihop , , och Köpenhamnmed goda kommunikationer.Mina ansträngningar koncentreras nu på kort siktpå att komplettera och fördjupa argumentationenkring nödvändigheten av EU:s stöd i detta projekt ochi Öresundsförbindelsen. Andra projekt kommer, i denmån de kommer att ingå i det transeuropeiska nätver-ket, att behandlas i enlighet med de riktlinjer för ut-vecklingen av det transeuropeiska nätverket som förnärvarande behandlas av det europeiska parlamentetoch ministerrådet.Anf. 22 ()Fru talman! Jag ber att få tacka kommunika-tionsministern för svaret. Jag tycker dock att svaretinnehållsligt i huvudsak var tunt.Jag noterar att när det gäller in-frastruktursatsningar understryker att det skall varaprojekt av intresse för ett alleuropeiskt nät. Det måsterimligen betyda att man inte ensidigt stirrar sig blindpå t.ex. och EU-länderna i första hand.I slutet av svaret säger : "Andraprojekt kommer, i den mån de kommer att ingå i dettranseuropeiska nätverket, att behandlas i enlighetmed de riktlinjer för utvecklingen av det transeurope-iska nätverket som behandlas av deteuropeiska parlamenetet och ministerrådet. "Men har inte kommunikationsministern och Sve-riges regering egna synpunkter och argument i frå-gan? Här säger kommunikationsministern "i den månde kommer att ingå", men det finns väl här utrymmeför att starkt argumentera för något som man tror på.Jag menar att det borde vara en självklarhet att detskall finnas något slags balans i de projekt som vi frånsvensk sida för fram.Hur kan det alltså komma sig att det bara är pro-jekt med tyngdpunkten på som är lista-de här?Risken är stor, menar jag, att en sådan här priori-tering förstärker de stora regionala skillnader somfunnits, och som fortfarande finns, i när detgäller synen på EU. Ju längre norrut man kommer,desto mera kritisk blir ju opinionen.Om på detta sätt förstärkerregionala obalanser är jag rädd för att de obalansersom finns i vår syn på EU också förstärks. Jag tror attdet vore olyckligt för landet, inte minst när vi går inför parlamentsval till EU och EU:s regeringskonfe-rens 1996.Anf. 23 Kommunikationsminister ()Fru talman! Det är bra att jag får en chans att sva-ra här. Jag tror nämligen att det råder ett missförståndnär det gäller det transeuropeiska nätverket i desshelhet samt de förslag som finns på den prioritera-de listan.Av de projekt som den s.k. Christophersengruppentog fram handlade det vid det aktuella tillfället om 14projekt. Däri fanns två projekt som berörde och den nordiska triangeln -projektsom skulle finansieras ,enligt den prioriterade listan i Christophersengruppen.Vidare fortsätter man arbetet med det transeurope-iska nätverket - som ett resultat av toppmötet i . avser man att ta fram pro-jekt som skall finansieras . I detarbetet deltar vi.Jag talar i svaret om projekt som i någon månkommer att ingå i det transeuropeiska nätverket.Självklart kommer den svenska uppfattningen attredovisas. Vi ingår ju nu som medlemmar i ochhar naturligtvis samma syn som andra länder har -våra projekt skall alltså ingå här. Ingen annan avgörvilka projekt som skall föras fram eller inte. Därmedinte sagt att vi från svensk sida har avgjort vilka pro-jekt som kommer att föras fram i nästa omgång. Dendiskussionen och den beredningen pågår under vårenoch sommaren.Anf. 24 ()Fru talman! För att göra en välvillig tolkning villjag säga att man kan hoppas att ärberedd att i fortsättningen prioritera också projekt iandra delar av landet. Svaret är emellertid litet kryp-tisk på den punkten i den meningen att det här pånågot sätt skulle finnas med i Christophersengruppensarbete. Man kan ju slås av misstanken att det rent avär så att infrastrukturpengar från EU skall bli enräddningsplanka för det Öresundsbroprojekt som -det blir ju allt tydligare - inte visar sig hålla vare sigföretagsekonomiskt eller miljömässigt.De kalkyler som har gjorts för Öresundsbroprojek-tet bygger på helt andra räntenivåer än de som i dagstår till buds. Tydligen är detta ett projekt som medregeringens goda minne till varje pris skall genomfö-ras.Citytunneln i ingår plötsligt, såvitt jagförstår, i . Då är det väl ännumer uppenbart att det inte finns några seriösa kalkylersom tyder på att projektet från ekonomisk synpunktskulle vara rimligt.Menar att man i alla fall skall full-följa dessa projekt med infrastrukturpengar från EU,trots att det egentligen inte är vare sig lönsamt ellerriktigt?Anf. 25 Kommunikationsminister ()Fru talman! ingår iChristophersengruppens prioriterade lista tillsammansmed den nordiska triangeln.Frågan gällde, som jag uppfattade den, hur vi skallse på ytterligare projekt som kommer under nästaperiod så att säga. Jag menar att det är för tidigt att ge löften om vilka järvägs- och vägprojekt somdet från svensk sida kan komma att bli aktuellt attprioritera. Den frågan kan jag inte besvara . Jaghar redovisat ett antal principer för hur det här arbetetgår till.Anf. 26 ()Fru talman! Jag blir inte riktigt klok på vad sommenas. säger att projekten på något sättmed automatik ingår . Det skulle varaett slags arvegods. Men har det ju sagts attde svenska synpunkterna på detta skall redovisas islutet av februari. Således måste det väl finnas någotutrymme för egna synpunkter och argument samt egettyckande från den sida.Skall t.ex. och Citytunnelntill varje pris genomföras, även om det visar sig varaorimligt från ekonomisk synpunkt - och då med in-frastrukturpengar från EU? Jag tycker inte att det ären rimlig politik, och jag hoppas att samma ståndpunkt.Anf. 27 Kommunikationsminister ()Fru talman! När det gäller Öresundsbroprojektetkan vi naturligtvis ta en diskussion om finansieringen.Men frågan gällde inte den saken.Att ingår i de 14 prioriteradeprojekten betyder att är en del av detviktiga alleuropeiska nätverket.Om vi sedan kan få några ecu, eculetter, kronoreller vad det kan innebära till är väl detgott och väl. I det avseendet kommer saken mer atthandla om att konsortiet kan uppta lån via Europeiskainvesteringsbanken än att vi skulle få några direktabidrag. Vi är trots allt ett land som kan finansiera dehär sakerna ganska bra själva.Anf. 28 ()Fru talman! upprepar att detta är enviktig del, med någon sorts automatik, men undvikersorgfälligt ekonomin. Såvitt jag kan förstå talar i dagalla seriösa ekonomiska bedömare om att detta hållerpå att gå över styr ekonomiskt. Då vill jag gärna ha ettbesked: Är det rimligt att fullfölja detta till varje pris,oavsett om det är framtida generationer som skall varamed och betala?Jag tycker att min fråga kvarstår: Är regeringenberedd att ha några egna synpunkter och göra någotslags egen prioritering, eller hänvisar man bara till attdetta med någon slags automatik ingår i Christopher-sengruppens arbete? Jag tycker att det vore rimligt,om vi nu är medlemmar, att vi har egna synpunkteroch ställer egna krav från svensk sida.Anf. 29 Kommunikationsminister ()Fru talman! Jag avstår från att recensera alla seriö-sa bedömare. Det finns, som jag upplever det, mångaseriösa bedömare som talar om att det samhällseko-nomiskt faktiskt är ganska vettigt att bygga en Öre-sundsförbindelse. Den diskussionen tycker jag att vikan avsluta där.Sverige har fört fram, och gör det fortfarande, attbåde den nordiska triangeln och är föross mycket viktiga projekt som skall ingå i det alleu-ropeiska nätverket.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1994/95:290 om CSN-kortenAnf. 30 Utbildningsminister ()Fru talman! har frågat mig omjag är beredd att framlägga det bakgrundsmaterialsom visar att avvecklingen av har såobetydliga konsekvenser att det inte ens behöver re-dovisas i bilaga till bud-getpropositionen.Kraven på besparingar inom Utbildningsdeparte-mentets område har inneburit svåra avvägningar. Ettslopande av subventionen till de studerandes tåg- ochflygresor är bättre, enligt vår uppfattning, än att draned på studiemedlen eller antalet utbildningsplatser.Resekostnaderna för de studerande varierar givet-vis beroende på de studerandes individuella förhållan-den och deras behov och intresse av att resa. En re-dovisning av konsekvenserna av regeringens förslaghärvidlag skulle närmast få formen av exemplifiering-ar. Sådana beräkningar fyller knappast någon funktionför ställningstagande. Frågan behandlas nui utbildningsutskottet, och departementet har inte fåttnågon förfrågan från utskottet om ytterligare under-lag.Jag vill tillägga att ett slopande av subventioneninte behöver innebära att de studerandes rabattmöjlig-heter försvinner. Det är fullt möjligt för trafikföreta-gen att tillsammans med CSN komma överens omnågon annan form av rabattsystem än det nuvarande.Jag vill tillfoga att jag har erfarit från CSN att man försådana diskussioner med trafikföretagen.Anf. 31 ()Fru talman! Jag ber att få tacka för svaret. Bak-grunden till min fråga är att regeringen föreslår ennedskärning med stora konsekvenser för många stu-denter. Det är en nedskärning som avfärdas på någrarader, en nedskärning som man inte på något sättredovisar konsekvenserna av.Ministerns svar innebär att han inte alls utesluterallvarliga konsekvenser. Det är bara så att det inte gåratt förutse dem på departementet.Nu finns det däremot möjlighet för många i riks-dagen att förutse konsekvenserna. Jag har med stortintresse läst vad som har sagts i olika motioner i riks-dagen i den här frågan. Man redovisar från många länmycket allvarliga konsekvenser. I t.ex. Norrbottenrekryterar högskolan i hälften av sina civilin-genjörsstudenter från Syd- och . CarlThams partivän har som första namnundertecknat en motion där han säger att den socialasnedrekryteringen är stor i norra . I Norrbot-ten, , inlandet, på landsbygden och i delarav landet där högskolan inte är grannbygden finnsstora mänskliga resurser som kommer att gå till spillo.På samma sätt redovisas konsekvenser från Väs-terbotten, , från , Mitthög-skolan i , från , Statens skolaför vuxna i . Runt om i landet finns dessakonsekvenser. De bedöms av partikamra-ter här i som mycket allvarliga.Frågan är dels hur tänker ta hänsyn tillden kunskapen, dels om tänker lyssna allspå de invändningarna.Anf. 32 Utbildningsminister ()Fru talman! Studenternas organisationer har fulltnaturligt drivit en intensiv kampanj för att behålladenna förmån. Jag finner inte det onaturligt. Men jagär lika säker på att om regeringen hade föreslagit enannan besparing, skulle man ha drivit en lika intensivkampanj mot den.Påståendena om att avskaffandet av studenternasreserabatter skulle innebära att stora mänskliga resur-ser går till spillo anser jag fullständigt överdrivna.I övrigt behandlas denna fråga i utbildningsutskot-tet och kommer, när utbildningsutskottets betänkandeföreligger, att diskuteras i denna kammare. AndreasCarlgren kommer då sannolikt att få tillfälle att pånytt lufta sina argument. Jag kan inte se att debattenjust nu fyller någon ytterligare funktion.Anf. 33 ()Fru talman! Det är bra att utbildningsministern in-formerar mig om att jag, som sitter i utbildningsut-skottet, just behandlar den här frågan. Det stämmer.Det var också en del av anledningen till att jag ställdefrågan till utbildningsministern.Våren 1994 uttalade att "regeringenskyndsamt närmare bör låta utreda möjligheterna tillett samordnat system för resesubventioner inom olikaslag av utbildningsverksamhet m.m."återger detta i sin proposition, menutesluter orden att det skall göras skyndsamt och attdet skall utredas närmare.Frågan är: Är det här utredningsuppdraget någon-ting som tänker fullfölja, eller är avskaf-fandet av steget för ? Är det pådet sättet utreder, att helt enkelt avskaffadet som ville att ministern skulle utreda?Anf. 34 Utbildningsminister ()Fru talman! Regeringen har lagt fram en proposi-tion. Den behandlas i sedvanlig ordning av riksdagen.När beslut är fattat kommer regeringen attvidta de åtgärder som regeringen i så fall bedömersom nödvändiga.Anf. 35 ()Fru talman! Det framgår mycket tydligt att CarlTham inte kan redovisa konsekvenserna av sitt för-slag. tycker att debatten inte borde föras iriksdagen , utan . vill inte svarapå om han tänker fullfölja beslut.Det vore bättre att gav besked på denpunkten än att jag skall behöva ställa en ny fråga somberör precis det område som jag nu ställt frågan om.Carl Thams partikamrater har redovisat konsek-venserna mycket tydligt på flera punkter i sina motio-ner här i . säger att de delvis ärmycket konstiga och han avfärdar dem. Det är för migett konstigt sätt att handlägga frågan, om det är ut-bildningsministern som talar här.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1994/95:305 om kårobliga-torietAnf. 36 Utbildningsminister ()Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att en styrelse för enhögskoleenhet själv inte skall kunna ge och ta bortkårstatus utan kårens medverkan.Enligt förordningen om studerandekårer, nationeroch studentföreningar för fakultet skall den som stu-derar vid en statlig högskoleenhet vara medlem i denstuderandekår som finns vid enheten. Studerandekårär den studerandesammanslutning som högskolesty-relsen efter särskild ansökan har godkänt som obliga-torisk studerandekår. Godkännandet kan alltså integes utan sammanslutningens medverkan.När det blir aktuellt att besluta att en samman-slutning inte längre skall vara obligatorisk kår, skallhögskolestyrelsen tillämpa vanliga förvaltningsrättsli-ga regler. Det är en fråga för den självständiga myn-digheten att avgöra på vilka grunder den fattar beslut.Det ankommer således på högskolestyrelsen att avgö-ra om det finns tillräckliga skäl för att en samman-slutning inte längre skall vara obligatorisk kår. Det ärdock väl sörjt för rättssäkerheten eftersom beslut avstyrelsen kan överklagas hos Överklagandenämndenför högskolan. Jag kan inte se att det behövs någraändringar av gällande regler.Anf. 37 ()Fru talman! Jag vill tacka utbildningsministern försvaret. Bakgrunden till min fråga var att riksdagenunder den förra mandatperioden beslutade att kårobli-gatoriet skulle avvecklas. En hel del studentkårerbörjade som konsekvens av detta att omorganisera sinverksamhet för att passa ett system utan obligatorium.Så gjorde t.ex. Lunds studentkår, som har börjatdela upp sin kår. Man vill avveckla denna och i ställetha åtta fakultetskårer.Det därefter fattade beslutet att kårobligatorietskall kvarstå får, som jag ser det, vissa orimliga kon-sekvenser. Man kan fråga sig vilken roll universitets-ledningen får. Den skall ju avgöra vilka kårer somskall ha kårstatus och vilka som inte skall ha det.Jag är glad över beskedet i svaret att högskolesty-relsen bara efter särskild ansökan kan godkänna en nystuderandekår. Däremot tycker jag inte att det är braatt här få höra att det är en fråga för den självständigamyndigheten, universitetsstyrelsen, att avgöra på vilkagrunder en kår inte längre skall vara obligatorisk kår.Jag tycker att det ger en orimlig makt åt universitetetsstyrelse.Anf. 38 Utbildningsminister ()Fru talman! Det system som har införts för detsvenska universitetsväsendet och som till stora delarkom till under den föregående regeringen innebär juatt universiteten och högskolorna självständigt fattarbeslut i alla centrala förvaltningsrättsliga spörsmål,och detta är ett sådant. Jag varken kan eller får inskri-da i en sådan beslutshantering.Om styrelsen skulle fatta ett beslut som någon el-ler några vid anser vara felaktigt, kanstyrelsens beslut överklagas hos Överklagandenämn-den för högskolan. Jag menar därför att det är väl sörjtför rättssäkerheten. Jag tror inte att det vore en lyckligordning att ett sådant här beslut, som är en tillämp-ning av förvaltningsrätten, skulle läggas hos regering-en.Anf. 39 ()Fru talman! Jag tänker här närmast på eventuellafall där en studentkår är mycket tillmötesgående motuniversitetsledningen medan en annan studentkår stårlitet mera för studenternas rättigheter, på ett sätt sominte alla gånger överensstämmer med universitetsled-ningens syn. Om det då blir motpartens, universitets-ledningens, uppgift att avgöra vem som är den rättaföreträdaren för studenterna, får det orimliga konsek-venser.Man kan jämföra med vad som gäller för fackför-bunden inom arbetslivet. Om det hade varit arbetsgi-varnas sak att avgöra vilka som skulle vara deras rättamotparter, fackförbund som går emot arbetsgivarna icentrala frågor eller sådana som är litet mindre själv-ständiga, skulle det få orimliga konsekvenser.Anf. 40 Utbildningsminister ()Fru talman! Det måste föreligga något missförs-tånd. Det är inte så att en högskolestyrelse utan vidareplötsligt kan besluta om att avskaffa en studentkårsstatus som obligatorisk studerandekår. Jag har här sagtatt det föreligger förvaltningsrättsliga regler somhögskolestyrelsen skall tillämpa. Jag kan därför intese att jämförelsen med den fackliga verksamheten idet här avseendet är riktigt relevant. En högskolesty-relse kan inte välja en studentkår bara därför att dennaså att säga faller den bäst i smaken, utan den måstefölja de förvaltningsrättsliga reglerna. Jag har ingenanledning att betvivla att Lunds universitets styrelsekommer att göra det.Anf. 41 ()Fru talman! Jag är nöjd med det svaret. Tack såmycket!Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1994/95:296 om ersättningtill fiskare från a-kassaAnf. 42 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! har frågat mig omjag är beredd att medverka till en regeländring sommöjliggör ersättning till fiskare de dagar eller den tidde på grund av ransonering inte kan fullgöra sin ar-betsuppgift.När det gäller arbetslöshetsersättningen krävs detnormalt av en företagare att han helt skall ha upphörtmed sin verksamhet som företagare. Från den huvud-regeln finns det två undantag: fiskare och vissa åkare.Före inträde i EU gällde att ett fartygs-bidrag med högst per fartyg och arbetsdagfick lämnas till fiskeföretag som på grund av förbudmot fortsatt havsfiske fått likvidetssvårigheter. Det-samma gällde för fiskeföretag som på grund av mins-kade fångstmöjligheter gjorde uppehåll i fisket.Genom regeringsbeslut var det möjligt att undertid då sådant fartygsbidrag lämnades också få arbets-löshetsersättning.I och med inträde i EU har de situationerdå fartygsbidrag kan lämnas ändrats till att gälla till-fälliga avbrott i havsfisket som beslutats på grund avoförutsedda och enstaka händelser av främst biologisknatur. Frågor om fartygsbidrag prövas av Sverigesfiskares arbetslöshetskassa.Regeringen planerar att inom de närmaste veckor-na besluta om att arbetslöshetsersättning kan utbetalasav arbetslöshetskassan enligt de nya förutsättningarna.Statskontoret lämnade en rapportsom tog upp flera aspekter på fiskares arbetslöshetser-sättning. Rapporten har remissbehandlats ochär nu under beredning i Jordbruksdepartementet.Anf. 43 ()Fru talman! Låt mig först tacka arbetsmarknads-ministern för svaret på frågan. fiskares ar-betslöshetskassa berörs av flera problemområden. Ettav dem gäller de svårigheter som man kan ha att upp-fylla arbetsvillkoret därför att det förekommer diverseavbrott i verksamheten. Ett annat berör lägen medransonering. När fiskekvoterna håller på att bli uttag-na måste fartygen ligga i hamn. Det senas-te problemområdet är EU:s regelverk.Det råder stor osäkerhet inom fiskarkåren och in-om fiskarnas a-kassa om vad som kommer att gällanär kvoten, framför allt vad gäller torsk, är uppfiskad,vilket enligt vad man räknar med skall ske imars-april. Det finns en uppenbar risk att om det bliren mycket restriktiv tolkning av bestämmelserna,kommer ett antal fiskare helt enkelt att tvingas gå ikonkurs.Arbetsmarknadsministern säger i sitt svar egentli-gen ingenting i sakfrågan. Han gör bara den kommen-taren att man skall ta ettbeslut. Jag kan i och för sig förstå att arbetsmark-nadsministern inte kan föregripa ett regeringsbeslut,men jag skulle ändå vilja att arbetsmarknadsministerndeklarerade någon form av ambition i ärendet. Hankunde t.ex. säga att regeringen åtminstone har ambi-tionen att finna en lösning som innebär att man integenom en stelbent regeltillämpning tvingar en mängdfiskeföretag i konkurs, oavsett om det gäller EU-regler eller nationella regler.Anf. 46 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Vi kommer att försöka se till att vårafiskare får samma behandling som fiskarna i andraländer. Så mycket kan jag lova. Om vi då använderarbetslöshetsförsäkringen eller ett näringsstöd viaJordbruksdepartementet är av underordnad betydelse.Det viktigaste är att man kan konkurrera på lika vill-kor.Anf. 47 ()Fru talman! Jag tackar för denna, som jag tycker,positiva deklaration. Vi skall bägge följa denna fråga.Vi kanske får anledning att återkomma.Överläggningen var härmed avslutad14 § Svar på fråga 1994/95:304 om avveckling-en av bioackumulativa ämnenAnf. 48 Miljöminister ()Fru talman! har frågat mig vilkenhållning den har inför avseende avvecklingen av långlivadebioackumulerbara ämnen.Den fjärde kommer att hållaspå ministernivå i i i juni månad.Arbetet med att förbereda konferensen pågår för när-varande med stor intensitet. Ett flertal förberedandemöten har redan hållits bl.a. för att följa upp resultatetfrån tidigare konferenser.Sverige fäster självfallet mycket stor vikt vid mil-jösituationen i våra omgivande hav. Särskilt väsentligtär det regionala samarbetet inom Nordsjökonferensenoch inom de konventionerna, dvs. Helsing-forskonventionen om skydd av den miljön iÖstersjön och för skydd för denmarina miljön i Nordostatlanten.De tidigare Nordsjökonferenserna, som hölls1984, 1987 och 1990, har i hög grad blivit ledande förarbetet mot havsföroreningar både i Nordostatlantenoch i . Vid dessa ministerkonferenser har detfattats beslut om gemensamma åtaganden om t.ex.reduktioner av närsalter och andra farliga ämnen.Dessa beslut har sedermera även tagits inom de mari-na konventionerna.Vid ministermöte i september1992 var ministrarna överens om att utsläppen avtoxiska persistenta och bioackumulerbara ämnen skallreduceras till nivåer som icke är skadligaför människan eller naturen, och skall utsläp-pen upphöra helt. Som exempel nämndes de organo-halogenerade ämnena.Redan 1991 ställde sig den svenska riksdagenbakom det långsiktiga målet om att utsläppen av stabi-la organiska och miljöskadliga ämnen inte skall fåförekomma i miljön. Utsläppen av stabila organiskaämnen skall begränsas så att de nått ensådan nivå att miljön inte tar skada. skall ut-släppen av stabila organiska miljögifter upphöra. Desvenska målen ligger fast, och jag kan försäkra DanEricsson om att kommer att aktivt driva den-na fråga i förberedelsearbetet inför och vid den fjärdeNordsjökonferensen.Anf. 49 ()Fru talman! Jag tackar miljöministern för svaret.Bakgrunden till frågan är att haragerat för att eliminera utsläppen av långlivade giftigabioackumulativa ämnen. Man har då lagt en särskildtonvikt vid halogenerade ämnen.Just nu pågår, precis som ministern sade, ett förbe-redelsearbete inför i Köpen-hamn. Om jag har uppfattat saken rätt står stridenmellan de länder som inte vill göra någonting alls -man kan exemplifiera med - och deländer som vill göra någonting mycket konkret, såsomHolland. De senare vill få fram en lista på vilka äm-nen som skall avvecklas och när det skall ske. Enligtde uppgifter jag har fått har inte i dessa förbe-redande samtal anslutit sig till den hårdare linjen, somjag skulle önska. Det är därför jag har ställt en frågaom den svenska hållningen.Sverige har enligt ett frågesvar från intagit en avvisande hållning till ett juri-diskt bindande avtal till skydd mot förorening avhaven från landbaserade källor. Det har skett i förbe-redelsearbetet inför en global konvention, som kom-mer upp vid en särskild i Washingtonsenare i år.Det var dessa två informationer sammantaget somgjorde att jag började undra om den nuvarande rege-ringens uppfattning i dessa frågor. Det gäller att intetappa tempo utan att fortsätta driva på.Det är nästan som vanligt när och jagdebatterar. Det ser ut som om vi är överens om miljö-engagemanget.