prot · GI0969 · 1995-03-08 00:00:00 — bör väl vara den organi-sation som bäst kan överblicka vad kommunerna kangöra!Detta, herr talman, har jag velat redovisa därför attdet är ytterligare ett exempel på hur hafsigt förslagethar kommit till. Det blir naturligtvis en sådan röra nären minoritetsregering hoppar från tuva till tuva!Anf. 115 () replikHerr talman! Det är märkligt att kommer ihåg vad föregående regering gjorde; därhoppade man också från tuva till tuva, men iblandhoppade tuvan - Ny demokrati - undan, och då blevde som satt i regeringen blöta om fötterna.När det gäller påstående villjag säga att jag delar uppfattningen att det finns kom-munala objekt för kanske 1 miljard. Men vi har juskrivit i den beställning vi har gjort till regeringen ibetänkandet att stödet även skall gälla vanliga bostä-der. Det finns faktiskt en stor mängd privata bostäderhär i landet som kommer att omfattas av de här sane-ringspengarna.Jag tror alltså inte att vi har olika uppfattningar iden frågan, . Det blir nog 1 miljardpå den kommunala sektorn, och 1 miljard på denprivata sektorn. Ett plus ett är två; alltså behövs det 2miljarder för den här saneringen. Eller har WiggoKomstedt ett annat sätt att räkna?Anf. 116 () replikHerr talman! säger nu att anslagetskall gå även till den privata sektorn. Men det har interedovisats att stödet skall fördelas på det sättet.Jag inbillar mig att en organisation som bör vara mycket väl skickad att bedömatotalbilden. Den redovisning som jag har tagit del avhar i varje fall angivit att allergibekymren uppstår ivåra skolor, barndaghem och andra offentliga lokalersom barnen vistas i.Anf. 117 () replikHerr talman! Jag vill bara säga till WiggoKomstedt att det kanske vore en fördel om man lästebetänkandet innan man begär ordet och går upp italarstolen och gör en massa påståenden som inteöverensstämmer med vad som sägs i betänkandet. Ibetänkandet står det faktiskt att det gäller bostäderoch inte bara skolor och daghem. Jag rekommenderaralltså att läsa handlingen innan hansätter upp sig på talarlistan nästa gång ett betänkandefrån arbetsmarknadsutskottet skall behandlas i kam-maren.Anf. 118 () replikHerr talman! Jag har faktiskt sett en del av denhafsighet som har varit med ochåstadkommit i det här betänkandet, så jag vet en delom vad som står i det.Jag vidhåller att det är - skolor, barndaghem ochandra offentliga lokaler - som brukar nämnas i dettasammanhang.Johnny talade i ett tidigare inlägg omtuvhoppande och nämnde Ny demokrati. Det partietkan ju inte vara något störande element nu; det finnsju inte ens i riksdagen.Det är faktiskt också en viss skillnad. När Ny de-mokrati emellanåt anslöt sig till förslag från den bor-gerliga regeringen var det Ny demokrati som hoppadepå vagnen. är det faktiskt ni socialdemokrater somhar inbjudit att åka med. Det är en vissskillnad, !Anf. 119 () replikHerr talman! Vem som hoppade på vems vagn un-der förra mandatperioden kan man ifrågasätta. Detgenomfördes direkta förhandlingar mellan Ny demo-krati och från talarstolen och via telefo-nen i foajén. I de flesta fallen var det nog ni som fickhoppa på vagnen och inte tvärtom, !Anf. 120 () re-plikHerr talman! Det är ju som sadeinte bara kommuner detta gäller - det gäller bl.a.också bostäder. Har man allergiska barn och bor i enbostad som innehåller byggmaterial som framkallarallergier är det självklart en väldig fördel om man kanallergisanera även den.Detta gäller, som jag sade i mitt förra inlägg, intebara kommunerna. Även privata företag som håller påmed sanering av flytspackel och andra allergisane-ringar har hört av sig och är mycket intresserade.Det har bildats ett nätverk över landet med iförsta hand 90 kommuner som har lagt undan pengaroch har tänkt allergisanera. Det 25-procentiga bidra-get kommer då väl till pass. En kommun i Umetraktenkommer att ta hand om omkring 20 miljoner.Kommuner som har lagt undan pengar för detta ärGöteborg, , , , ,, , , , m.fl.Jag kan därför inte tro att det här inte är ett välkom-met bidrag.Anf. 121 () replikHerr talman! Det var inte så värst många kommu-ner som fick med - det finns drygt280! Hennes lista var inte särskilt imponerande. Mendet kanske är ointressant att diskutera.Av de 2 miljarder som finns avsatta skulle alltså,enligt ert argumenterande, den ena miljarden täcka deoffentliga lokalerna och den andra skulle gå till bo-städer. Men sade i ett tidigare in-lägg att det behövdes 6 miljarder. Är det alltså så attvi klarar allting med de 2 miljarderna, eller behövsdet ytterligare medel? I så fall är det inte vartannatbarn man skulle kunna rädda, utan då är det ju heltandra siffror som gäller. Det är litet konstigt att manrör sig med sådana siffror, men detta kanske Miljö-partiet och Socialdemokraterna klararupp sig emellan.Anf. 122 () re-plikHerr talman! Jag sade att allergierna kostar 6 mil-jarder kronor i . Det har inte med saneringenatt göra. I kostar allergierna omkring 4,5miljarder kronor. Det har inte alls någon koppling tilldetta.Jag vet att vi har flera kommuner i landet, och fle-ra hör av sig. Vi har fått ihop ett nätverk på 90kommuner, men flera kommer till.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 1 (avslag på propositionen m.m.)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (m, c, fp, kds)Votering:163 för utskottet122 för res. 118 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 2 m, 16 mpFör res. 1:1 s, 71 m, 19 c, 18 fp, 13 kdsAvstod: 18 vFrånvarande: 15 s, 7 m, 8 c, 8 fp, 4 v, 2 mp, 2 kdsGustaf och (båda m)anmälde att de avsett att rösta nej men markerats haröstat ja.Mom. 2 (utformningen av lagförslagen)1. utskottet2. 2 (v)Votering:180 för utskottet18 för res. 2107 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 9 m, 6 c, 3 fp, 16 mp, 1 kdsFör res. 2: 18 vAvstod: 1 s, 66 m, 13 c, 15 fp, 12 kdsFrånvarande: 15 s, 5 m, 8 c, 8 fp, 4 v, 2 mp, 2 kdsMom. 3 (ett investeringsprogram)1. utskottet2. 1 (m, c, fp, kds)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av tredje vice talmannen medgav kam-maren att de ärenden som hann debatteras färdigtunder dagens sammanträde skulle avgöras vid ar-betsplenum onsdagen den 15 mars.5 § Anslag till jämställdhet m.m.FöredrogsArbetsmarknadsutskottets betänkande 1994/95:AU7Anslag till jämställdhet m.m. (prop. 1994/95:100delvis)Anf. 123 ()Herr talman! Som genom en ödets ironi, eller somen följd av kammarkansliets eminenta planering har vii dag på att debatteraoch fatta beslut om anslag till jämställdhet. Just i dagtalas det mycket om att är världens mest jäm-ställda land, att vi har världens mest jämställda rege-ring och världens mest jämställda parlament. Och såär det ju. Och det är bra.Men vi moderater ser en betydande risk för attuppmärksamheten i allt för hög grad fokuseras på denmatematiska jämställdheten, på ambitionen att nå enjämn könsfördelning i varje beslutande församling, ialla yrken, i alla samhälleliga funktioner - och det tillvilket pris som helst. 50-procentsstrecket tenderar attbli ett övergripande mål i sig. Vi anser att den somlägger sin ambitionsnivå på detta formella plan gördebatten enkel för sig - enkel och ytlig.Fortfarande finns det förvisso betydande skillna-der mellan kvinnors och mäns reella villkor. Lång vägåterstår att gå innan vi i praktiken har uppnått enjämnare fördelning av makt, inflytande och möjlighe-ter till ekonomisk självständighet. när de rentdiskriminerande lagarna och reglerna i stort sett haravskaffats återstår den svåraste delen av jämställdhet-sarbetet, nämligen att finna vägar att påverka männi-skors attityder.Jämställdhetsarbetet kräver insatser inom mångadelar av samhället. Den attitydpåverkan som före-står uppnås dock inte främst genom politiska beslututan genom att enskilda individer tar ett personligt,praktiskt och moraliskt ansvar.Jämställdhetsarbetet måste bedrivas långsiktigt. Vimåste acceptera att det tar tid att i grunden förändramänniskors attityder. Mycket av det jämställdhetsar-bete som har bedrivits till följd av politiskabeslut har skett i form av olika projekt. Utvärderingenav dessa projekt har emellertid ofta givit vid handenatt verksamheterna har klingat ut när projekttiden ochprojektpengarna har tagit slut. I realiteten blir effek-terna därför ofta kortvariga och ytliga.Även världens mest jämställda regering synes habörjat tvivla på värdet av tillfälliga kampanjer ochprojekt. Hur skall man annars förklara att regeringen,i all tysthet och utan någon särskild motivering, drarner anslaget under G 2, Särskilda jämställdhetsåtgär-der, med jämfört med innevarande budgetår?Inte heller under utskottsbehandlingen har dennamycket kraftiga besparing vållat någon debatt.När det däremot gäller bidrag till kvinnoorganisatio-nernas centrala verksamhet föreslås oförändrade an-slag. På just detta område skall alltså inte de gängserestriktionerna för statens utgifter gälla, trots att dessaorganisationer bedriver en verksamhet som efterfrågasav allt färre kvinnor. Det senare framgår av att antaletmedlemmar i kvinnoorganisationerna har minskatmed sammanlagt drygt 10 000 under det verksam-hetsår som ligger till grund för beräkningen av stats-bidraget, enligt vad som redovisas i budgetproposi-tionen. Allt sker enligt det gamla socialdemokratiskareceptet: Häll pengar över ett problem så löser det sigsjälvt!Moderata samlingspartiet anser att bidraget tillkvinnoorganisationernas centrala verksamhet börminskas med i förhållande till rege-ringens förslag. Motivet härför är att alla verksamhe-ter måste bidra för att vi skall uppnå stabilitet i deoffentliga finanserna och nå målet om en balanseradbudget till år 1998.Herr talman! Med tanke på dagens betydelse ärdet naturligtvis frestande att ge sig djupare in i självasakfrågan, den om jämställdhet mellan kvinnor ochmän. Betänkande AU7 är emellertid ett rent anslags-betänkande. Dessutom har regeringen aviserat att deninom kort kommer att lägga fram en särpropositionom jämställdhetsfrågorna. Den kommer naturligtvisatt föranleda en ingående analys och debatt i dennakammare. Jag avser därför inte att bränna av vårt krutredan i den här debatten.Jag nöjer mig avslutningsvis med att yrka bifall tillreservation nr 3 till betänkandet.Anf. 124 ()Herr talman! har länge arbetat föratt könsdiskrimineringen i samhället och i arbetslivetskall upphöra. Naturligtvis hade det varit skönt att häri dag på den internationella kvinnodagenkunna konstatera att läget i landet var gott och attytterligare åtgärder för att motverka kvinnodiskrimi-neringen inte behövdes, men så är inte fallet.Fortfarande kvarstår en utbredd diskriminering avkvinnor i samhället och i arbetslivet. Det gäller bl.a.rätten och möjligheten att försörja sig själv. Vi kanockså se en tilltagande lönediskriminering, dvs. attlönegapen mellan män och kvinnor ökar. Insikten omatt lönediskriminering förekommer är inte ny, och dendelas i stort sett av alla riksdagspartier. Vad somdäremot saknas är modet att låta denna insikt övergåtill handling, t.ex. att avsätta mer resurser till JämO,så att vi aktivt kan börja arbeta med detta.I en artikel i gårdagens läste jagatt jämställdhetsminister har blivit posi-tiv till att använda arbetsvärdering som ett sätt attmotverka lönediskriminering. Det har hon blivit efterdet att hon har studerat , som har en lag om enobligatorisk arbetsvärdering. Det gläder mig.Vänsterpartiet har länge motionerat om ett sådantsystem här i , men för ett sådant system krävsockså resurser så att JämO kan följa och övervaka allaföretag i . Det socialdemokratiska partiet haralltså en chans att gå från ord till handling, att gåfrån att yttra sig i till att sätta till resurser för attdet här skall bli verkligt. Det kan bli verkligt om manstöder reservation till det betänkandesom vi nu behandlar.Mona hävdar också, enligt samma artikel,att vi skall tala mer om lönediskriminering och mindreom jämställdhet, eftersom diskriminering är ett lag-brott medan jämställdhet mer handlar om attityder.Återigen kan jag konstatera att det låter som omMona har tagit del av tidigareinlägg i jämställdhetsdebatten. Det gläder mig att vinu gör samma bedömning. Men det är också mycketönskvärt att denna insikt inte bara stannar vid en be-dömning utan att socialdemokraterna också avsätterresurser och redskap för att vi aktivt skall kunna an-gripa den diskriminering som förekommer påarbetsmarknaden. Det krävs inte bara instruktioner tillJämO. Det krävs också utökade ekonomiska insatser.Vänsterpartiet vill att JämO skall intensifiera arbe-tet med lönefrågorna. anser att JämOför det kommande budgetåret skall tillföras ytterligare2,. Det motsvarar tre handläggar-tjänster och två assistenttjänster. Då kan JämO byggaupp en avdelning som uteslutande kan arbeta medlönefrågor.Om vi skall kunna motverka lönediskrimineringeni krävs mer än ord. Det krävs också resurser.I dag finns kvinnorna på arbetsmarknaden i nästanlika stor utsträckning som männen. Men nästan va-rannan kvinna arbetar deltid. Helt kort kan man sägaatt kvinnor själva bekostar sin arbetstidsförkortningmedan män ofta arbetar övertid, dvs. mer än nor-malarbetstiden. Så konserveras den ekonomiskaojämlikheten mellan män och kvinnor, och så längedenna ojämlikhet kvarstår undergrävs också kvinnorsrätt och möjlighet att försörja sig själva. Det krävs enhel lön för att kunna leva drägligt i de flesta inkomst-nivåer.Normen om 8-timmarsdagen och 40-timmarsveckan lades fast i en tidsålder då mest mänförvärvsarbetade och en stor del av kvinnorna fanns ihemmen. har arbetslivet ett helt annat utseende.Nu finns både män och kvinnor i lika stor utsträck-ning på arbetsmarknaden. Trots detta har inget häntnär det gäller arbetstidsfrågan. Den ekonomiskaojämlikheten mellan män och kvinnor kvarstår sålänge kvinnor tvingas välja att arbeta deltid för attorka och hinna med familj och barn sommännen fortsätter att arbeta . Detär en ekonomisk ojämlikhet som konserveras och tasmed ända in i pensionsåldern, eftersom pensionenberäknas på arbetsinkomsten.Om vi aktivt skall kunna angripa de olika ekono-miska villkoren för män och kvinnor måste vi ocksåse över arbetstiden och hur den är fördelad mellankönen. föreslår i sin motion att JämOskall ges i uppdrag att utreda en förkortad arbetsdagseffekter på löneskillnaderna mellan könen och påjämställdheten i arbetslivet. Det räcker alltså inte attmotverka lönediskriminering. Om män och kvinnorskall kunna leva på samma ekonomiska villkor måstevi också diskutera en arbetstidsförkortning som geralla rätt och möjlighet att arbeta heltid och försörjasig själva och som ger alla möjlighet att taansvar för hem och familj.Att blunda för att rätten och möjligheten till hel-tidsförsörjning är en nyckelfråga är inte seriöst omman menar allvar med talet om att motverka diskrimi-neringen på arbetsmarknaden.Miljöpartiet har i en egen motion som behandlas ibetänkandet lyft fram frågan om jämställdheten i densvenska kyrkan. Det här tycker jag är en nog så viktigmotion. Kyrkan är en av de sista utposterna där enoförblommerad könsdiskriminering pågår. Vänster-partiet kan dela den uppfattning som Miljöpartietredovisar i motionen, men vi konstaterar att det Mil-jöpartiet begär redan ingår i JämO:s uppgifter, varförvi har haft svårt att stöda hemställan.Kort sagt: Det är svårt att besluta om något som redanär beslutat.Slutligen vill jag vända mig till alla socialdemo-krater och folkpartister i , dvs. de partiersom så ofta går ut och lyfter upp jämställdhetsfrågor-na i debatten. Jag gläds åt vad ni säger när det gällerbehovet av att avveckla lönediskrimineringen på ar-betsmarknaden och det ni säger om att motverkakvinnors underordning på arbetsmarknaden.Men har jag lyssnat på er - sålänge har jag funnits på arbetsmarknaden, och sålänge har jag deltagit i jämställdhetsarbetet. Meninget har hänt: Lönegapen ökar, arbetstidsgapet mel-lan män och kvinnor ökar, kvinnors rätt och möjlighetatt försörja sig själv minskar.Det räcker alltså inte med ord. Det krävs också re-surser, så att ett aktivt arbete kan inledas för att om-sätta vackert tal om arbetsvärderingsinstrument ipraktisk handling och motverka lönediskriminering.Vänsterpartiet har lagt fram ett förslag som inne-bär konkreta åtgärder för att påbörja det arbetet. Vi ärberedda att avsätta resurser för detta.Herr talman! Jag yrkar bifall till Vänsterpartietsreservation nr 1.Anf. 125 ()Herr talman! Jag skall ta upp den redan påannon-serade motionen om kyrkan och jämställdheten. Jagskulle vilja börja på det här sättet:"Fader himmel och moder jord, varde ertnamn." Ja, så kan det låta i min statskyrka när denkvinnliga prästen förrättar gudstjänst. Genast kännerjag och andra kvinnor att kyrkan är till också för oss,att vi finns och utgör en del av helheten.Jag och andra kvinnor - och några modiga män -dansar ibland heliga danser i kyrkan under ledning avkvinnliga präster. I dansen hyllar vi den heliga moderjord och vänder oss med öppna händer till den him-melska höjden och vårt gemensamma universum. Idansen förenas liv och död i det ständiga kretsloppsom vi alla är en del av. Den här kyrkliga aktivitetenkänns för mig helt rätt och riktig. Här kan jag låta minandlighet spira och utvecklas tillsammans med andra.Tack, alla kvinnliga präster som för in hela mänsklig-heten i kyrkan!Men ni är få, och det verkar gå oerhört trögt attsläppa in kvinnor i det kyrkliga arbetslivet. Vid bis-kopstillsättningen i finns endast en kvinnligsökande. första kvinnliga biskop i iNorge inledde sin gudstjänst på internationellakvinnodagen med att säga: Käre , vår far ochmor. Och ingen kan förbjuda henne att säga det, efter-som hon är biskop. Eftersom alltid omtalas ibilder är det lika rätt att ge en kvinnliggestalt.Inom den norska statskyrkan har man tillsatt enkommitté som söker en gudstjänstordning utan manligspråkdräkt. Ledamöterna i kommittén befarar attdagens liturgi kan skapa ett avstånd mellan kvinnornaoch Evangeliet. Som kvinna instämmer jag. Visst harspråkbruket inom ibland fått mig attkänna konvulsioner. behöver jag kyrkansom stöd i min andliga utveckling.Herr talman! I språket finns flera ord som uttryck-er att människor inte får behandlas olika. Vi har ordenjämlikhet, jämlik och jämställdhet. Men trots detta harvi fortfarande en uppenbart snedvriden könsfördel-ning inom många stift. Dagens negativa särbehandlingav kvinnliga präster ser jag som en klar diskrimine-ring. Jag utgår då från aspekten att diskrimineringinnebär att någon behandlas på ett sådant sätt att allainte behandlas lika. Det här gäller oavsett vilka motivsom ligger bakom särbehandlingen. Dagens situationär mycket mycket otillfredsställande.Eftersom jämställdhetslagen gäller även förSvenska kyrkan anser jag och mitt parti att det ärviktigt att JämO går in mer aktivt och mer modigt äntidigare och granskar kyrkans efterlevnad av lagstift-ningen. Vi ser det här inte främst som en resursfrågautan som en fråga om mod.Arbetsmarknadsutskottets svar på motion 408Kyrkan och jämställdheten är som följer: Uppföljningav efterlevnad av jämställdhetsprogrammen inomSvenska kyrkan ingår enligt utskottets mening redan iJämO:s arbetsuppgifter, och motionen avstyrks där-med.Eftersom jag inte kan se att den här negativa sär-behandlingen av kvinnliga präster har upphört, skullejag uppskatta att motionen hade blivit tillstyrkt, så attJämO mer aktivt än tidigare skulle arbeta för jäm-ställdheten också inom den svenska statskyrkan.Med det yrkar jag bifall till reserva-tion till betänkandet.Anf. 126 ()Herr talman! när det är skulle det förstås vara extra roligt om manhade kunnat säga att det finns obegränsade resurser attanvända till jämställdhetsarbetet. Tyvärr är det inte så.Med det ekonomiska läge vi befinner oss i får allaområden vidkännas besparingar.Men: Jämställdhetsområdet och jämställdhetsarbe-tet är ett prioriterat område. Den socialdemokratiskaregeringen har därför föreslagit ett oförändrat anslagjämfört med föregående budgetår när det gäller jäm-ställdhetsombudsmannens ansvarsområde och kvin-noorganisationerna.Att jämställdheten är en viktig fråga för oss soci-aldemokrater märks väl inte minst av att vi har lyckatsmed vårt mål varannan damernas. varlitet ironiska över vårt mål varannan damernas. Dettaär inte vårt huvudmål, utan det är ett delmål, ett medelför att nå huvudmålet jämställdhet.En förutsättning för att vi skall lyckas nå huvud-målet är att det finns lika många kvinnor som män iregering, riksdag och andra politiska beslutande or-gan. Inte förrän då har kvinnor samma möjlighetersom män att påverka framtiden.Det räcker inte med att vi har lika många kvinnorsom män i beslutande politiska organ. Den här repre-sentationen måste naturligtvis finnas inom alla områ-den i samhället. Särskilt tydlig är kvinnans underre-presentation i bolagsstyrelser, på chefsnivåer och överhuvud taget på högre befattningar. Jag är övertygadom att om man tar till vara både kvinnors och mänserfarenheter och kompetens uppnår man positivaresultat inom alla områden.Herr talman! Vi har mycket arbete framför oss in-nan vi når målet. Det finns således en hel del förJämO att arbeta med, det gäller även kyrkan och jäm-ställdheten. Men JämO:s arbete kan bara vara ettkomplement till allas vårt arbete.Jag fick en present, en bok som handlar omkvinnor i väglöst land. Det handlar om kvinnor som ärfödda . Om vi jämför dagenskvinnor med de här kvinnorna kan vi säga att det harhänt en hel del. Men det finns också en hel del kvaratt göra.Det grundläggande för ett jämställt samhälle är attvar och en, kvinna som man, skall kunna försörja sigsjälv och inte vara beroende av någon annan för sinförsörjning. Det här är för oss socialdemokrater detallra viktigaste, inte bara för jämställdheten mellankvinnor och män, utan också för jämställdheten mel-lan olika grupper i samhället.Grunden för människors frihet och oberoende ärrätten till ett eget arbete och en lön som går att levapå. arbetar många kvinnor ofrivilligt deltid ochkan följaktligen inte försörja sig på sin lön. Det är inteacceptabelt. Även om den offentliga sektorn är enförutsättning för att kvinnor skall kunna förvärvsarbe-ta - den ger arbete, och den möjliggör för kvinnor attarbeta - måste vi tyvärr konstatera att det är just inomden sektorn som vi har en stor del deltidsanställda.Om det finns kvinnor på beslutande befattningar inompolitiska organ finns det större möjlighet för kvinnor-na att vara med och påverka så att vi slipper de härproblemen.Principen på arbetsmarknaden skall vara den attdet är heltidsarbete som erbjuds. Man skall naturligt-vis kunna jobba deltid om man vill, men i botten skallen heltid finnas. En annan viktig princip är lika lönför lika arbete. Också detta är en uppgift för JämO attbevaka.Vi måste också uppvärdera de traditionellt kvin-nodominerade yrkena vård och omsorg. Vi måsteförsöka få fler killar att söka sig till utbildningar somger jobb just inom de här områdena.Vi uppmanar alltid tjejer att söka sig till tekniskautbildningar, men jag tycker att det är lika viktigt attuppmana killarna att söka sig till utbildningar i tradi-tionellt kvinnodominerade yrken.Det finns fortfarande en hel del attityder att jobbamed i samhället. Dessa attitydfrågor måste man börjamed redan i familjen, i förskolan och i skolan. Skall vidå vara trovärdiga måste vi försöka att få män att sökasig till barnomsorgen.När det gäller övergripande jämställdhetspolitikoch framtida inriktning skall vi egentligen inte debat-tera det . Den frågan kommer upp iarbetsmarknadsutskottet. Men om vi nu skall diskute-ra anslaget kommer man ofrånkomligt in på alla om-råden.Ett område som vi tycker är väldigt viktigt ochsom vi föreslår anslag till är kvinnoorganisatio-nerna. föreslår att det anslaget skall drasner. Dessa organisationer gör ett jätteviktigt arbete,kanske främst inom opinionsbildning men också närdet gäller t.ex. kvinnojourerna som hjälper och stöttarkvinnor som utsätts för våld i hemmet. Det är främstkvinnor som jobbar ideellt inom dessa organisationer,men vi måste ge dem möjligheter att verka.