prot · GI0991 · 1995-04-20 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:91Torsdagen den 20 aprilKl. 12.00 13.4814.00 - 18.0819.00 - 23.04Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § AvsägelseTalmannen meddelade att () av-sagt sig uppdraget att vara suppleant i EU-nämnden.Kammaren biföll denna avsägelse.2 § Anmälan om kompletteringsvalTredje vice talmannen meddelade att Socialdemo-kratiska riksdagsgruppen på grund av uppkommenvakans anmält som suppleant iEU-nämnden efter vice talmannen förklarade vald tillsuppleant i EU-nämndenMarianne ()3 § Meddelande om svar på interpellationerTill kammaren hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1994/95:90Till riksdagenBeträffande interpellation 1994/95:90 av KennethKvist beträffande insyn i får jagmeddela att jag inte kan besvara denna inom fyraveckor.Skälet härtill är att en debattdag som passar bådeinterpellanten och mig inte gått att finna under dennatidsperiod.Jag kommer att besvara interpellationen den 28april 1995.Stockholm den 12 april 1995Mats HellströmInterpellation 1994/95:94Till riksdagenBeträffande interpellation 1994/95:94 av SivHolma beträffande svenska som EU-språk får jagmeddela att jag inte kan besvara denna inom fyraveckor.Skälet härtill är att en debattdag som passar bådeinterpellanten och mig inte gått att finna under dennatidsperiod.Jag kommer att besvara interpellationen den 15maj 1995.Stockholm den 12 april 1995Mats HellströmInterpellation 1994/95:108Till riksdagenBeträffande interpellation 1994/95:108 av IngerLundberg beträffande principerna för anställning i EUm.m. får jag meddela att jag inte kan besvara dennainom fyra veckor.Skälet härtill är att en debattdag som passar bådeinterpellanten och mig inte gått att finna under dennatidsperiod.Jag kommer att besvara interpellationen den 15maj 1995.Stockholm den 12 april 1995Mats Hellström4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner1994/95:161 till arbetsmarknadsutskottet1994/95:219 till bostadsutskottetMotioner1994/95:So30-So38 till socialutskottet1994/95:L33-L41 till lagutskottet1994/95:Sk48 och Sk49 till skatteutskottet1994/95:L31 och L32 till lagutskottet1994/95:So39 och So40 till socialutskottet1994/95:Sf18 till socialförsäkringsutskottet1994/95:Fi30 till finansutskottet1994/95:Kr14 till kulturutskottet1994/95:Sk45-Sk47 till skatteutskottet5 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återJordbruksutskottets betänkande 1994/95:JoU136 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 19 aprilLU20 Anslag till , m.m.Mom. 2 (anslaget till )1. utskottet2. 1 (m)Votering:230 för utskottet75 för res. 144 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 21 c, 21 fp, 19 v, 15 mp, 10kdsFör res. 1: 74 m, 1 fpFrånvarande: 17 s, 6 m, 6 c, 4 fp, 3 v, 3 mp, 5 kdsMom. 5 (regler om ursprungsmärkning inom EU)1. utskottet2. 2 (c)Votering:266 för utskottet40 för res. 21 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 73 m, 22 fp, 19 v, 7 kdsFör res. 2: 1 m, 21 c, 15 mp, 3 kdsAvstod: 1 fpFrånvarande: 16 s, 6 m, 6 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 5 kdsÅke Carnerö och Skånberg (båda kds) anmäldeatt de avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja.Mom. 6 (olika åtgärder inom livsmedelsområdet)1. utskottet2. utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till mot. 12 (mp),So488 yrk. 10 (mp) och Jo529 yrk. 27 (mp)Votering:290 för utskottet15 för mot.1 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 73 m, 21 c, 23 fp, 18 v, 10kdsFör mot. : 15 mpAvstod: 1 vFrånvarande: 16 s, 7 m, 6 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 5 kdsTU16 Funktionshindrades resemöjligheterKammaren biföll utskottets hemställan.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.TU17 Ändring i telelagen, m.m.Mom. 2 (bedömning av tillståndsansökningar)1. utskottet2. (m, fp)Votering:211 för utskottet96 för res.42 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 1 m, 21 c, 19 v, 15 mp, 10kdsFör res. : 73 m, 23 fpFrånvarande: 16 s, 6 m, 6 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 5 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.BoU16 RennäringenMom. 3 (det nya systemet för ersättning för rovdjurs-rivna renar)1. utskottet2. 1 (fp, v, mp, kds)Votering:238 för utskottet67 för res. 144 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 73 m, 21 cFör res. 1: 23 fp, 19 v, 15 mp, 10 kdsFrånvarande: 17 s, 7 m, 6 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 5 kdsMom. 4 (gränsvärden för radioaktivitet i renkött)1. utskottet2. 2 (mp)Votering:291 för utskottet15 för res. 243 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 74 m, 21 c, 22 fp, 19 v, 10kdsFör res. 2: 15 mpFrånvarande: 16 s, 6 m, 6 c, 4 fp, 3 v, 3 mp, 5 kdsMom. 5 (kostnadsansvaret för cesiumanalyser m.m.)1. utskottet2. 3 (v)Votering:265 för utskottet37 för res. 32 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 73 m, 17 c, 22 fp, 10 kdsFör res. 3: 3 c, 1 fp, 19 v, 14 mpAvstod: 2 sFrånvarande: 16 s, 7 m, 7 c, 3 fp, 3 v, 4 mp, 5 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.BoU19 Hyresrätt m.m.Mom. 10 (ägarlägenheter)1. utskottet2. 3 (m, c, fp, kds, mp)Votering:169 för utskottet136 för res. 31 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 2 c, 1 fp, 19 v, 2 kdsFör res. 3: 73 m, 19 c, 22 fp, 15 mp, 7 kdsAvstod: 1 kdsFrånvarande: 16 s, 7 m, 6 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 5 kdsInger , och (samtliga kds) anmälde att de avsett att rösta nej menmarkerats ha röstat ja.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Meddelande om samlad voteringTredje vice talmannen meddelade att konstitu-tionsutskottets betänkanden KU40, KU39 och KU33samt socialförsäkringsutskottets betänkanden SfU12och SfU15 skulle avgöras i ett sammanhang efteravslutad debatt.7 § till och andra valfrå-gorFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1994/95:KU40Val till och andra valfrågor (prop.1994/95:100 delvis och 1994/95:154)Anf. 1 ()Herr talman! Vi står nu i beredskap att behandladet betänkande som klargör hur valet till Europapar-lamentet skall se ut. Därbehandlas också vissa andra valfrågor. Man kan välkonstatera att det inte är något upphetsande betänkan-de i och för sig.Regeringen har föreslagit - och det har i allt vä-sentligt accepterats av utskottet - att Europavalet ihöst skall vara så likt ett vanligt riksdagsval sommöjligt. På några punkter gör man dock undantag frånden principen.Eftersom det bara är 22 ledamöter som skall väljaskommer man att betrakta hela landet som en endavalkrets vid fördelningen av mandaten. Till dettakommer att unionsmedborgare som inte utövat sinrösträtt i sina respektive hemländer både har rösträttoch är valbara i , men detta torde inte spelanågon som helst praktisk roll.På vissa punkter har det emellertid förekommitdiskussion i utskottet, herr talman. Jag skall bara somallra hastigast kommentera dem.Det gäller bl.a. 4-procentsspärren. Framför allt fö-reträdare för de mindre partierna har önskat att maninte skulle tillämpa någon 4-procentsspärr i Europava-let. Å andra sidan har majoriteten i utskottet, precissom regeringen, varit av den uppfattningen att manbör undvika en fragmentering av partirepresentatio-nen. Detta är någonting som vi har sett hända i mångaandra länder.Valdeltagandet kan förutsättas bli betydligt lägre iEuropavalet än i de normala riksdagsvalen. Undersenare år har genomsnittet när det gäller deltagandetlegat på ute i . Jag tror att vi kommernågot högre; jag skulle för egen del våga förutspå attvi får ett deltagande på - jag tror inte attdet blir så förfärligt mycket mer. Det finns många skälför detta - jag vill inte gå närmare in på dem. Utskot-tet fastnade alltså för att 4-procentsspärren bör finnaskvar och tror också att den kan verka mobiliserandepå väljarna.En andra punkt som har diskuterats är personval-sinslaget. Från har man fört fram me-ningen att man inte skulle vilja ha något sådant i Eu-ropavalet. gäller å andrasidan den grundlagsändring som vi har fattat beslutom och som säger att möjlighet till personval skallfinnas.En tredje punkt gäller öppenhet beträffande denekonomiska redovisningen av de kampanjpengar somkan ha mottagits. Vi i Moderata samlingspartiet in-stämmer i att största möjliga öppenhet bör finnas, menvi vill inte skriva under den text som majoriteten härstår bakom. Vi vill inte föregripa resultatet från denriksdagens arbetsgrupp som arbetar med de här frå-gorna. Det är mycket möjligt att Europavalet kan gediverse erfarenheter. Jag yrkar därför bifall till reser-vation 3.När det gäller tidpunkten för val generellt sett harman från sida reserverat sig till förmånför en förläggning av de ordinarie riksdagsvalen tillvåren. Det finns starka sympatier för detta - det skalljag inte alls sticka under stol med. Å andra sidankunde man inte komma överens vid de författnings-överläggningar som förekom , ochRiksdagsutredningen kom då fram till att man bordeha en oförändrad valdag. Tiden var alltså inte mogenför en förändring på den punkten. Det finns därförinte någon anledning att nu ytterligare föra fram för-slag om den tidpunkten. Det kommer att bli nya tillfäl-len senare.Ytterligare en punkt som berörts är poströstning-en. När det gäller den utgår utskottet från att mankommer att beakta de synpunkter som förts fram motden mycket dyrbara poströstning som vi har här ilandet, men utskottet vill inte företa några förändring-ar inför det val som skall ske.Jag konstaterar med tillfredsställelse att utskottettillstyrker en motion om att vissa olägenheter vadgäller valprövningsnämnden bör ändras.När det sedan gäller den kommunala valkretsin-delningen har utskottet inte funnit någon anledning attnärmare gå in på den, och inte heller på utlandssvens-karnas förhållanden. I en motion finns ett förslag omatt de skulle få bilda en egen valkrets. Med tanke påatt det bara är 21 000 utlandssvenskar som registreratsför val kan man tänka sig att vi i skulle få enmajoritetsvalkrets av åländsk typ - det vore i och försig säreget; som statsvetare skulle jag naturligtvistycka att det vore väldigt roligt. Å andra sidan tror jagkanske inte att vi skall göra fullt så djärva experiment.Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifalltill hemställan i KU:s betänkande med undantag förreservation 3, som jag yrkar bifall till; övriga reserva-tioner yrkar jag avslag på.Anf. 2 ()Herr talman! I betänkandenr 40 angående val till tas, som vinyss hörde, frågan upp om tidpunkt för riksdagsval.Av hänsyn till dagens digra ärendelista skall jag fattamig kort, herr talman.Riksdagsutredningen föreslog vid överlämnandetav sitt principbetänkande att tidpunktenför riksdagsval skulle tidigareläggas. Som en konsek-vens av att författningsöverläggningarna hösten sam-ma år mellan företrädare för riksdagspartierna inteledde till någon överenskommelse om att ändra val-dagens förläggning i tiden ansåg sig Riksdagsutred-ningen i sitt slutförslag kunna utgå från att valdagenskulle vara oförändrad. Samma bedömning gör nuutskottet.Från sida har vi en annan uppfattning -samma nu som . har ju beslutat attbudgetåret skall sammanfalla med kalenderåretfr.o.m. Budgetpropositionen skall alltså presen-teras och behandlas . Beslut skall fattasföre jul. Enligt vår uppfattning innebär en ordningmed riksdagsval att den tillträdanderegeringen får alldeles på sig att förberedaden budgetproposition som så snart efter valet skallföreläggas riksdagen.Vi menar därför att det vore klokt att i stället för-lägga riksdagsvalen , i nära anslutning tillriksmötets avslutande. Det innebär en större möjlighetför en blivande regering att förbereda och arbeta medhöstens budgetproposition. Jag är övertygad om att ensådan arbetsordning förr eller senare kommer attvinna gehör och yrkar därför, herr talman, bifall tillreservation nr 4 i betänkandenr 40.Anf. 3 ()Herr talman! Det har varit en princip - har detsagts i utskottet när vi har behandlat detta - att valettill skall likna riksdagsvalen ellervara så likt dem som möjligt. Tanken med detta ärnaturligtvis att väljarna skall känna igen sig. När mannu står inför ett nytt val till en för väljarna ny försam-ling kan det vara skäl att man har en valprocedur somär igenkännbar från väljarnas utgångspunkt.I detta läge vill utskottsmajoriteten införa ett förväljarna helt nytt element, nämligen personröstning.Det har gjorts prov i några kommuner. Detta prov ärännu ej utvärderat. Den lilla utvärdering som harförekommit visar att även på den kommunala nivånhar systemet varit illusoriskt, vilket borde varaotillfredsställande för den som är en mycket varmanhängare av personröstning. Men systemet är somsagt inte utvärderat, och det är ej heller tillämpat inationell skala.Det är sant som det har sagts här att det står i för-fattningen att det skall finnas en möjlighet till person-val. Jag tror dock att det är oklokt att i detta läge - närdet gäller en för det svenska folket ny församling -börja experimentera och införa en oprövad metod förröstning. Det kan vara nog nytt att vi nu skall ha envalkrets över hela landet och att de som skall röstakanske inte har någon kandidat från sin egen hemortsom de känner igen, osv. Därför har vi tyckt att mankan vänta med personröstningsförfarandet tills de nugjorda erfarenheterna har utvärderats och tills förfa-randet har prövats i ett riksdagsval.Om det blir personröstning - vilket majoritetsför-hållandet i utskottet tyder på - anser jag att det ärutomordentligt viktigt att det görs en redovisning avkampanjmedlen om det bedrivs personliga valkam-panjer. Det är kanske betecknande, om man så vill, attmoderaterna är så rädda för en sådan öppen redovis-ning, vilket deras reservation ger uttryck för.Däremot berör inte andra avseenden av valet, t.ex.röstsammanräkningen, väljaren. Det finns två tekniskabegrepp som har politisk betydelse. Det ena är fyra-procentsspärren och det andra är valet av metod förmandatfördelning.Vi tillämpar nu den s.k. jämkade uddatalsmetodenför riksdagsvalet. Det innebär egentligen att fastamandat tillfaller stora partier litet tidigare än vad somskulle vara fallet om man använde en icke jämkaduddatalsmetod.Vi menar att när det gäller EU-valet finns det ännufärre argument för en fyraprocentsspärr och för ettgynnande av stora partier än vad det finns i riksdags-valet. Jag anser inte att det är ett argument för att manvill få starka regeringar. Jag tror inte att det i så fall ären teknisk fråga utan det beror nog på det politiskainnehållet och på möjligheterna att överbrygga mot-sättningar inom ett parlament. Sådana frågor kan intefå sin lösning genom att man frångår det proportionel-la valsystemet.I EU-valet är dessa aspekter inte aktuella. Det ärnödvändigt att folk med olika meningar skall få enmöjlighet att bli representerade i . Olika me-ningar skall vara företrädda i en sådan omfattning attde kan tävla om de 22 platserna i parlamentet. Jagmenar därför att det inte finns något skäl att i EU-valets röstsammanräkning tillämpa fyraprocentsspär-ren vid mandatfördelningen. Det finns inte hellernågot skäl att använda den jämkade uddatalsmetodeni stället för en rak uddatalsmetod, dvs. att man delarpartiernas röstetal med 1, 3, 5 och fördelar mandatendärefter.När vi talar om kommunala valkretsar så kommervi in på de övriga valfrågor som har blandats in i dethär betänkandet. Vi anser att ett system med utjäm-ningsmandat i kommunerna måste prövas.Erfarenheten säger att man i en del kommunerändrar valkretsar eller inför nya valkretsar. Det gör nu faktiskt inför ett slags spärregel riktad motmindre partier. Även om det parti jag representerarkanske lämnar kretsen av mindre partier - vilket vioch flera med oss hoppas - tror jag att det är princi-piellt oriktigt att ha ett system där en majoritet kanpåverka genom valkretsindelningar och därmed ocksågynna partier som förväntas bli större. Jag menardärför att ett system måste utarbetas så att vi kan hautjämningsmandat i kommunerna.När det slutligen gäller valdagens förläggning villjag med hänsyn till kammarens tid inte späda på ellerupprepa de argument som har anfört.Jag ansluter mig till hans argument. Vi står ocksåbakom samma reservation i betänkandet.Anf. 4 () replikHerr talman! Jag måste säga att jag har mycketsvårt att hänga med i argumentering.Den 1 januari 1995 trädde en författningsbestämmelsesom säger att personvalsinslag skall förekomma ikraft. Även om det parti som tillhöråtminstone i det förgångna aldrig har visat sig respek-tera demokratiska författningar, kan jag inte förstå hurKenneth skulle kunna utföra något slags illu-sionsnummer och helt plötsligt sätta grundlagen urspel, några ändringar hinns förvisso inte med.Kenneth talade om en öppen redovisning avkampanjmedel m.m. Jag vill i det sammanhanget läsainnantill ur vår reservation: "Utskottet vill gärna un-derstryka behovet av öppenhet i fråga om redovisningav kampanjmedel vid ett ökat inslag av personval.Detta kan även gälla andra bindningar. - - - Denovan nämnda arbetsgruppen inom övervä-ger frågor av etiskt slag med anknytning till uppdragsom riksdagsledamot. Enligt utskottets uppfattningbör dessa frågor inte beredas av regeringen utan är iförsta hand en angelägenhet. "har alltså fått en arbetsgrupp tillsatt.Är det då inte ganska rimligt, , att manavvaktar resultatet av den arbetsgruppens arbete innanman ger sig in och tullar på olika saker? Däremot kanman naturligtvis använda erfarenheterna från Europa-valet när man skall komma fram till eventuella skriv-ningar i lagar etc.Anf. 5 () replikHerr talman! Jag tror inte att det är så svårt atthänga med i min argumentation - om man vill. Mendet kanske inte heller är så lätt att hänga med i logi-ken i ståndpunkter. Om man inte harett tryck på folk om att de skall redovisa eventuellakampanjmedel i det här valet, är det mycket viktigt avvaktar arbetsgruppens utredning. När det ärfråga om att införa ett helt nytt element i valsystemetär det däremot inte viktigt att avvakta utredningensarbete och utvärdering gällande personval.Det är riktigt att det står i författningen att person-val skall tillämpas vid riksdagsval. Valet till är emellertid delvis en annan sak. Efter-som diskussionen i utskottet har gått ut på skall tillämpa samma valregler som vid riksdags-val, bör det också bli på det sättet. Man behöver inteanvända EU-valet som ett experimentfält för nyavalsystem utan låta dem beredas och utredas i lugnoch ro. När vi har dragit slutsatser och utformat ettlämpligt system kan det börja tillämpas.Anf. 6 () replikHerr talman! framhärdar alltså i borde sätta sig över grundlagen i just detta fall.Anf. 7 () replikHerr talman! Det står faktiskt inte i grundlagen,, att vi skall tillämpa personval vid val tillEU-parlamentet. Man skall respektera grundlagen,men man skall också respektera den tradition vi har iSverige. Vi skall inte börja tillämpa system som inteär färdigutredda.Anf. 8 ()Herr talman! skall vi gå till val igen. 22 le-damöter i skall väljas.När vi har arbetat med det här betänkandet så harvi diskuterat hur valet skall läggas upp. Majoritetensäger att den viktigaste utgångspunkten är att valet ihöst skall vara så likt ett vanligt val som möjligt.Skälet är att folk inte skall få svårt att klara av det härvalet och att vi skall få ett så högt valdeltagande sommöjligt. vill man införa personval för förstagången.Jag har inget emot personval, men valet kommer dåatt skilja sig väldigt mycket från alla andra val somtidigare har ägt rum i . Dessutom skall vi hanya regler om en öppen redovisning av kampanjmedelsom en följd av personvalet. Det är också något somjag och stöder. Men detta val skiljer sig istor utsträckning från alla tidigare val vi har haft iSverige, inte minst med anledning av att Europapar-lamentet inte är något vanligt parlament utan i höggrad ett låtsasparlament utan verklig makt och verk-ligt inflytande.Däremot kan i ganska stor ut-sträckning sägas ha insyn. Jag menar att huvudidénmed att sitta med i är att få insyn iprocessen inom EU. Eftersom insynen kanske är detviktigaste argumentet för att man skall vara med därnere finns det heller inget argument för att en fyrapro-centsspärr skall bibehållas i det här valet.Argumentet för en fyraprocentsspärr i vanligariksdagsval är att man skall underlätta en regerings-bildning. Men väljer inga rege-ringar. Där sitter man på ett personligt mandat utifrånhelt andra förutsättningar och aspekter. Det handlarinte om att man skall vara med och bilda en regering.I de allra flesta frågor fattas det heller inga beslut.Man ger rekommendationer, och man har medbe-stämmanderätt i fråga om det som ligger under dens.k. första pelaren.Det finns ingen anledning att ha en fyraprocents-spärr. De uträkningar som bl.a. gjordes på Rosenbadvisade att den naturliga spärren ändå kommer att ligganågonstans . Detta har en viss bety-delse. Det finns en ganska stor risk att små partier häri - t.ex. kds, och , somhar en ganska svag profil just när det gäller EU-frågor- hamnar utanför . Det vore tråkigt,eftersom den här insynen gör att det finns en poängför alla riksdagspartier att sitta med där. På det sättetoch också genom kan de följa arbetetinom EU och den Europapolitik.Framför allt gör en fyraprocentsspärr det svårare förnybildade partier som ligger utanför den gamla tradi-tionella partibildningen i . Det är en viktigsynpunkt. I många länder - speciellt i vårt södragrannland - kommer nationella opinioner till uttryckvid sidan av de traditionella partiernas åsikter när detgäller Europafrågan. De är viktiga och har haftmycket stor betydelse för den nationella debatten ochför att det förs en aktiv och radikal politik och debattnär det just gäller Europafrågorna. Därför vore detnegativt om de stora partierna här i genomden här typen av spärrar skulle försämra den nationel-la svenska EU-debatten i framtiden.Den andra reservationen, som jag tänker yrka bi-fall till, är reservation 6. Den gäller valkretsindelning-en för kommunerna. Det system som man har och harhaft ett tag har missbrukats i flera avseenden. Ett antalkommuner har indelats i valkretsar så att de storapartierna får ett större inflytande än de skulle få meden proportionell metod. Man kan också visa hur dethär har lett till klara snedfördelningar. Partier som harfått färre röster än andra har helt enkelt fått fler man-dat. Det bör inte vara rimligt i ett kommunalval iSverige. Därför är det viktigt att ändra på det. Jagtycker att man skall införa samma regler som man hari landstingen. Det finns färdiga regler att använda. Detfinns ingen anledning att vänta med en sådan föränd-ring.Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 6.Anf. 9 ()Herr talman! Vi skall nu behandla KU40, där valtill och andra valfrågor tas upp.Inledningsvis vill jag säga att majoriteten i utskottetvill att EU-valet om möjligt skall överensstämma medövriga val till riksdag, landsting och kommun.Med anledning av den här propositionen har detväckts fyra motioner. Ett antal övriga motioner somtar upp valtekniska frågor m.m. har avlämnats underden allmänna motionstiden.Propositionens huvudsakliga innehåll är val tillEuropaparlamentet. I propositionen behandlas fråganom val i av företrädare i den parlamentariskaförsamlingen i EU.Förslaget i propositionen om tidpunkt för det fö-restående valet till har inte föranlettnågra motioner. Därför tillstyrker utskottet förslagetom att val skall hållas . Däremothar det kommit en motion under den allmänna mo-tionstiden som tar upp tidpunkten för när allmänna valskall hållas. Utskottet avstyrker dess yrkande om attallmänna val skall flyttas till en annan tidpunkt.