prot · GI0996 · 1995-04-27 00:00:00 — Skall vi fortsätta att sprida detta? Jagtycker att är en olycka för Sverige.När det sedan gäller ITER - det fantastiskt storafusionsprojektet eller storhetsdrömmarna som jagbrukar kalla "big toys for big boys" - är också enfråga där man inte tittar på konsekvenser och miljö-konsekvenser av en eventuell förläggning av enITER-anläggning här i . Så jag har en reserva-tion även i denna fråga.Projektet är storskaligt och genererar högaktivt av-fall. Exempelvis nickelisotop, som är en av dessa, har75 halveringstid. Denna anläggning skallklara 100 miljoner grader. Ni kan bara tänka er vilketskydd den behöver.Jag vet att många tycker att detta med fusionskraftär fantastiskt. Det handlar inte om att jag är bakåtsträ-vande. Men vi har ett jättebra fusionsverk, nämligensolen. Vi använder en trettionde tusendel av instrål-ningen från solen. Användning av fusionskraft påbehörigt säkerhetsavstånd är solen. Solkraft ochsolvärme ställer vi upp på. Vi är jätteglada över denuppgörelse som vi har träffat med Socialdemokraternaom till just solvärmeanläggningar.Det har alltid varit svårt för andra att komma in påenergimarknaden i . Därför har jag jobbat hårtför att ta reda på om det finns några borgensåtagan-den. Varför skriver , som är en av de storaenergiproducenterna, kontrakt med energibolag? Jag tycker inte att det är lämpligt attsitta på två stolar. Därför har vi en reservation i fråganoch tycker att det måste göras en översyn av regelsys-temet. Det är ju jättesvårt för andra att slå sig in påmarknaden.Vi har ju naturligtvis reservationer om små elpro-ducenter och om vätgas. Det handlar inte bara omekonomiska styrmedel. För att tala om ekonomi kanman ställa sig frågan vilken hjälp man fick när kärn-kraftverken startade och hur höga deras låneräntorvar. De var ju låga som bara den. skall manbetala vanlig bankränta om man skall starta vindkraft-verk.Det handlar om att vi inte får fortsätta att subven-tionera kärnkraften. Man gjorde det i första stadiet närkärnkraftverken byggdes och sedan har man fortsatthela linjen ut. Kärnkraften betalar inte sina kostnader.Detta kommer vi också in på när det gäller frågan omatomansvar.Nu senast hörde jag att t.o.m. konsulter för atom-kraftsindustrin faktiskt har erkänt att kärnkraften ärsubventionerad, speciellt när det gäller försäkringssi-dan.Herr talman! Jag vill avsluta med att säga att jagför övrigt anser att kärnkraften är död och att denskall avvecklas. Jag yrkar därför bifall till reservatio-nerna 1, 2, 5 och 15.Anf. 12 ()Herr talman! Energifrågorna intresserar och enga-gerar många, och det tar sig bl.a. uttryck i de mångamotioner i detta ämne som väcktes under den allmän-na motionstiden och i den debatt som pågår här ikammaren.Energifrågorna väcker också många känslor, ochdebatten har tagit ny fart i massmedierna, bland all-mänheten och, som jag sade, här i kammaren.En bred överenskommelse om riktlinjerna antogsav sedan ,och kommit överens. Den förraborgerliga regeringen sade i sin regeringsförklaringatt överenskommelsen ligger fast, och därmed ärockså och med.Målet för de gällande riktlinjerna är att på kortoch lång sikt trygga tillgången på energi på villkorsom är konkurrenskraftiga. Energipolitiken skall utgåfrån vad natur och miljö kan bära. Energiförsörjning-en skall tryggas genom ett energisystem som i störstamöjliga utsträckning skall grundas på varaktiga, helstinhemska och förnybara, energikällor samt genom eneffektiv energihushållning.För att kunna utveckla de varaktiga, helst inhems-ka och förnybara energikällorna, beslutades om olikatyper av stöd till omställningen, dels finns det stöd förny energiteknik, dels finns det stöd till energieffektivteknik. Här finns investeringsstöd till kraftvärmepro-duktion, vindkraftverk och solvärmeanläggningar.Jag menar att detta är viktigt, att vi satsar på att fåfram nya energikällor. Det menar också regeringengenom de anslag som behandlas i detta betänkande,dels de investeringsstöd som jag just nämnde, delsmedel till Energiteknikfonden, energiforskning, bioe-nergiforskning m.m.Sammantaget under de år som dessa satsningar äravsedda att gälla - en femårsperiod - kommer statenatt ha investerat ca 4 miljarder för omställningen avenergisystemet. Jag tycker att detta är värt att kommaihåg när det ibland i debatten framförs att inga kon-kreta åtgärder har vidtagits.Många av de frågor och förslag som väckts i mo-tionerna hänvisas till . som arbetar och som har lagt framett delbetänkande om omregleringen av elmarknadenhar bl.a. fått uppdraget att lägga fram förslag omprogram med tidsangivelser för omställningen avenergisystemet. Slutrapport skall lämnas i höst.Direktiven finns redovisade i detta betänkande.Med anledning av arbete villjag hänvisa ganska många av förslagen dit, och vi fåranledning att återkomma med en debatt i denna kam-mare längre fram.Många olika synpunkter finns och olika infalls-vinklar har kommit fram i motionerna. Alla partier harinte reservationer i detta betänkande. Jag tror att detär bra att vi låter arbeta i lugnoch ro. Den är parlamentariskt sammansatt, och därhar alla partier genom sina företrädare möjligheter attföra fram sina olika åsikter.Utan att föregripa arbetevill jag ta upp några synpunkter rent allmänt. Det ärviktigt att vi kan få en långsiktig, hållbar, bred över-enskommelse om energipolitiken. Vi talar ofta omfasta spelregler i olika sammanhang, och i energipoli-tiken är det en förutsättning. Industrin, särskilt denelintensiva, poängterar just detta. Säker tillgång till eltill rimliga priser behövs både för denna industri ochför andra konsumenter.Ibland hävdas det i debatten att de mål som riks-dagen har satt upp, avveckling av kärnkraften, förbudmot ytterligare utbyggnad av vattenkraften och tak förkoldioxidutsläpp är oförenliga. Det blir en stor upp-gift för denna kammare att hantera detta på ett accep-tabelt och bra sätt när har lagtfram sitt förslag.Som framgår av betänkandet, och som jag tidigaresagt, har faktiskt mycket hänt för att få fram nyaenergikällor. Runt om i landet finns biobränsleeldadefjärrvärmeverk och kraftvärmeverk. Biogasanlägg-ningar byggs, solvärmevärmda villor växer i antal ochdet finns många små vindkraftverk. Energiskog odlaspå omställd mark för att användas i närbelägna vär-meverk. Etanolbussarna blir allt fler i våra störrestäder.Samtidigt skall vi komma ihåg att när vi står infören omställning av energisystemet skall vi ersättahälften av vår elproduktion, och då räcker inte detsom har gjorts.Herr talman! När Energikommissionen har lagtfram sitt betänkande och vi får en pro-position till , då får vi anledning att åter-komma till dessa frågor. Till dess vill jag yrka bifalltill hemställan i näringsutskottets betänkande 20 i desshelhet och avslag på motionerna.Anf. 13 () replikHerr talman! Jag vill fråga omtvå saker.Om det är så att man genom samhällets agerandeframöver tänker avställa en och så små-ningom flera reaktorer, vilket lag menar att samhället då skall stödja sig på? Om detinte finns en sådan lag , hur tycker hon att dennalag skall se ut? Denna fråga har inte att göra med näravvecklingen skall inledas eller avslutas. Den har baraatt göra med frågan om ifall samhället skall ingripaoch se till att en avställning inleds, med stöd av vilkenlag skall detta ske? Om lagen inte finns, hur skulleden kunna se ut?Sedan är jag väldigt nyfiken på en fråga som inteheller har med att göra, och detgäller . För den händelse att de berördamyndigheterna skulle ge ett underlag för ett fortsatttillstånd att bedriva kärnteknisk verksamhet, är rege-ringen då beredd att från politiska utgångspunkter geett sådant driftstillstånd? Återigen: Om myndigheter-na har gett sitt klartecken, kommer då regeringen attha den politiska ambitionen att ge tillstånd?Anf. 14 () replikHerr talman! Jag tror att det är för tidigt att sägavilket lagrum man skall åberopa när det blir dags attbesluta om att man skall inleda denna omställning.Som har sagts här i debatten och som jagockså sade håller på att arbeta.Vi får ta ställning när den har lagt fram sitt förslag.Beträffande skall myndigheterna - somLennart säger - ta fram ett underlag och göraen säkerhetsbedömning. Sedan är det upp till rege-ringen att besluta om ifall dessa tillstånd skall ges.Det kan jag inte ge besked om, utan det är en rege-ringsfråga. Så är arbetsfördelningen, vilket man ocksåkan läsa i utskottets betänkande.Anf. 15 () replikHerr talman! Jag förstår att det är en regeringsfrå-ga. har möjligen litet bättre insynän vad jag har i regeringens politiska tankevärld. Fördet fall att myndigheterna har ger sitt godkännandeutgår jag ifrån att regeringen har ägnat en eller annantanke på hur man då tänker bete sig med tillståndsgi-vandet. Jag är nästan säker på att man har gjort det.Det vore konstigt, herr talman, om man inte hadefunderat över den saken i stället för att invänta myn-digheternas bedömning innan man tar sig en fundera-re. Så kan det rimligen inte vara. Det vore inte fram-synt. Jag tror att regeringen är framsynt på den härpunkten. Trots att inte sitter med iregeringen undrar jag om hon inte kan spekulera litetpolitiskt om hur regeringen kommer att bete sig närman har fått det här underlaget.När det gäller den andra frågan lät det litet som attBarbro menade att här fanns det redan ettsmörgåsbord av lagar att välja mellan. Men frågan omvilken lag man skulle välja får avvakta till dess attkommissionen är klar med sitt arbete. Man blir då litetnyfiken på vilka lagar syftar på. Vikunde kanske hjälpas åt och gemensamt peka ut vil-ken lag som är lämpligast. Om det till äventyrs saknasen sådan lag, hur tycker att den i såfall skulle se ut?Anf. 16 () replikHerr talman! talade om av-veckling och att den skulle ske till rimliga priser. I detsammanhanget vill jag fråga: Vad menas med rimligapriser? Vi vet ju hur läget är i , osv.Angående handläggningen av ITER undrar jag omvi verkligen skall dra på oss en ny stor anläggningutan att man har gjort någon konsekvensbeskrivningoch sett hur handläggningen har gått till. Var någon-stans ligger det här ärendet? Är det så att man hållerpå att driva den frågan från socialdemokratiskt hålleller från regeringshåll? Det innebär i så fall att kär-navfallet utökas, men vi har över huvud taget intemöjlighet att ta hand om mer högaktivt avfall. Vi hardessutom högaktivt kärnavfall i Studsvik på grund attvi har avfall från som vi ännu inte har kunnatlämna tillbaka.Anf. 17 () replikHerr talman! Redan i Energiöverenskommelsen1991 sades det att man skall trygga tillgången påenergi på villkor som är konkurrenskraftiga. Däriryms vad man ibland kan kalla för rimliga priser.Beträffande ITER är detta ett stort forskningspro-jekt. Det finns inga beslut fattade om huruvida ITERskulle komma till stånd och i så fall var det skullefinnas.Från EU:s sida har det anmälts ett visst intresse,där finns med i diskussionen, men det är långtkvar till någon typ av beslut.Anf. 18 () replikHerr talman! Skulle rimliga priser kunna ligga på50 öre per kWh eller per kWh?När det gäller handläggningen av frågan om ITERhar vi kunnat läsa att SSU driverden frågan väldigt hårt. Jag har även sett i motionerfrån socialdemokratiskt håll att man vill ha det förlagtpå andra håll. Jag har sett att man har framfört öns-kemål om att få det förlagt till , somBarbro själv kommer ifrån, och Studsvikoch även till . Jag undrar därför om BarbroAndersson vet någonting mer om det. Jag vill ocksågärna ha svar när det gäller priset - är 50 öre-1 kronarimligt?Anf. 19 () replikHerr talman! Det är omöjligt att stå här i kamma-ren och i kronor och öre fastställa det kommandeelpriset.När det gäller ITER har jag ingenting att tilläggatill vad jag sade i min förra replik.Anf. 20 ()Herr talman! Den tillsatta och arbetande tillkom på initiativ av kristdemokra-terna. Ambitionen är att finna en bred majoritet för attsäkerställa kärnkraftsavvecklingen. Jag hoppas att vi ikommissionen skall kunna nå en sådan bred enighetom denna målsättning.I avvaktan på kommissionens resultat senare i åravvisar näringsutskottet nu alla aktuella förslag påenergipolitikens område. Det är enligt vad jag förstårdet rimliga arbetssättet här i riksdagen.Som framgår av det särskilda yttrandet av GöranHägglund står vi kristdemokrater fast vid våra energi-politiska ståndpunkter, som bl.a. presenterats i vårpartimotion, när vi går in i kommissionsarbetet. Dethandlar om att kärnkraften skall avvecklas enligttidigare beslut, dvs. , och att kärnkraftsav-vecklingen skall påbörjas under den här mandatperio-den.I övrigt finns det en rad frågor som är föremål förreservationer i det här betänkandet. Samtliga fråge-ställningar behandlas nu i kommissionen, varför vikristdemokrater avvaktar resultatet av det arbetet.För 17 år sedan, herr talman - - varjag själv med och bildade Folkkampanjen mot atom-kraft, som organisationen då hette. Vår första uppgiftvar att bilda opinion för att få till stånd en folkom-röstning för att kärnkraftsprogrammet skulle avbrytas.Omröstningen blev verklighet . Dessför-innan hade dock de politiska partierna, som jag serdet, redan på förhand förfuskat folkomröstningen såtill vida att man genom att skapa tre linjer omöjlig-gjort en tydlig ja- eller nej-linje. Genom att Linje 1och Linje 2 båda pläderade för en utbyggnad till tolvkärnkraftsreaktorer och därefter avveckling lyckadesman vid folkomröstningen mobilisera en majoritetbakom den ståndpunkten.Redan då, 1980, förstod vi som arbetade för Linje3 att den hållningen skulle vara svår att omsätta ipraktiken. Det hade varit betydligt enklare att ta sig urkärnkraftsprogrammet när vi hade sex reaktorer i gångän det skulle bli när vi hade fördubblat antalet reakto-rer.År 1980 stod kärnkraften för av elproduk-tionen. Farhågorna har besannats, och kärnkraftensvarar för hälften av den el som produceras ivårt land. En tydlig avvecklingsväg har inte hellerlagts fast, vilket innebär att vi nu före det fast-ställda slutdatumet, 2010, skall arbeta fram ett pro-gram, där hälften av vår el skall sparas bort eller ersät-tas med annan kraftproduktion. Vidden och svårighe-ten med det här uppdraget inser var och en. Vi som nusitter i skall försöka finna denmöjliga vägen.Utgångspunkten när vi från kristdemokraternassida går in i det konkreta arbetet i Energikommissio-nen är givetvis partiets energipolitiska ståndpunkter,som bl.a. innebär att vi inte skall bygga ut våra natio-nalälvar, att vi skall se till att koldioxidutsläppenstabiliseras för att därefter minska,samt att den bortre kärnkraftsparentesen skall sättasvid år 2010.Kärnkraftsavvecklingen skall komma till stånd ge-nom energieffektivisering och el från främstbiobränslebaserad produktion. I den diskussionenmåste man också pröva möjligheten till en omfattandesatsning på naturgas för såväl el som värme. Det serjag dock som en sistahandsåtgärd och i så fall ytterli-gare en parentes i energisystemet under en över-gångstid.En annan viktig utgångspunkt i arbetet är just attdet skall bli en bred parlamentarisk majoritet kringuppfyllandet av ett sådant program. Det skulle ge detydliga och stabila spelregler på energiområdet somnäringslivet efterlyser.I energidebatten är det väl framför allt Soci-aldemokraterna som är otydliga. Uppenbarligen pågåren diskussion eller rent av strid inom arbetarrörelsenom hur man skall förhålla sig till kärnkraftsavveck-lingen. Att som statsministern antytt låta frågan gå tillny folkomröstning är definitivt inte ett tecken på poli-tisk handlingskraft utan fastmer ett bevis på de svå-righeter som socialdemokratin har med att hanteraden här frågan.För de tre partier som står bakom Linje 3 - kds,och Vänstern - verkar ju inriktningen varatydlig: att fullfölja de beslut som redan har fattats.Miljöpartiet fanns ju inte när vi hade folkomröstning,men miljöpartisterna ansluter sig uppenbarligen tillden här uppfattningen, även om jag uppfattar deraskrav här om en avveckling så att deställer sig litet offside i diskussionen. Men jag förståratt de - när de har fått avslag på den typen av yrkande- kommer att ställa sig bakom de synpunkter somframförts från , ochVänsterns sida.Herr talman! används totalt ca elför uppvärmning av bostäder. Vän av ordning minnskanske vad som stod på den segrande Linje 2:s valse-del. Där stod det: "- - - att åtgärder vidtas för attstyra elkonsumtionen, bl.a. för att förhindra direkt-verkande elvärme vid ny permanentbebyggelse". Såhar det inte blivit - det vet vi ju.Detta är ett exempel på en utveckling som inteblev vad man trodde. Men kom då ihåg att ansvaretför avvecklingen av kärnkraften enligt den skrivningsom fanns på Linje 2:s valsedel också skall avkrävasLinje 2-partierna - Socialdemokraterna och Folkpar-tiet. Det var deras valsedel som vann folkomröstning-en, och ansvaret faller därför också tyngst på dessapartier för att vi inte kommit längre medenergisparande och utveckling av annan elproduktion.Det var också inne på. Vi får inte glömmabort att dessa två partier bär ansvaret för att vi i daghar en väldigt besvärlig situation att ta oss ur.Herr talman! Uppgiften är alltså att ersätta ellerspara bort totalt el. Vi måste väl ocksåräkna med en viss produktionshöjning inom näringsli-vet , och det kan också inne-bära ökad efterfrågan på el. För att klara den om-ställningen krävs det flera olika samverkande insatser.Från kds sida har vi satt upp dem i fem punkter.Det handlar för det första om energisparande ochenergieffektivisering. Det finns studier, såväl frånVattenfall som från , som visar att det härfinns en väldigt stor potential och möjlighet. Jag skallinte nu gå närmare in på det.För det andra handlar det om att elvärme ersättsmed andra värmesystem. Som har sagts tidigare idebatten värms över en halv miljon småhus med elvärme. Här skulle man kunna finna andrauppvärmningsformer.För det tredje handlar det om hävdande av balan-sprincipen på en avreglerad elmarknad. Det var nå-gonting som infördes energipolitiska beslutoch innebär att nya kraftverk inte skall byggas om detär billigare att spara el. Den metoden finns ocksåutvecklad i USA.Det förslag om en avregleringen av elmarknadensom kommissionen har lagt fram och som jag hoppasatt regeringen snabbt tar ställning till kan också inne-bära att eldistributionsföretagen kommer att premieraeleffektivisering framför att försöka handla upp merel.För det fjärde handlar det om en dynamisk ener-giskatt för att säkerställa effektiviseringskraven. Detkan hända att de effektiviseringskrav som jag tidigarehar nämnt inte räcker utan att man får pröva en dy-namisk energiskatt. Den skatten skall då utgå från ettsparbeting där skatten minskar om sparandet översti-ger sparbetinget respektive ökar vid ett lägre sparan-de. Det är också något som läggs på distributörerna.Här får man då finna avvägningar så att man undantarelintensiv industri eller sätter upp andra mål för justden verksamheten.För det femte behövs också annan eltillförsel. Detär bara att konstatera att utvecklingen av biobränsle-baserad elproduktion är i full gång. Det handlar omstora anläggningar, som exempelvis i , menockså om mindre förgasningsanläggningar för ettmindre antal hushåll. Vi måste också ha en ökadsatsning på mottryck i industrin, och vindkraften kanockså ge ett ytterligare tillskott.Som jag sade tidigare räknar jag inte i första handmed någon ny naturgasintroduktion. Men det kan varaen möjlighet om vi finner att vi inte får det här att gåihop riktigt på slutet. Vi räknar definitivt inte medkol- eller oljekondenskraft. Det är inte heller rimligtatt räkna med import av el, utan en viktig grundtesmåste vara att vårt land skall vara självförsörjande påsåväl el- som värmeenergi.Herr talman! Den här genomgången visar totaltsett, när man lägger ihop det här terrawattimme förterrawattimme, att det är möjligt att uppnå en storelbesparing och en miljövänlig eltillförsel. Det vä-sentliga är att en strukturomvandling av det här slagetkommer i gång och att ett antal kärnkraftsreaktorerkommer att ställas om, förmodligen baserat på före-tagsekonomiska kalkyler.Det handlar ytterst om att respektera en folkom-röstning och riksdagsbeslut. Men det handlar ocksåom att vi skall få en rättvisande kostnadsbild förkärnkraften. Det sistnämnda kommer vi snart att dis-kutera när vi behandlar lagutskottets betänkande an-gående försäkring av kärnkraft. Jag avser att åter-komma till den diskussionen då.Eftersom energiministern är här, vilket jag tyckerär väldigt bra, vill jag avslutningsvis ta upp ett kon-kret förslag. Jag har här redovisat kristdemokraternassynsätt, och jag hoppas att ministern har lyssnat pådetta. Jag vill alltså ta upp ytterligare ett konkret för-slag och peka på nödvändigheten av att statsmakternainrättar en särskild omställnings- eller avveckling-smyndighet. Då kan vi få ett samlat grepp om den häromställningen av energisystemet, som jag utgår frånoch hoppas på att skall kunnasamla sig kring. Jag tror att man måste ta ett samlatgrepp fortsättningsvis.Det handlar om att ha stor kraft och vilja i det härarbetet. Det är mycket som måste göras, många beslutsom måste fattas och det är mycket som skall drivaspå vid själva genomförandet. Det behövs stor kraftoch vilja samt ett samlat kraftfält. Jag tror också attdet är nödvändigt med särskilda kontrollstationer förhur omställningsarbetet fortgår. Man kan kanske haen kontrollstation - och år 2005.Då kan man också pröva om det krävs ytterligareinsatser för att nå den omställning av energiprogram-men som jag utgår från att energiproduktionen kom-mer fram till.Anf. 21 () replikHerr talman! Det är riktigt att orsaken till att Mil-jöpartiet bildades är frågan om kärnkraftsavveckling-en. Vi tyckte inte att det fanns tillräckligt radikalapartier. Det är det har upptäckt när hantycker att det är litet våldsamt att vi begär att manskall införa en lag om att kärnkraften skall avvecklaspå . Fråga de människor som drabbades av . De tycker nog inte att det är orealistisktutan tvärtom realistiskt.Vi i har alla chanser att klara av det här,vilket var inne på. har enormt fåinvånare om man jämför med andra länder. Landet ärvisserligen stort, men det är delvis ett skogsland. Vihar biogas på grund av alla dumpade soptippar. Vi harmetangas som man kan ta till vara, i stället för att denbara försvinner upp i atmosfären. Vi kan använda ossav att landet har en kust och bygga vind-kraft där det är lämpligast. har världens chansatt verkligen föregå med gott exempel, och vi skullekunna klara det här.Visst skulle det kosta på om man skulle genomfö-ra det här . Det är vi helt överens om. Manskulle också få planera användningen av energi. Närman dessutom inför exergi-begreppet, som jag ocksåtror att är inne på, där man utnyttjarenergin på rätt sätt kan vi få en omställning till ettannat energisystem i Sverige.Min fråga till är: Vad står det i dendär motionen våras? Står det att vi skall haen lagstiftning och att kärnkraften skall vara avveck-lad ? Eller hade ni inte angett något årtalför när avvecklingen skulle vara genomförd?Anf. 22 () replikHerr talman! Som framgår av våra motioner vill viha en lagstiftning som innebär att kärnkraften skallvara avvecklad . Även den frågan prövasnu i . På den punkten kan vilugna andra debattörer här med att i kommissionensarbete prövas frågan om lagreglering och vilka möj-ligheter som finns. Frågan om de ekonomiska styr-medlen m.m. när det gäller hur avvecklingen skallkunna genomföras prövas också. På den punktenråder ingen oklarhet.Jag tyckte möjligen att ställde sigoffside när man hävdade att en avveckling ärett förstahandskrav.I folkomröstningen - då det fanns sex reak-torer - förutsatte Linje 3 en avvecklingsplan på tio år.Diskrepansen mellan hur verkligheten ser ut och demöjligheter som finns att avveckla måste vi beakta.Jag kan dock hålla med om att vi intefår vara främmande för att en olycka kan inträffa äveni , trots att våra reaktorer är säkra i förhållandetill dem som finns i världen.Anf. 23 () replikHerr talman! Vi har naturligtvis krävt en plan frånde sittande regeringarna. Det är ju det som har varitvitsen. Man skall ta fram en plan och visa hur manskulle kunna avveckla.