prot · GI09115 · 1995-06-07 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:115Onsdagen den 7 juniKl. 9.00 17.5719.00 - 23.14Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 29, 30 och 31 maj.2 § Meddelande om anmälan till debatterTredje vice talmannen meddelade att anmälan tilldeltagande i kammarens debatter vid skulle göras till kammarkans-liet kl. 11.3 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återUtrikesutskottets betänkanden /95:UU20 ochUU26Jordbruksutskottets betänkanden /95:JoU21 ochJoU24Meddelande om samlad voteringTredje vice talmannen meddelade att konstitu-tionsutskottets betänkanden KU43 och KU36, fi-nansutskottets betänkande FiU25, näringsutskottetsbetänkanden NU21, NU24, NU25 och NU26 samtkulturutskottets betänkande KrU28 skulle avgöras iett sammanhang efter avslutad debatt.4 § Eu:s institutioner m.m.FöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1994/95:KU43Eu:s institutioner m.m.Anf. 1 ()Herr talman! Valet till när-mar sig med stormsteg och regeringskonferensensförberedelser är i full gång. Men den breda offentligadebatten om EU:s framtid lyser nästan helt med sinfrånvaro.Det är en demokratisk fråga av största vikt att vihar en levande och öppen debatt om dessa frågor. Dethandlar om det politiska systemets legitimitet. Med-borgarna måste få veta vad som är på gång, och demåste ha chansen att kunna ge sina signaler. Ett stortansvar vilar på oss politiker att föra ut denna debatt.Regeringen har tillsatt den s.k. Sydowska kommit-tén. Det är bra, men det räcker inte. Den skall intekomma med förslag till ställningstaganden. Den skallta fram underlag för en bredare debatt. Men vi vet allaatt det inte bränner till i diskussionen och blir en or-dentlig debatt förrän partierna och politiker går utmed uppfattningar om vad som bör ske.Därför är det av stor vikt att partier och politikerredovisar sina visioner och sina uppfattningar omfärdriktningen i det framtida EU. Ju fler preciseradeåsikter i ett tidigt stadium desto bättre. Det kan aldrigvara till fyllest att uppfattningarna och eventuellaåsiktsskillnader blir synliga först när EU-nämndenskall ge de sista råden till regeringen i slutfasen avförhandlingarna.Mot bakgrund av detta och att intekommer att samlas igen före EU-valet aktualise-rade jag frågan om en särskild EU-debatt i anslutningtill detta betänkande. Den debatten går av stapeln imorgon.Folkpartiet har presenterat sin valplattform införEU-valet och sina uppfattningar inför regeringskonfe-rensen. kommer i den särskiltarrangerade EU-debatten återigen att presentera vårsyn. Det är min förhoppning att också de andra parti-erna kan tala om sina uppfattningar. Det gäller natur-ligtvis särskilt regeringspartiet, som ju skall ledaförhandlingsarbetet. Jag kan förstå att det kan finnasvissa svårigheter med tanke på den splittrade opinionsom finns i regeringspartiet. Men Socialdemokraternakan inte genomföra en hel valrörelse utan att partietoch kandidaterna klart preciserar sin uppfattning omEU:s framtid.En annan sak är att slutliga ställningsta-gande i regeringskonferensen måste manglas fram häri . Inga partier och inte ens somnation kommer i slutänden att få precis som vi vill.Det är då viktigt att förhandlingsprocessen och posi-tionerna redovisas så öppet som det över huvud tagetär möjligt. Jag skulle vilja fråga representant för regeringspartiet om han här i dageller om kan tala om Soci-aldemokraternas samlade uppfattning om EU:s fram-tida inriktning, så att väljarna vet vad de röstar på ihöst.Vi har i KU haft besök av statssekreterare inför beredningen av det utskottsbetänkande vinu behandlar. Vi ville veta hur regeringen lagt uppberedningsprocessen inför regeringskonferensen. Jagvill inte påstå att vi fick någon riktigt klar bild överhur regeringen tänkt sig lägga upp förberedelserna.I torsdags var här i föratt tala om hur det skall gå till. Han talade om att skulle kopplas in och i vissa fall utrikes-nämnden. Det är naturligtvis bra. Men det verkar intesom regeringen har läst beslut om hurkontakterna mellan regeringen och skall gåtillI höstas när beslutade om inträdet sadevi i KU, och fattade sedermera beslut omdet, att som helhet måste kopplas in i EU-arbetet på ett tidigt stadium. främstauppgift är att finslipa ståndpunkter inför de slutligabesluten i ministerrådet och rådet. Vi sade att rege-ringen måste ha direktkontakt med utskotten, och attEU är en angelägenhet för hela riksdagen.Mats antydde i sin information i tors-dags att utskotten skulle kopplas in först när förhand-lingsresultatet föreligger. Han sade så här: Efter handsom arbetet fortskrider kommer säkert också sakut-skotten vara intresserade av att delta i diskussionernaoch kopplas in inför den senare processen, då riksda-gen för sin del skall fatta beslut om resultaten av kon-ferensen.Det är en på tok för defensiv strategi. Utskottenoch som helhet måste vara med hela tiden.EU-nämnden kan inte fatta några beslut på riksdagensvägnar, men utskotten kan i sina betänkanden föreslåriksdagen att fatta vissa beslut. Detta ger vi i vårtbetänkande utrymme för. Utskottet är nämligenenigt i sitt betänkande till , att regeringenredan i höst skall återkomma till med enskrivelse. Den skall dels redovisa hur förberedelsear-betet inför regeringskonferensen är upplagt, dels re-dovisa mer principiella ställningstaganden från rege-ringen sida i de sakfrågor som konferensen kommeratt behandla.Det betyder att vi lägger grunden för en mycketmer öppen diskussion och debatt än vad regeringenkanske hade tänkt sig. Jag tror att det är nödvändigtatt vi tar alla tillfällen i akt att föra en så öppen dis-kussion som möjligt för att våra uppdragsgivare skallha en chans att begripa vad som är på gång och kunnadelta i formandet av det framtida Europa.Det är ju dessutom en av de frågor som regerings-konferensen skall behandla, nämligen hur den demo-kratiska kontrollen skall bli mer effektiv. Det kan juinte bara vara en sak för EU självt utan också ettansvar för de deltagande nationerna.Herr talman! Flera partier i har i motio-ner redan nu velat precisera hållning i ettantal frågor som berör det framtida EU. Även Folk-partiet har lagt fram sådana förslag. Tyvärr får vi, såsom arbetet är organiserat här i , ingensamlad behandling av dessa frågor. Motionernas för-slag har remitterats till ett antal utskott. Några avförslagen behandlas i detta betänkande.En fråga som många partier tar upp är offentlighe-ten och öppenheten inom EU. Utskottet är enigt i sinbedömning att detta är mycket viktiga frågor och attSverige har en särskild mission att fylla i dessa frågori EU. Vi kan också konstatera att det otvetydigt är enökad öppenhet på gång. Vi är i utskottet i huvudsaknöjda med det arbete som regeringen bedriver ochanser att det inte nu finns något behov av ytterligareframstötar från sida.I en reservation vill emellertid jag ha ytterligare precisering av hur demokratinkan fördjupas inom EU. Vi menar att parlamentetmåste ges en starkare ställning och en tydligare kon-trollerande funktion.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 1och i övrigt till utskottets hemställan.Anf. 2 ()Herr talman! har nuvarit medlem i Europeiska unionen. Vi kan konstatera att mycket av det som skulle ske iundergörande riktning om vi blev medlemmar i kommit på skam. Människorna fick nog till vissdel ta ställning till en serie falska föreställningar omvad ett medlemskap skulle innebära. Därmed blevockså utfallet i folkomröstningen ett ja.EU blev inte vad man lovade och kommer sanno-likt inte att förbli vad det är eller har varit. , som skall ta sin början , kommeratt handla om att förändra statuterna för EU-samarbetet.Vi i har varit kritiska mot EU-medlemskap . Vi har också tidigt lagt framett program för förändringar av EU, nu när vi ärmedlemmar.Det finns inom EU i huvudsak två olika visionerom hur ett framtida EU skall styras. Den ena är attnärma EU till ett , där ett mereller mindre direktvalt EU-parlament utgör grundenför demokratin. Vi är bestämda motståndare till ensådan utveckling. Att ge lagstiftandemakt är ingen bra lösning på det som kallas EU:sdemokratiska underskott. Det leder till mycket storasvårigheter för en lagstiftande församling att represen-tera 380 miljoner människor i en union där männi-skorna har så olikartade kulturer, talar så skilda språkoch saknar gemensamma medier.Den andra framtidsmodellen är ett EU som bestårav självständiga stater i samarbete, där ett direktvaltEU-parlament aldrig kan få ha det avgörande infly-tandet och avgörande beslutsfunktioner. Det är enutveckling som vi i stöder. Vi vill attde beslut som styr EU skall fattas av nationernasriksdagar och regeringar och att de olika staterna skallförhandla med varandra utifrån direktiv som de fårfrån parlamenten. Vi vill förstärka de nationella par-lamentens inflytande över EU. Vi vill inte ge ökade maktbefogenheter. Det hindrar inteatt kan ha värdefulla funktioner närdet gäller att granska och kontrollera EU-byråkratinoch utarbeta förändringsförslag till ministerrådet. Detär också ett viktigt forum för EU-debatt över nations-gränserna.Det finns alltså många saker att diskutera inför re-geringskonferensen, som huvudsakligen kommer attbehandla institutionella frågor.Till utskottsbetänkandet om EU:s institutioner harvi tillsammans med fogat en reservationsom bl.a. går ut på att vi ser att det inom EU finnsstora risker för att utvecklingen inte går i den riktningsom vi förordar, utan tvärtom i motsatt riktning. Detblir alltså mera av union och därmed mindre av de-mokrati, förminskad nationell suveränitet osv. Detfinns illavarslande tecken också i agerandesom tyder på att krafter i vårt land stöder en sådanutveckling, med minskade möjligheter till veto försmå stater som ett exempel.Om EU förändras mot en starkare unionsmakt el-ler starkare centralmakt, där de mindre staternasställning försvagas, där olika majoritetslösningar blirhuvudsaklig beslutsregel och där medlemsländernasvetorätt minskar, om de nationella parlamentens infly-tande fortsätter att minska och man inför gemensamEU-polis, EU-valuta osv - då ställs helt enkelt folketinför nya förutsättningar. En sådan utveckling i EU,antingen den kommer helt eller i väsentlig grad, mås-te, enligt vårt förmenande, leda fram till en ny folk-omröstning. Då ställs människorna inför en ny situa-tion som de inte har haft att ta ställning till.Det är gott att partier är eniga om att slåvakt om öppenhet och offentlighet och också försökasprida detta inom EU. Frågan är dock om denna enig-het bara gäller ambitioner. Den gäller sannolikt intevår uppfattning om vad som är möjligt att nå.EU som institution är ett elitistiskt projekt medstor maktkoncentration till byråkratiska och politiskaeliter, till internationella diplomater och jurister i högställning. EU är, som det är uppbyggt, egentligen inteett demokratiskt projekt som främjar att folket kanstyra samhällsutvecklingen. Det är viktigt att göra dennyanseringen. Det är gott att vi verkar gemensamt förmer av offentlighet och öppenhet, men utsikterna attändra EU i de styckena är mindre. Där kan vi ha litetolika meningar.Det är nog svårt att tänka sig. Jag vet egentligeninga historiska exempel på att en maktelit - det är densom har initiativrätten över de politiska besluten i EU- själv kommer med sådana initiativ som avskaffardess egen position av maktelit. Därför är arbetet föröppenhet, offentlighet och för mera demokrati inomEuropeiska unionen också ett ganska svårt arbete.Detta arbete och denna enighet försvagas dess-utom om svenska EU-parlamentariker röstar emot detsom man på hemmaplan säger sig vara överens om,nämligen offentlighetsprincip, meddelarskydd osv.,när det krävs att sådana saker skall skrivas in i EU-dokument.Man skyller förvisso på att man har röstat fel, attröstningsproceduren inom var oklar,men det är märkligt att felröstandet så tämligen nogaföljer vissa bestämda linjer vad gäller hur de olikaEU-parlamentarikerna står i partipolitiska frågor och iEU-frågor i allmänhet. Det verkar så att säga inte varaen händelse eller en olycka utan snarare medvetna valsom man inte står för inför allmänheten.Herr talman! Med dessa ord och kommentarer berjag att få yrka bifall till reservation nr 2 av mig ochPeter Eriksson.Anf. 3 () replikHerr talman! ger en mycket dysteroch negativ bild av EU. Plötsligen har kommunisternablivit våra mesta nationalister.Han sade att det inte fanns några historiska exem-pel på att en maktelit hade givit ifrån sig någon makt,och det är naturligtvis hans erfarenhet från det centra-listiska systemet i , där ju Moskvaskulle styra och ställa i hela världen.Men det kan inte vara gamla kommunister meddåliga erfarenheter som skall bestämma Sverigesinställning för framtiden.Dessutom är skillnaden den - det kanske KennethKvist inte har uppmärksammat - att det här är frågaom ett frivilligt samarbete mellan demokratiska statersom själva har bestämt att gå in i ett samarbete för attförsöka skapa fred i vår del av världen och för attförsöka skapa en bättre miljö och bättre välstånd i vårdel av världen.Att skapa en bättre situation i vår del av världen äralltså det mycket väl fungerande uppdrag vi har tagitpå oss. Det sker på ett demokratiskt och frivilligt sätt.Anf. 4 () replikHerr talman! för en diskussionsom befann hon sig på 50-talet.Jag kanske gjorde en liten överdrift när jag sadeatt det inte finns något exempel på att en maktelitsjälv har skapat förhållanden som har avskaffat dessmakt. Man kan i någon mån säga att ochSovjets kommunistiska parti under hans ledning ge-nomförde sådana ändringar att dess makt blåste bort.Det är inte jag som är dyster, . Detär inte gamla kommunister som styr. Det är faktiskt enbred folkopinion som med utomordentligt stor besvi-kelse ser vad som har hänt med alla de löften som ja-sidan spred inför EU-omröstningen. Man ser att deinte har hållit.Birgit säger att det är ett frivilligt samar-bete mellan demokratiska stater och att det därför avdefinition måste vara demokratiskt. Så är det inte. EUär uppbyggt med en maktdelningsfilosofi som intekännetecknas av en bred folklig förankring utan avmakt för höga jurister, kommissionärer eller eliteninom staternas politiska sfär, i en ganska stor portionav slutenhet.Det är klart att det är parlamentariska demokratier,men vi har ju inte begärt medlemskap i någon avdessa demokratiska stater utan i EU som samlad insti-tution. Den kännetecknas inte av demokrati och harockså enligt egen utsago ett demokratiskt underskott.Anf. 5 () replikHerr talman! Det var själv somdrog fram historien. Vad jag ville påpeka var att hanhelt har ändrat uppfattning. Han har gått från att re-spektera och önska överhöghet över helavärlden till att bli en renodlad nationalist.Vi är överens om att vi skall ha en ännu större öp-penhet och ett större inflytande. Hela mitt anförandegick ut på att vi måste få en större legitimitet för dettaarbete.Vad man glömmer att tala om är att det är ett fri-villigt arbete där stater har gått samman. Det är de-mokratiska stater som just arbetar för en ökad öppen-het, en ökad insyn och en större demokratisk förank-ring i skall ju bl.a. handla omdetta och om hur vi skall kunna innesluta ännu flerländer i detta arbete.Det skall inte vara gamla sura kommunister meddåliga erfarenheter som styr detta arbete.Anf. 6 () replikHerr talman! Om jag är sur eller gammal får Frig-gebo ha vilken mening som helst om. Däremot tyckerjag inte att hon skall ägna sig åt politiska oförskämd-heter. Jag tror inte att jag i mitt politiskaliv har givit uttryck för - sagt, skrivit eller ansett -någon sådan uppfattning som påstår.Däremot kan jag belägga att jag under hela den tidjag har följt EU-debatten varit utomordentligt kritisktill EU just därför att det har varit ett elitistiskt projektsom stöder de starkaste aktörerna på den s.k. markna-den. Det är ett projekt som försvagar de arbetandesinflytande över sina arbetsplatser och över sam-hällsutvecklingen som helhet. Det är ett faktum.Anf. 7 ()Herr talman! KU har i detta betänkande behandlatett antal motioner om EU och EU:s institutioner införregeringskonferensen. Utskottet har endast i ett paravseenden tagit ställning. Det gäller offentlighets-principen och svenska språkets ställning, där bl.a. vifrån i praktiken har fått bifall för våramotioner. Det är bra.De förslag som har lagts fram om att begränsaantalet arbetsspråk inom EU måste tillbakavisas. Detär också viktigt att svenskar inom EU - parlamentari-ker och andra - använder svenska språket när det ärmöjligt.Jag träffar en del människor som i sann svensk ef-fektivitetsanda anser att man kan rationalisera bort demånga språken och tolkarna, men det finns tungtvägande demokratiska skäl för att starkt hävda svens-kan och andra mindre språk inom EU-systemet.Vi har redan problemet att man som EU-parlamentariker i praktiken måste behärska bådeengelska, tyska och franska för att kunna fungera påett bra sätt.Det gör att antalet människor som är valbara i va-let minskar dramatiskt. Om man därutöver be-ränsar antalet arbetsspråk så leder det till att vi får ensituation där EU-människorna lever sitt eget liv i sinegen värld med ett eget språk. Redan nu struntar viofta i att översätta EU-begreppen. Nästa steg blir attdet inte finns någon översättning och att antalet män-niskor som kan följa med i debatten blir ännu färre.I allt annat än svenskan och offentlighetsprincipenväljer KU:s majoritet att passa. Det är tråkigt, tyckerjag. Här finns en möjlighet för riksdag att tainitiativ för att påverka det politiska skeendet i ställetför att enbart stå vid sidan av och titta på. Men ma-joriteten ville inte det.I den senaste mätningen i söndagens om svenska folkets åsikter om EU-medlemskapet får ja-sidan återigen nya bottenrekord.Det finns något parti i riksdagsom har en majoritet av sina väljare med sig i åsiktenatt EU-medlemskapet innebär fördelar för Sverige.Var femte svensk som röstade ja känner siglurad i dag.Nu är EU på väg att ta nya steg mot överstatlighet,och frågan är om svenska politiker vågar låta svenskafolket ta ställning till den nya union som kommer efterregeringskonferensen. I skall det hållas enny folkomröstning. I har den nyvalde presi-denten utlovat en folkomröstning. Till och med irapporten som antagits av och somgått till den s.k. reflexionsgruppen så tar man ställningför nya folkomröstningar inom hela unionen.Det vore lämpligt och rimligt att man från svensksida också tog ställning för en folkomröstning. Menriksdagens partier vågar inte och regeringen mumlarom att man inte gärna vill ha en ny folkomröstning.Det kan man i och för sig förstå. Socialdemokraternagår ju nu ut i valet till med flera listoroch utan en egen politik. Men kan ni då inte lika gär-na låta folket bestämma?Ett beslut som borde komma upp på regeringskon-ferensen är förslag om att ta fram enlista på konkreta EU-regler som kan upphävas. Alla nisom talade så vackert för den s.k. subsidiaritetsprinci-pen före folkomröstningen borde kunna stödja den häridén. För det var väl ändå inte så att er fina närhets-princip bara innebar att besluten skulle flyttas ner tillBryssel?Vad som är alldeles klart är att svenska folket integav något mandat för nya beslutsöverlåtelser, förnågon gemensam valuta, för att minska inflytandet förde små länderna inom EU-systemet eller för att ta bortvetorätten. Om regeringen och vill följa denförra folkomröstningen så bör ni klart deklarera att niär beredda att använda vetorätten för att förhindra allaförändringar som inskränker de små staternas infly-tande.Vetorätten och de små ländernas överrepresenta-tion har, som jag ser det, varit en betydande fördel förEU. Det har begränsat makten och utrymmet för destora att genomföra farliga äventyr runt om i världen.Det är när de stora trots detta tvingat fram en gemen-sam hållning som EU:s utrikespolitik skapat problemsom t.ex. i Jugoslavien.Vetorätten i viktiga frågor och överrepresentatio-nen för små länder är sannolikt en förutsättning för attden här typen av samarbete över huvud taget skallkunna fungera.I den dominerande liturgin har den tänkta utvidg-ningen av EU österut kommit att bli det helt över-skuggande argumentet för att unionen skall ta nya stegmot överstatlighet och skapandet av den nya stormak-ten, . gamla strategiom att steg för steg bilda den nya unionen lever ihögsta grad.Snart sagt varje överstatlighet motiveras numeramed utvidgningen. Dogmen lyder som så att när EUgår från 15 till 27 stater går det inte längre att behållavetorätten och effektiviteten. Och det är nu på rege-ringskonferensen som besluten skall fattas. I nyheter-na på TV sade reportern t.o.m. att EUredan beslutat om att ta in en lång rad nya medlem-mar.Men är det sant? Är besluten om utvidgningen re-dan fattade? Kommer EU att ha 27 medlemmar omnågra få år? Är det nödvändigt att avskaffa vetorättennär eller om EU utvidgas?Nej, besluten är inte fattade. De besluten kommerinte heller att bli aktuella förrän en bit in på nästaårhundrade. Frågan om utvidgning är i själva verketinte direkt kopplad till regeringskonferensöver huvud taget. Däremot kommer 1998 att vara ettår som kan bli avgörande för om nya medlemmarskall släppas in. 1998 skall EU omförhandla budge-ten. Då kommer de verkligt svåra frågorna om enreformering av jordbruks- och regionalpolitiken.Innan vi fått en omfattande reformering och en an-passning från EU:s sida i de här frågorna så kommerdet knappast att vara meningsfullt att inleda någraförhandlingar med länderna i Österuropa om etteventuellt medlemskap.Sanningen är att vi inte vet om det blir någon ut-vidgning. Alla avgörande beslut om detta tas efterregeringskonferensen . får vi etthandfast prov på om det finns någon verklig viljainom EU att ta in nya medlemmar, något som jagpersonligen starkt betvivlar. Därefter kan förhand-lingar eventuellt påbörjas. Det blir med säkerhet enlång och svår process. När det är klart skall både EU-länderna och ansökarländerna ta ställning till om defortfarande är intresserade. Redan nu växer motstån-det i öst mot att gå in i EU. När förhandlingarna ärklara och gemene man får klart för sig att det inte blirnågot stort lyft, så är det långt ifrån säkert att männi-skor väljer att kasta bort sin nyvunna demokrati för attbli andra klassens medlemmar i den europeiska unio-nen.Är det då nödvändigt att avskaffa vetorätten på enlång rad områden om EU skall ta in nya medlemmar?Det beror alldeles på vad man vill att EU skall utveck-las till. Om man vill att EU skall bli en ny stark stor-makt med allt det som hör en nationalstat till så är detnödvändigt. Om man däremot vill att EU skall bevarakaraktären av ett samarbete med överstatlighet inomvissa begränsade områden och en relativt stor själv-ständighet för de deltagande länderna i övriga frågor,så är det alldeles fel väg att gå.De som har visionen om ett nytt starkt somtar tillbaka ledningen från och , ett Europasom kan bli en ekonomisk supermakt och en stat somkan leda världen och sätta kraft bakom orden, dekräver naturligtvis att vetorätten skall avskaffas. Detär de här människorna och idéerna som Socialdemo-kraterna, , och nu villliera sig med. Men det var inte den unionen som viröstade om och som ni lyckades få avsvenskarna att rösta för.Slutsatsen blir att talet om en utvidgning av EUsom en utgångspunkt inför regeringskonferensenmåste ses som ett sätt för federalisterna inom EU attdriva sina kända krav på mer överstatlighet, eftersomderas argument i sak är alldeles för dåliga för att vin-na något folkligt stöd. Det är oerhört viktigt att densvenska regeringen och den svenska opinionen intelåter sig luras så enkelt.Anf. 8 ()Herr talman! Successivt formar vi stånd-punkter i den kommande regeringskonferensen. Denhär debatten och utskottsbetänkandet är ett steg, ochriksdagen kommer att ha interpella-tionsdebatter i samma ämne.I det här betänkandet kan man notera att det råderenighet mellan regeringen och hela , såvittjag förstår, om att offentlighetsprincipen är ett mycketviktigt krav från svensk sida inför EU:s framtid.