prot · GJ0921 · 1995-11-10 00:00:00 — Som vi vet har det gått bra. Men de harinte fått en krona i statligt stöd, utan de har skapatbankerna själva. Det går säkert att göra i Sverigeockså om viljan, resurserna och förmågan finns. Dettogs också exempel när det gäller banker, om den enaeller den andra fick lån eller ej.Om vi tänker oss att det står två taxibilar vid tax-ikön på . Den ena har ett nytt taxikort ochslipper att betala in moms . Då ärdet svårt att konkurrera. Sådana metoder använderman , och de skapar bara problem.Slutligen frågade statsrådet mig om jag tycker attdet är fel att det är så mycket politik i samhället. Jagtycker att vi skall ha mindre av politik och mer avansvar från människorna själva. Vi kan ju se att vi intedirekt har lyckats , för om man ser till väljarnasuppfattning om oss politiker så är det tyvärr inget somman kan hedras av i alla fall.Anf. 16 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! När vi använder ordet positiv särbe-handling vill jag understryka att en sådan behandlingsyftar till att se till att de som är utsatta får sammabehandling som alla andra, dvs. att resultatet blirlikvärdig behandling. Men för det krävs någon formav politik.Jag tycker att tog ett väldigt braexempel om just banksystemet, för det finns ingetsystem som är så tydligt på den punkten. När manlånar pengar i en bank, bygger det på att man har enrelation med banken. I just det exemplet är det oerhörtvanligt att den som ingen relation har lånar med enväxel hos bilhandlaren, medan den som har en rela-tion med en bank lånar till en bra ränta på banken. Dågäller det att se till att den som lånar med en växel fårsamma möjlighet till lån som den som lånar på ban-ken. Detta känner faktiskt många taxiförare till.Jag har stor respekt för er som jobbar i den in-vandrarpolitiska kommittén. Ni är djupt engageradeoch kunniga på ert område. Därför läser jag det niproducerar med stort intresse och stor glädje. Det ärväldigt viktigt att en grupp riksdagsmän ägnar tid ochkraft åt denna fråga. På något sätt är invandringentoppen av det som klyftorna i samhället utgör,för det finns ändå stora orättvisor kvar i ett samhällesom trots allt är ganska fint. Dessa klyftor är ingetsom är specifikt för , utan det ser ut på det härsättet runt hela världen. Det gör det till en ännu störreutmaning för oss att lyckas åstadkomma något.Vad kan vi då göra? Ja, först och främst det somvi har pratat om och som vi tycks vara helt överensom, att se till att vi har höga tillväxttal. Det känns somdet mest centrala.Sedan vill jag gärna understryka det som Gustafvon säger, att de nya jobben huvudsakligenkommer i tjänstesektorn. Men jag är kanske inte likaövertygad om att man skall subventionera vissa delarav tjänstesektorn, därför att man skall komma ihåg attmycket mer än hälften av alla jobb är ett resultat avhushållens efterfrågan. Det är ju inte säkert att manåstadkommer ett nettosysselsättningstillskott genomatt subventionera en typ av hushållstjänster. Därför ärjag mycket tveksam till en sådan åtgärd.Men jag tror på en generös och generell välfärd.Det tror jag är viktigt, och jag vill se mycket mer avdecentralisering. Jag vill alltså att beslut i mycketstörre utsträckning skall flyttas från den nationella tillden lokala nivån.Jag hör till dem som också tror att välfärdssamhäl-let behöver en uppstramning och en tydligare återgångtill devisen från arbetarrörelsens ungdom - Gör dinplikt, kräv din rätt, som det står på fanorna. Den gällerfortfarande, i alla fall där jag lever. Det tror jag äroerhört viktigt.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 1995/96:8 omStockholm som kulturhuvudstad 1998Anf. 17 Kulturminister ()Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att skapa förutsättning-ar för en satsning på kultur i hela landet inklusive denplanerade satsningen på som kulturhuvud-stad.Låt mig först konstatera att kultur är något somberör oss alla. Kulturens källa skall vara tillgängligaför alla att ösa ur, oavsett ålder, kön eller boendeort.Det är därför ett viktigt kulturpolitiskt mål att skapaförutsättningar för en kulturell mångfald med godgeografisk spridning. intar en sär-ställning i svenskt kultur- och samhällsliv. Detta är isig naturligt. är landets huvudstad ochcentrum i landets mest befolkningstäta region. Nästanhälften av statens satsningar på kultur över Kulturde-partementets huvudtitel avser institutioner i Stock-holm. Inom museiområdet är koncentrationen särskiltpåtaglig. av de totala museianslagen gårtill . När det gäller teater ochdans går cirka hälften av statens satsningar till institu-tioner i . När det gäller satsningar inomövriga områden är resursfördelningen jämnare.1998 är kulturhuvudstad. Un-der året ges en unik möjlighet att visa uppallt det fina som finns här. ögon kommerunder att vara riktade mot -hoppas vi i alla fall. Det är självklart att även övrigaKultur-Sverige drar fördel av uppmärksamheten ochatt vi kan räkna med ett särskilt intresse för kul-tursatsningar runt om i landet och årendäromkring. Regeringen har också, för att understrykadetta, i sin regeringsförklaring deklarerat att 1998skall vara kulturens år i hela . Jag ser absolutingen motsättning mellan regeringens uttalande ochStockholms egen planering för kulturhuvudstadsåret.Tvärtom finns det ett uttalat stöd för en kultursatsningpå bred nationell front från projektledningen förStockholm - kulturhuvudstad 1998. 1998skall, för att använda egna ord, bli en"hävstång" för kulturen i hela landet.Som svar på fråga vill jag anfö-ra följande. Inom mitt departement pågår för närva-rande ett intensivt arbete med planeringen inför 1998.Arbetet har påbörjats, varför jag av naturligaskäl inte i detalj kan besvara de frågor ställer.Anf. 18 ()Fru talman! Jag tackar för svaret från kulturminis-tern.Svaret gör mig litet orolig - för och förkulturen i . Kulturministern säger bl.a. attkulturen är viktig för alla och att kultur är någontingsom måste finnas för alla - det håller jag helt medom. De källorna skall vara tillgängliga för alla, somdet står i svaret. Men det skall inte vara vilken kultursom helst utan kultur av viss kvalitet.Häromdagen diskuterade jag den här interpellatio-nen med en chefredaktör. Han sade då att han hadeblivit rädd för teater sedan han hade sett en oerhörtdålig barnteaterpjäs i skolan. Jag menar att barnskulturintresse måste väckas genom att de får kultur avhög kvalitet. Det viktiga är inte den geografiskaspridningen. Vi kan aldrig sätta den geografiskaspridningen före kvaliteten. Med det menar jag inte attvi inte skall se till att det finns kultur över hela landet,men jag tror att man hamnar helt fel om man harspridningen som huvudmål. Det sade redan granskar-na från sedan.Ett annat orosmoment i svaret är att kulturminis-tern säger att intar en särställning. Ärdet så att inte skall inta en särställning ? Är det bara tillfälligt? Skall vi tänka oss attfortsätta den utveckling som vi kan ana i , där man har förslag som säger att resur-serna till kan minska för att man skallkunna skicka ut mer pengar till landet i övrigt?Stockholm kan enligt min mening inte ses som enstad som skall konkurrera med andra städer i Sverige.Stockholm är ju vår huvudstad, och jag tycker attStockholm skall vara vår profil ute i världen, somhuvudstad. Konkurrensen gäller då inte ,och , utan den gäller , ,, , , osv. Jag tycker inte att vi skallfölja exempel - där har man fyra huvudstä-der. Jag tycker att vi skall behålla somhuvudstad.Från andra sammanhang vet vi att det är dyrt attbo i , att vi har svåra sociala problem ochatt vi har trängsel. Men det finns saker som uppvägerdessa nackdelar med att bo i en storstad. Det är bl.a.kulturen som drivmotor i staden. Därför tror jag attdet är oerhört viktigt att den här kampanjen motStockholm, som minsann inte startade med förslag utan har pågått länge, på någotsätt stoppas. Jag skulle vilja att kulturministern förkla-rade för mig vilken inställning hon har till Stockholmsom huvudstad också för kulturen.Jag tror inte att vi kan fortsätta att ge resurser tillövriga landet på bekostnad. Det är jufaktiskt så att har fått minskade resurserända . har antalet regionalateatrar mer än fördubblats . Jag skulledärför gärna vilja höra hur kulturministern ser påStockholm som kulturhuvudstad.Anf. 19 ()Fru talman! Nog ser vi alla fram emot att Stock-holm skall bli kulturhuvudstad. Det blir väl någotfantastiskt! Jag är alldeles säker på att det blir enhävstång för hela landets kulturpolitik - svenskarna ärintresserade av vad som händer i . Det visarinte minst alla de skaror som åker hit och deltar i detkulturliv som finns här. Det är fantastiskt bra - det villjag säga.Däremot tycker jag inte att det på något sätt är etttecken på Stockholmsfientlighet att man i föreslår en viss liten utjämning mellanStockholm och övriga landet när det gäller resursernatill kultur. Det handlar om att även människor ute ilandet skall få sitt kulturintresse tillgodosett. Dåkommer de också hit och tar del av kulturen.Det handlar också om att får stora in-komster genom alla de människor som kommer hit föratt delta i det kulturliv som finns här. Vilka kostnad-seffekterna blir kan alltid diskuteras. Det är ju frågaom nytta också. Det är viktigt att man tar ett ansvarför kulturlivet överallt i landet. Naturligtvis är detenklast för stockholmarna att delta i det kulturliv somfinns här, och man har som sagt också inkomster avdet.Jag tycker att det är synd att debatten har fokuseratpå något slags motsättning mellan ochövriga landet. Jag tycker att det är fel - jag tror inteatt det är på det sättet. Jag tror inte att det finns någotsådant motstånd mot kulturen i i exem-pelvis eller , men man vill känna attdet finns ett levande kulturliv där också. Det tror jagatt vi klarar i . Vi behöver verkligen det.När befann sig i regeringsställning visadevi att vi brydde oss väldigt mycket om vad som hän-der i . Jag kan som exempel nämna natio-nalstadsparken. Det är viktigt att stockholmarna självaockså fattar sådana beslut att man bevarar det kultur-arv som finns, den naturmiljö som finns och de finamiljöer som finns kvar i och värnar omdem. Det är ett riksintresse, men det är stockholmarnasjälva som har det största ansvaret för att göra det.Jag skall inte ge mig in i någon stor diskussion omStockholm som kulturhuvudstad - jag tror att vi äreniga där. Att är kulturhuvudstad 1998 trorjag kommer att bli en fantastisk upplevelse för helaSverige och en oerhört fin inkörsport till nästa århund-rade.Runt hade vi ett fantastiskt le-vande kulturliv. Många stora konstnärer och mångastora författare verkade . gjor-des de stora uppfinningar som svenskt näringsliv tillstor del lever på än i dag.Det är någonting att fundera på om det då inte varen miljö som gjorde att tänkandet var fritt och att alltdet nya kunde komma fram. Jag vill säga att det är ettnyvaknat kulturintresse - det kanske inte är riktigt,rätt men ett ökat intresse - överallt i landet, i närings-livet och bland allmänheten, som jag hoppas kan ledatill någonting liknande inför det här . Detär en dröm, och jag hoppas att det också skall bliverklighet.Anf. 20 Kulturminister ()Fru talman! Den här debatten har sin upprinnelse iKulturutredningen. Utredningens omfattande betän-kande är ute på remiss ochskall sedan leda till en proposition från vår sida imars. har behandlat i stort sett helakulturområdet, och det har lett till att vi har fått etthelt spektrum av olika förslag. Risken med ett såomfattande underlag är att man förlorar sig i detaljer,missar helheten eller enbart ser till vissa frågor.Jag tycker att det är väldigt olyckligt om debattenskall präglas av provinsialism och oro där stockhol-marna skall känna sig hotade av bondläpparna. Jagtror att det är precis som sade,att de som bor ute i landet är stolta över huvudstadenoch vill att det där skall finnas ett fantastiskt utbud.Jag är övertygad om att stockholmare vill att det skallfinnas kultur i hela landet. Egentligen borde det intefinnas någon motsättning.Som kulturminister företräder jag hela landet. Jagtänker inte finna mig i en debatt som blir "vi motdem". Vi måste se till kulturpolitiken i stort, och vimåste framför allt våga diskutera det som betänkandethandlar om: kulturpolitikens inriktning och målen förkulturpolitiken under de närmaste åren.När det gäller arrangemangen 1998 kan vi räknamed att även övriga regioner i landet vill satsa litetextra på kulturen. Det ser jag som mycket positivt ochhelt naturligt. För att på bästa sätt samordna olikaresurser är det viktigt att det inleds en dialog mellanberörda institutioner, organisationer och företrädareför kulturen i hela landet. Det är också viktigt att allakan skaffa sig erfarenheter av det arbete som gjorts avprojektledningen för kulturhu-vudstad 1998. Mina kontakter med projektledningenkommer också att intensifieras som kom-mer.Jag kan bara upprepa vad jag sade till BirgittaWistrand i svaret, att jag inte ser någon motsättningmellan regeringens uttalande och egenplanering för . Jag räknar med attdet skall finnas både-och . Jag vill förklarhets vinnande fråga om det inte är så att manmissförstod om man tolkade henneså att kvalitet bara skulle finnas i Stockholm.Anf. 21 ()Fru talman! Jag tar den kastade handsken först.Jag menar självklart att kvalitet skall finnas i all kul-tur, i och i övriga landet. Det är oerhörtviktigt att kvaliteten går före den geografiska sprid-ningen. Då föredrar jag kvalitet ute i landet före dåligkvalitet i Stockholm.Vad jag vill komma åt är det resonemang somminsann inte startade i och med Kulturutredningenutan som fanns även tidigare med uppvaktningar hosden förra kulturministern om roll när detgäller att få statliga subventioner. Det är väldigt vik-tigt att vårda och värna de nationella institutionerna.De måste ta fram vårt nationella kulturarv. De finns iStockholm, och de kan inte spridas ut över landet. Vikan inte dela upp och skicka olika delar utöver landet bara för att visa upp det. Det går inte. Detär den diskussionen jag syftar på. Vi får inte säga attvårt nationella arv inte behövs här utan att det skall visprida ut över landet. Naturligtvis skall vi arbeta till-sammans. Som det sägs i behövsbåde-och.Jag visste som ledamot från inte ommotståndet mot . När jag kom in i riksda-gen och hörde hur debatten gick blev jag förvånad.Jag tycker att landet behöver som motor.Det sägs ofta att vi i lever på övrigalandet. Men invånare betalar30 % av de samlade skatterna i kungariket Sverige.Över 16 miljarder kronor fördelas direkt ut till övrigalandet. Stockholmarna hjälper verkligen till. Därförtycker jag att det är viktigt att diskussionerna, i Stock-holm och i övriga landet, har den innebörden att vivill behålla som huvudstad för vårt natio-nella kulturarv. Dessutom skall vi ha ett kulturår.Det var detta jag ställde min fråga om med anled-ning av regeringsdeklarationen.Kulturministern vet precis som jag att Stockholmskommun har satsat extra. Dess-utom satsar kommunen ungefär 700 miljoner påkultur. Det är inte så att kommunen drar sig undan sittansvar, utan kommunen tar sitt ansvar. Men vi iStockholm upplever att intentionen att värna både detena och det andra, som kulturministern har, inte finns.Det är detta jag ville påpeka. skall fortsättaatt vara vår kulturhuvudstad.Anf. 22 ()Fru talman! Jag vet inte riktigt vem jag debatterarmed. Jag förstår egentligen inte starkareaktioner. Det är ingen som påstår att vi skall flyttaut nationalscener och de statliga museerna. Det pågåren diskussion om huruvida detskall byggas ett nytt i eller om det skallvara ute i landet. Men det skall byggas nya fina muse-er i , och detta råder det ingen oenighet om.Någon motsättning finns egentligen inte. Jag tyckeratt det är synd att det blossats upp i pressen, i Stock-holmstidningarna. Det är ganska intressant för all-mänheten. Medierna är naturligtvis intresserade avmotsättningar. Jag tror att den här diskussionen tillstor del är en produkt av det.Jag upplever det som så att alla tycker att det ärväldigt bra att det finns mycket bra kultur i Stock-holm. Det är jättebra att staden nu satsar mycket, förden skall ju bli kulturhuvudstad. Det kommer att geoerhört bra PR för och för hela Sverige.Precis som kulturministern sade kommer det att tas enmängd initiativ ute i landet. Det finns en kraft och ettstort intresse ute i landet. Trots dåliga ekonomiskaförutsättningar ute i kommunerna satsas det ändå påkultur. Det tycker jag är fantastiskt glädjande.Diskussionen om finansieringen kommer natur-ligtvis alltid att pågå, för vi kommer alltid att ha litetresurser. Man kan försöka finna nya finansieringsfor-mer och diskutera hur det hela skall fördelas, och detkommer inte att vara lätt. Nya idéer dyker ständigtupp. Men alla måste ta sitt ansvar, vara med och beta-la för det utbud som finns. Men man får också en heldel inkomster vid stora arrangemang och när man harett så levande kulturliv som har med allasina institutioner. Det leder ju också till stora inkoms-ter för staden i form av övernattningar, resor, restau-rangbesök m.m.Jag vill inte att debatten skall handla om det härutan att den skall handla om helheten i Kulturutred-ningen när det gäller och övriga landet.Det är faktiskt en helhet att ha ett bra kulturliv i helalandet, och jag hoppas att den här debatten kommeratt avslutas så att vi kan diskutera de övriga förslagsom finns i Kulturutredningen.Anf. 23 Kulturminister ()Fru talman! Jag tror att vi egentligen talar om tvåsaker här. Å ena sidan talar vi om detmycket konkreta som är kulturhuvudstadsprojektet1998. Det är självklart att inte en satsning på kultur ihela landet 1998 skall gå ut över det projektet. Åandra sidan talar vi om förslag,och den syn på vad som skall vara nationellt och vadsom skall finnas i huvudstaden. Jag trodde nog att jaguttryckte mig tydligt: Vi måste värna både det ena ochdet andra.Jag anser dessutom att vi, som riksdagspolitikeroch regeringspolitiker, har ett stort ansvar för att ba-lansera den här debatten. Vi måste akta oss så att viinte sprider fördomar eller myter om Kulturutredning-ens förslag. Det finns inga förslag om att splittra na-tionalscenerna eller föra ut kulturskatterna i landeteller göra något annat av det slaget.Det förs ett resonemang om särställ-ning och om hur mycket kommunerna runt omkringStockholm satsar jämfört med övriga landet. Dessasiffror och det faktaunderlag som kulturutredningenarbetar med har ifrågasatts, och därför har vi ocksåsagt att om man påstår att de här siffrorna är felaktigagäller det att vi får de riktiga siffrorna. Därför låter vien liten grupp på departementet samla in sådana upp-gifter och se till att vi har ett bra beslutsunderlag närvi skall ta ställning till förslag ochtill de remissynpunkter som kommer in.Jag hoppas att vi skall kunna balansera den härdebatten och få ut någonting vettigt av den. Jag trorinte att kulturen är betjänt av att vi ställer oss så attsäga "vi mot dem" ute i landet. Det är kulturen som vihar att värna och slåss för, kultur i hela landet: både ihuvudstaden, som naturligtvis också i fortsättningenkommer att ha en särställning och där vi vill bli bjud-na det yppersta, och ute i landet. Vi måste kunnaerkänna att det också där kan hända en hel del när detgäller nytänkande och utveckling på kulturområdet,och att det det yppersta ibland kan hittas också där.Låt oss mötas där någonstans, så kan vi få en vettigdiskussion kring kulturen och kulturens ställning,1998 och i framtiden.Anf. 24 ()Fru talman! Jag börjar med att instämma i vadkulturministern har sagt.Jag talar från den utgångspunkten att vi ser hurStockholm blir illa behandlat. Om mantalar allmänt om statsbidrag kan man konstatera att vii har förlorat ungefär 4 miljarder i minska-de statsbidrag och början av1990-talet.Vi kan känna oss som eller lillasyster häri eftersom vi betalar mycket skatt och fårminskade statsbidrag och man talar om att vi har förmycket resurser. Då vill vi säga: "Hallå, Stockholmbehöver också. "Det är inte det att vi missunnar någon annan,tvärtom. Jag håller helt med om att det här handlar omvårt politiska ansvar för hela landet. Det handlar ock-så om att skall få fortsätta att vara kultur-huvudstad. Vi är inte oeniga, men jag ville med an-ledning av det som stod i regeringsdeklarationen taupp den här diskussionen för att hålla den levande.Eftersom vi i känner så här ärdet inte bara någonting som vi hittar på, och därförtror jag att det är bra att vi balanserar det här. Tack såmycket.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1995/96:104 till skatteutskottetMotioner1995/96:Bo3-Bo5 till bostadsutskottet5 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1995/96:109 Skattelättnad för riskkapital, m.m.Motionermed anledning av prop. 1995/96:91 pro-duktionsdivision1995/96:T28 av ()1995/96:T29 av ()1995/96:T30 av m.fl. (kds,m,fp)med anledning av prop. 1995/96:96 Anställning medlönebidrag1995/96:A2 av m.fl. (kds)1995/96:A3 av m.fl. (fp)1995/96:A4 av ()1995/96:A5 av och ()1995/96:A6 av m.fl. (c)1995/96:A7 av m.fl. (s)1995/96:A8 av m.fl. (mp)1995/96:A9 av m.fl. (s)1995/96:A10 av m.fl. (s)betänkande1995/96:KU7 betänkanden1995/96:SoU1 Allergi och andra folkhälsofrågor1995/96:SoU2 Äldreomsorg m.m.Kulturutskottets betänkanden1995/96:KrU3 Tornedalsfrågor1995/96:KrU5 Arkeologiska frågorJordbruksutskottets betänkanden1995/96:JoU1 Trestickla nationalpark1995/96:JoU2 Miljölagstiftningen m.m.1995/96:JoU3 Skogspolitik6 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 9 november1995/96:20 av () till miljöministernom allemansrättenden 10 november1995/96:21 av () till försvarsminis-tern om flygräddningstjänsten i /96:22 av () tillförsvarsministern om naturreservatet uddeoch försvarets naturvårdshänsynInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 14 november.7 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 9 november1995/96:91 av () till jordbruksmi-nistern om kodressörer och djurhälsan1995/96:92 av () till utrikesminis-tern om förändringar i CFE-avtalet1995/96:93 av () till utrikes-ministern om Tibet1995/96:94 av () till utbild-ningsministern om ökning av antalet professurer1995/96:95 av () till statsrådet om anställningsskydd av gravidaden 10 november1995/96:96 av () till utrikesministern omFörenta Nationernas resolution om kärnvapenprov1995/96:97 av () till miljöminis-tern om klorerade lösningsmedel1995/96:98 av () till arbets-marknadsministern om utnyttjandet av arbetsmark-nadspolitiska åtgärder1995/96:99 av () till statsrådet om nedsatt sjukpenning1995/96:100 av () till statsrådet om folkpension för gifta pensionärer1995/96:101 av () till statsrådet om krigsmaterielexport1995/96:102 av () till finansminis-tern om beskattningen av bilförmån1995/96:103 av () till statsrådet om beaktande av barns situation vid beslutom uppehållstillstånd1995/96:104 av () till justitieminis-tern om hets och våld mot homosexuellaFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 14 november.8 § Kammaren åtskildes kl. 10.37.Förhandlingarna leddes avandre vice talmannen.