prot · GI09108 · 1995-05-18 00:00:00 — Vi har alltså breddat uppdraget till organisations-kommittén på den punkten.Gudrun yrkande här alldeles gör attdet blir en onödig inskränkning av uppdraget. Jag ärinte säker på att faktiskt vill ha detpå det sättet. Den samsyn som hon var ute efter trorjag nog att vi skulle kunna komma överens om medde skrivningar som finns i betänkandet.Med detta menar jag att den utbildning som redanfinns i , och bör få ut-vecklas vidare och knytas an till den nya högskolan.Den organisationskommitté som arbetar bör ta tillvara den möjligheten att skapa en framtidsinriktadhögskola som från början arbetar med ny teknik somunderlättar att studera på olika orter men ändå dranytta av en sammanhållen organisation. Jag skullevilja påstå att det här finns utrymme för fantasi ochskaparkraft och nya idéer som bryter gamla traditio-nella mönster och skapar någonting nytt.Fru talman! Jag vill avslutningsvis understrykavikten av att organisationskommittén får en sådansammansättning att den redan från början får starkaoch naturliga band med , med kommunernaoch med annat samhällsliv i den delen av regionen.Jag yrkar alltså bifall till utskottets hemställan.Anf. 185 ()replikFru talman! säger att hennes hand-ling är kraftfull. Det jag kan konstatera är att hand-lingen innebär mindre än hälften av det antal utbild-ningsplatser som föreslogs i "Kronan Spiran Äpplet".Det som skiljer oss åt är vår ambitionsnivå vadgäller ett nytt universitet. Vi moderater vill inte ha enfilial, utan vi vill ha ett nytt universitet med en högambitionsnivå. Ett internationellt inriktat universitetpå toppnivå måste vara centralt beläget och ha ettattraktivt läge.Anf. 186 ()Fru talman! Anledningen till att vi från Södertäljehar reagerat beror inte på att vi på något sätt skullevara emot att också andra kommuner får högskole-utbildning utan därför att har jäm-ställts med och speciellt prioriterats. Det ärdet som kommun har reagerat emot.Naturligtvis hoppas vi att så mycket högskoleut-bildning som bara är möjligt skall komma de södrakommunerna i länet till del. Där är givetvis ocksåBotkyrka en kommun som har en struktur som skullegöra att den definitivt skulle behöva högskoleutbild-ning.Det är i ljuset av vad som hände med lärarhögsko-lan som man måste se att vi kanske är litet extra oro-liga. Jag hoppas att det inte finns anledning till det. Vikanske gemensamt kan hitta någon möjlighet att visaatt det inte finns någon anledning till oro.Anf. 187 ()Fru talman! Jag tror att vi är helt överens på denpunkten, . Efter den här debattentorde det framstå alldeles klart. Jag är inte ett duggorolig för den skrivning som finns i utskottets betän-kande. Den är bredare och inskränker inte uppdragettill just och när det gäller annanlokalisering av utbildningen än . Jag tyckeratt vi kan vara överens om detta.Den nya högskolan på kommer underinga förhållanden att utvecklas till någon filial tillnågon annan högskola, . Jagvet inte vilken det skulle vara. Det är en egen själv-ständig högskola som jag hoppas skall få tillfälle attutvecklas till någonting nytt som förmår att bryta endel traditioner som jag tror att det är bra att man bry-ter.Det går faktiskt både att studera och forska påmycket hög nivå även i . Det visas av denutbildning som redan finns där som bedriver, och det visas också av den mycketomfattande forskning som bedrivs vidNovum och är av mycket god kvalitet.Jag förstår inte varför all forskning och utbildningsom skall nå en viss kvalitet skall behöva ligga iStockholms innerstad. Det är faktiskt att överbetonavikten av en placering i . Förövrigt finns det t.o.m. områden längre bort i länet änHuddinge där man bedriver bra utbildning.Per riskerade med sitt förslag den enighetsom finns i regionen på den här punkten och skapadeen hel del funderingar om vad i hela friden han mena-de.Anf. 188 ()Fru talman! Det gläder mig att höra att det skallbli en självständig högskola och att det inte blir enfilial. Jag hoppas att ambitionsnivån också kommeratt höjas. Det kommer vi att behöva.Som medicinare själv måste jag säga att jag hög-aktar den medicinska forskning som bedrivs påNovum. Det var på intet sätt det jag ville diskutera,eller att jag ville påtala att den är dålig. Det jag tyckeratt man skall göra på är att man koncentrerarsig till medicinsk forskning och utbildning av allehan-da slag så att vi har ett medicinskt centrum som växer.För att få ett nytt alternativ i , ett nyttuniversitet med en annan inriktning, vill vi moderaterha ett Östersjöuniversitet. Vi vill gärna se att det ärcentralt lokaliserat. Vi tycker att det är en poäng att haett attraktivt läge. Det skulle vara väldigt roligt att fåren tvärvetenskapligt universitet som har en internatio-nellt inriktad och framåtriktad forskning.Vi är alltså icke ute efter att på något vis påtala attden medicinska forskningen som bedrivs på Novuminte är bra. Jag anser att den i högsta grad är avmycket god klass.Anf. 189 ()Fru talman! hade kunnatbli glad litet tidigare om hon hade läst propositionen.Där framgår med all önskvärd tydlighet att det inte ärfråga om någon filial, utan att det handlar om en egenfristående högskola.Om det nu går att bedriva medicinsk forskning avgod kvalitet i skulle jag bra gärna vilja hareda på om det är någon annan forskning, och i så fallvilken, som inte tror skullegå att bedriva där. Vilken forskning är det i så fall?Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )8 § Frågor om offentlig upphandlingFöredrogsFinansutskottets betänkande 1994/95:FiU22Frågor om offentlig upphandling (prop. 1994/95:153)Anf. 190 TOM ()Herr talman! Offentlig upphandling svarar för enmycket stor del av den svenska ekonomin. En effektivupphandling med en sund konkurrens är därför enviktig ekonomisk fråga, både för stat och kommun.Sverige har en dålig tradition på detta område.Statliga, kommunala, privata och kooperativa mono-pol eller oligopol har haft ett dominerande inflytande.I stat och kommun var kravet på verksamhet i egenregi länge dominerade.Dess bättre har utvecklingen gått i rätt riktning.Stora delar av verksamheten sker nu på entreprenad.Besparingarna har ofta blivit betydande - 20-25 %har inte varit ovanligt - som verksamhetenofta har blivit bättre.Men reglerna för upphandling måste vara klaraoch entydiga om systemet skall fungera väl. Det ärdärför olyckligt att det görs undantag för s.k. anknutetföretag som därmed slipper anbudsförfarandet. Tvärt-om borde kraven skärpas så att upphandling alltid blirobligatorisk. Reglerna bör vara så utformande att detinte går att begränsa kretsen av anbudsgivare till nå-gon enstaka leverantör genom anbudshandlingarnaskrav.Det är också viktigt att upphandlingen kan prövasså att inget tvivel behöver råda om att den har gått rätttill. kan endast den som känner sig drabbad avfelaktig behandling begära överprövning. En mindreanbudsgivare kan ofta vara beroende av kommunensupphandlare i andra sammanhang och därför inte viljariskera den relationen genom en överprövning avanbudet. Upphandlingen borde därför kunna prövasäven efter anmälan av annan part än anbudsgivaren.Fru talman! Vi har fört fram dessa synpunkter ireservationerna 1, 2 och 3 i betänkandet. Men för tidsvinnande yrkar jag här endast bifall till reservation nr2.Anf. 191 ()Fru talman! När det gäller upphandlingen är detviktigt att även kvalitetsaspekten får väga tungt. Vi iMiljöpartiet har krävt att offentlig upphandling skerpå ett mer miljöanpassat sätt, och jag noterar att ävenCenterpartiet har krävt detta.Det är inte så att det inte går att göra det med da-gens bestämmelser i lagen om offentlig upphandling,, men det saknas enhetliga riktlinjer. Man tilläm-par detta mycket olika ute i landstingen och kommu-nerna. Det finns ett behov av mer enhetliga riktlinjer.På det sättet skulle man kunna få ett betydligt bättretryck på den miljörelaterade marknaden och därige-nom gynna miljöanpassade produkter mer systema-tisk. Det skulle vara positivt för näringslivet eftersomden miljörelaterade sektorn har en snabb tillväxt in-ternationellt sett. Där sker också en mycket snabbutveckling ur teknisk synpunkt, och även ur andrasynpunkter.Vi har krävt att regeringen skall utarbeta ett för-slag till miljökriterier för de vanligaste produkterna ioffentlig verksamhet, t.ex. sjukvårdsutrustning ochfordon för kollektivtrafik och tjänsteutövande. Dessaanvisningar bör införas i en bilaga till lagen om of-fentlig upphandling.Fru talman! Med det yrkar jag bifall till reserva-tion 5.Anf. 192 ()Fru talman! Det här ärendet från finansutskottetgäller vissa ändringar i lagen om offentlig upphand-ling. Det har ett samband med att blivit med-lem i EU.Utskottet tillstyrker förslagen i propositionen. Ibetänkandet behandlas tre motioner som väckts medanledning av propositionen och tio motioner om of-fentlig upphandling som väckts under allmänna mo-tionstiden. Alla motioner avstyrks. Till betänkandethar fogats fem reservationer.När det gäller tjänsteupphandling finns det inomEU ett direktivbundet undantag som vi nu föreslårskall införlivas med den svenska lagen. Vi har hört attTom inte vill införa något undantag i frågaom tjänsteupphandling från ett anknutet företag. Hantycker det skulle innebära att produktion i ett egetbolags regi inte utsätts för konkurrens och att detta ipraktiken är en lindring av direktivens krav på en iövrigt konkurrensutsatt upphandling.Men den här lindringen är en följd av vad direkti-ven kräver. Den förra regeringens förslag innebar enavvikelse från direktiven. Vi socialdemokrater reser-verade oss mot det riksdagsbeslutet. Vi tyckte inte attdet fanns någon anledning för att utsätta etteget bolags regi för konkurrens i en situation där mot-svarande koncernbildningar i andra länder höll sinakoncerner stängda för svenska leverantörer. Rege-ringen föreslår nu ett visst undantag avseende justdetta.Vi i utskottet är av samma uppfattning som rege-ringen. Vi anser inte att det finns några skäl till varförvi i detta fall skall frångå det internationella regelver-ket och varför vi skall ha en strängare ordning i Sve-rige än vad som gäller inom EU i övrigt. Varför skallvi öppna oss mer än andra länder?Tom hävdar att en obligatorisk upphand-lingslag för kommunerna skulle tvinga fram ett ökatkonkurrenstryck. Det skulle ge en ökad möjlighet förprivata initiativ på marknader som är stängda,enligt Tom . Han önskar därför att upphand-lingslagen skall skärpas med regler om obligatoriskkonkurrensutsättning av främst egenregi.Visst är det riktigt att lagen om offentlig upphand-ling inte hanterar frågan om konkurrensutsättning avoffentlig egenregi. En gång i tiden var ett sådant för-slag på gång, men det fick så mycket remisskritik ochannan kritik att den dåvarande regeringen beslöt att istället föreslå en lag om ingripande mot otillbörligtbeteende vid offentlig upphandling. Vi socialdemo-krater var då starkt kritiska till förslaget och reserve-rade oss.Jag kan inte kommentera det Tom harsagt och den reservation som finns på annat sätt än attupphandlingslagen inte tar hand om just den här re-servationen. Den har inte heller varit avsedd för det.Från utskottets sida vill vi påpeka att det vidtas enrad åtgärder på olika plan för att utveckla den offent-liga upphandlingen. Kommun- och landstingsförbun-den stöder aktivt kommunerna och landstingen i strä-van att i större utsträckning konkurrensutsätta verk-samheten. Vidare har flera av dessa organ antagithandlingsprogram och utbildningsplaner för upphand-lingsområdet.Sedan hävdar att leverantörer intevill utnyttja överprövningsrätten på grund av risken attupplevas som besvärliga och att de därigenom skullefå svårigheter att få andra kontrakt. Han yrkar attkretsen talesberättigade skall vidgas.Min fråga är då om det inte är en branschmyt attleverantörer skulle vara så rädda för den offentligasektorn att de inte vågar göra sin röst hörd. Lagen harvarit i kraft . Sedan dessfinns ca 60 överprövningsärenden anhängiggjorda vidlandets förvaltningsdomstolar. Jag tycker att dettaantal är bevis nog på att leverantörerna inte är sårädda som deras intresseföreträdare påstår.Från utskottet vill vi understryka att inget hindrarintresseorganisationer eller andra sammanslutningaratt biträda enskilda leverantörer vid en överprövningenligt lagen om offentlig upphandling.Kretsen av talesberättigade omfattar alla leveran-törer. Alltså även de som inte har lämnat något anbudi det enskilda fallet. Enligt min mening är det enmycket stor krets talesberättigade.Jag tycker inte att kravet att intresseföreträdareskall kunna föra talan är så klokt. Lagen om offentligupphandling bygger på att den enskilde tar sin rätt tillvara. Man måste visa att man har lidit skada. Vidareär det en finess i lagen att den anvisar förvaltnings-domstolsvägen. Eftersom en förvaltningsprocess ärkostnadsfri för klaganden, även om han förlorar, löperhan ingen ekonomisk risk genom att begära enöverprövning.Så till frågan om miljöhänsyn vid upphandling.Utskottet framhöll senast i sitt yttrande till att det är fullt möjligt att ta miljöhänsyn vidupphandling. Men det är den upphandlande enhetensom måste ange i annonser eller i förfrågningsunder-laget att man tar hänsyn till miljöpåverkan. Man skallockså ange vilka olika slag av påverkan som mantillmäter betydelse.I reservation 4 har man krävt att lagen om offent-lig upphandling skall förtydligas så, att det av lagtex-ten skall framgå att man tydligare skall ta hänsyn tillmiljöeffekter. Detta finns alltså redan med i lagen. 22 § stadgas att miljöpåverkan är en faktor somfår tas med vid anbudsprövningen. Det finns alltsåinte något hinder för att göra så.Roy föreslår att man skall utarbeta an-visningar för en miljöeffektiv upphandling och läggamed som en bilaga till lagen. Enligt utskottets meningvore det onödigt betungande att lagfästa detta. Detskulle dessutom inte bli särskilt aktuellt, om manbestämde sig för att lägga med vissa kriterier i enbilaga. Det fungerar på ett betydligtbättre sätt, eftersom både regering och riksdag harvalt att ge uppdrag åt myndigheter med särskild kom-petens inom miljöområdet att samarbeta för att stimu-lera miljöanpassad produktutveckling.Sedan i höstas driver i samarbe-te med och Ke-mikalieinspektionen ett projekt för att sammanställaråd om hur miljöhänsyn kan inkluderas vid offentligupphandling. I detta arbete ingår informationsinsam-ling från , och och även jämförelser med andra län-der. Förstudien kommer att avrapporteras i sommar.Det som efterfrågar håller alltså påatt genomföras utan att ytterligare lagstiftning är nöd-vändig.Med detta, fru talman, ber jag att få yrka bifall tillutskottets förslag i alla dess delar samt avslag påreservationerna.Anf. 193 TOM () replikFru talman! Anledningen till att vi har krävt enkonkurrensutsättning av all offentlig upphandling ärnaturligtvis att det har skett och sker så mycket avkonstigheter i den offentliga upphandlingen att detskulle behövas ett annat regelsystem.När i gick ut med åtta olikaupphandlingar hamnade samtliga åtta i den egna pro-duktionsdivisionen. Man kan ju glädja sig över att deär så effektiva, men jag tror knappast att det är så.Man har naturligtvis skrivit anbudshandlingarna på ettsådant sätt att de enskilda åkarna i länet inte hade enchans att komma in på dessa upphandlingar.En liten ensamåkare, som kanske till mycket stordel är beroende av att ha ett Vägverksprojekt för sinplogning eller något annat, drar sig naturligtvis väldigtlänge innan han tar upp en kamp med ochbegär en överprövning. Han kan ju då riskera att för-lora i anbudsgivningen nästa gång snön börjar falla påvägarna.Det krävs självfallet att detta sköts korrekt och attvi har ett fungerande regelsystem för den offentligaupphandlingen. Vi har i våra reservationer velat pekabåde på att det skall finnas krav på anbud och på attdet skall finnas bättre möjligheter för den enskilde attklaga. Man skall inte vara helt utlämnad åt en mycketstor myndighet, vare sig det gäller statlig eller kom-munal förvaltning.Anf. 194 () replikFru talman! Jag vill säga till Tom precisvad jag sade i mitt första anförande. Det finns mycketgoda möjligheter för den som anser sig inte ha be-mötts på rätt sätt att få ett ärende bedömt. Som jagockså sade är ingen kostnad för den enskilde förenadmed en prövning.Det har när man sett på dessa upphandlingar fak-tiskt visat sig att att kommunala eller andra offentligaverksamheter har stått sig väl i konkurrensen. Det ärdock inget som säger, som Tom ville antyda,att det inte alls skulle vara möjligt för den enskilde attfå ett anbud antaget.Anf. 195 () replikFru talman! Jag noterade i mitt anförande att detär fullt möjligt att på grundval av lagen om offentligupphandling ställa miljökrav. Vad jag är ute efter ärmer samordnade kriterier för hela landet. Det harblivit mycket olika tillämpning i utnyttjandet av dennamöjlighet. Vi menar att det behövs ett slags rikt-ningsgivare på central nivå. En sådan kan utformassom en bilaga, som löpande kan revideras när behovuppkommer.Vi har inte förutsatt att bilagan skall vara mycketdetaljerad. Man skulle ganska enkelt kunna få tillstånd en någorlunda bra kriterielista.Vi känner till att det pågår projekt inom bl.a. om dessa frågor. Det finns en betydan-de kunskap i detta sammanhang, också inom miljörö-relsen. Det är skälet till att vi har väckt vår motionoch framhärdar med en reservation. Vi finner att det är fullt rimligt att ställa detta krav.Poängen är att man genom att ha kriterier somgäller för hela landet får en helt annan slagkraft isträvandena att skapa efterfrågan på miljöområdet.Därigenom kan man också gynna näringslivet, som dåkan skapa fler arbetstillfällen och bidra till att hjälpaupp ekonomin i stort. Det finns alltså många poänger idetta förslag.Jag noterar också att uppehöll sigmycket vid EU. Det är intressant om vi kunde varapådrivande i det sammanhanget. Om vi kan få medEU i dessa avseenden, skulle det få en mycket storbetydelse.Anf. 196 () replikFru talman! Jag vill upprepa det som jag sade tillRoy , nämligen att det som ochMiljöpartiet eftersträvar både i sin motion och i sinreservation redan är på gång. Man arbetar intensivtmed dessa frågor. Det är meningen att det projekt ochden informationsinsamling som jag nämnde skall såsmåningom spridas ut i hela landet och ut till de upp-handlande enheterna.Som jag sade tidigare skall den upphandlande en-heten mycket noga se till att de delar som skall varainkluderade finns med när man infordrar anbud. Jagvidhåller att detta är en effektivare metod än att gåfram med lagstiftning. Arbetet pågår redan, . 197 () replikFru talman! Jag noterar att hållermed mig i sak men vill ha en annan metod. Jag menaratt det är bra om man genom en bilaga till lagen läg-ger in detta på högsta nivå, eller kanske näst högstanivå. föredrar en styrning via rappor-tering från Naturvårdsverket.Det är klart att vi kan diskutera detta. Vi lär intekomma så mycket längre . Detta är något som vifår följa upp. Vi kommer från vår sida naturligtvis attfortsätta att bevaka frågan.Anf. 198 () replikFru talman! Vad jag vill understryka är att det ar-bete som ber om i motionen och i re-servationen redan pågår med full kraft. Det betyder har kommit längre än vad harframfört i sitt önskemål.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )9 § Investeringar i arrendejordbruket m.m.FöredrogsLagutskottets betänkande 1994/95:LU26Investeringar i arrendejordbruket m.m. (prop.1994/95:155)Anf. 199 ()Fru talman! Kammaren skall nu återigen diskuteralagstiftningen beträffande arrende på jordbruksmark.Det är ett praktiskt taget återkommande dis-kussionsämne i kammaren. Det kommer ofta bådepropositioner och motioner som berör detta ämne.Vi har att behandla en proposition och ettantal motioner som dels är avgivna med anledning avpropositionen, dels är väckta under den allmännamotionstiden.Regeringen föreslår i sin proposition att man skallinföra ett generellt skydd för jordbruksarrendatorernasinvesteringar på arrendestället. Det är naturligtvis enmycket viktig fråga för arrendatorerna. Som jag serdet, är det i stort ett mycket bra förslag som regering-en har lagt fram i det här stycket. Det garanterar att enarrendator som lägger ned stora summor pengar i eninvestering också har möjlighet att få tillbaka pengar-na i ett senare skede. De är alltså inte förlorade i dengjorda investeringen.Rent tekniskt föreslår regeringen att det skall gåtill på det sättet att arrendatorn i det fall där parterna,dvs. jordägaren och arrendatorn, inte kommer överensskall kunna vända sig till arrendenämnden och begäraatt den prövar den tänkta investeringen. har då att undersöka om investeringen ärrimlig och riktig, om den kan bli lönsam åtminstonepå sikt och om den är viktig för utvecklingen av jord-bruksföretaget i fråga. har arrendenämndennaturligtvis att ta hänsyn till de synpunkter som jord-ägaren eventuellt har. Detta skall sedan sammanvägasi ett beslut.Om arrendenämnden då fattar beslut om att inves-teringen får göras kan arrendatorn alltså göra denna.Sedan är det reglerat hur han kan förfara. Han kanvända sig till jordägaren och be honom att få möjlig-het att lösa in investeringen. Om jordägaren gör dethar han rätt att justera arrendeavgiften med hänsyn tillden investering som är gjord. Om han inte vill inlösaden kan arrendatorn föra över den till en annan arren-dator och på det sättet få sin investering tryggad.I stort är vi mycket till freds med det här förslaget.Det är på två punkter som vi från sidahar en annan uppfattning. Den första punkten gällerde fall där man vill totalt ändra driftsinriktningen påarrendestället. Säg att man har haft spannmålsproduk-tion och att man gör en investering för t.ex. grisupp-födning. Vi tycker att det är en så pass kraftig föränd-ring av de förhållanden som rådde när avtalet ingicksatt jordägaren måste ha möjlighet att säga nej om hanhar skäl för det. Vi vill alltså peka på att stora föränd-ringar av driftsinriktningen bör vara undantagna.Detta tas upp i propositionen, och man bemöterdet genom att säga att arrendenämnden speciellt isådana fall har möjlighet att särskilt pröva om det ärrimligt att man gör investeringen för en totalt ny in-riktning. Vi tycker från vår sida att just i de fallen,som inte är så vanliga men som kan förekomma, börjordägaren ha möjlighet att säga nej om han har starkaskäl för det.Den andra punkten gäller de s.k. sidoarrendena.Det är alltså arrenden där det inte ingår någon bygg-nad eller gård, utan där det ofta är mindre enheter somarrenderas vid sidan av, för att få ett bärkraftigt jord-bruk. Det kan vara en annan arrendator som arrende-rar, men det kan också vara en vanlig självägandebonde som arrenderar mark vid sidan av den marksom han har haft och odlat.På den typen av mark, som ofta är ganska småområden, tycker vi inte att lagen om rätt att göra in-vesteringar bör gälla. Vi tror att det är klokt både förarrendatorn och för jordägaren att man inte tillåterdetta, om man inte kommer överens om att det passarbra att genomföra en investering just på den typen avmark.De här två punkterna har vi tagit upp i reservation1, som jag yrkar bifall till.I det här betänkandet tas också upp den gamlaträtofrågan om inlösen av historiska arrenden. Vi hargenom alla år intagit en mycket fast och klar hållning,nämligen att det icke är förenligt med svensk lag atttillåta att en person skall gå miste om den äganderätthan har genom att man bara rakt upp och ned be-stämmer att ett friköp skall få ske. Vi har haft denprincipiella inställningen som den härfrågan har diskuterats.Dess värre har en del av kammarens ledamötergenom åren givit intryck av och arbetat för - säkertmed en mycket god vilja - att man skulle gå arrenda-torerna till mötes. har man givit dem enfalsk förhoppning om att detta skulle vara möjligt.Många av dessa arrendatorer av historiska arrenden ärnaturligtvis oerhört besvikna , inte minst på So-cialdemokraterna.