prot · GI0996 · 1995-04-27 00:00:00 — Man undandrar dem som skallbära kostnaderna detta ansvar.Genom att undantagslagen finns, vilket ger dettamycket begränsade ersättningsbelopp, finns det ocksåen undantagsbestämmelse i hemförsäkringen hos allade ledamöter som sitter här i kammaren.Hemförsäkringar i täcker det mesta här påjorden. De täcker t.ex. skador vid vattendammras. Detäcker effekter av jordbävningar från, tror jag, 4,5 påRichterskalan. Men vattendammraset är kanske detintressantaste, eftersom en energikälla alltså på detsättet finns med i hemförsäkringen.Men hemförsäkringen gör undantag för två saker.Det ena är världskrig, och det andra är kärnkraftso-lycka. Där ser man, fru talman, vilket sällskap kärn-kraften befinner sig i. Men man ser också att det pågrund av denna undantagslagstiftning är omöjligt förgemene man att själv försäkra sig i sin egen hemför-säkring. Det går inte.Man har alltså inte ett tillräckligt skydd på grundav atomansvarighetslagen, och man har ingen möjlig-het att i sin hemförsäkring försäkra sig emot effekter-na av en kärnkraftsolycka. Det är det ena som är stö-tande, fru talman.Det andra som är stötande är att i mittexempel kan äga skogar i , fabriksanläggning-ar i och fastigheter i utan atttillgångarna dras in i ersättning till tredjeman. Det enda ställer upp med är den för-säkring som i förslaget är på litet drygt 1,9 miljarderkronor. De kringboende får stå för den kostnad somolyckan har åsamkat omgivningen.Detta, fru talman, är stötande.Hela förfarandet är stötande också på ett tredjesätt - från svensk utgångspunkt. Andra länder harnämligen en annan och strängare lagstiftning. I Tysk-land har man en lagstiftning som tvingar företaget attställa upp med hela sin förmögenhet om olyckanskulle vara framme. I har man, liksomför övrigt i , ett högre ansvarsbelopp än detsom föreslås i propositionen och också avutskottet. Ansvarsbeloppet är betydligt högre förkraftföretaget. Andra länder som inte har skrivit på detvå aktuella konventionerna, som och ,har också väsentligt strängare lagstiftning.Lagstiftningen är generellt direkt stötande. Dess-utom lägger sig fortfarande, med det aktuellaförslaget, långt under andra länder i Europa.Det kan vara intressant att notera hur det är iTyskland. Det sägs bl.a. i utskottsbetänkandet och iandra sammanhang att vi enligt konventionerna intefår lägga ett större ansvar på kraftföretagen än vad vinu är på väg att göra. Men , som har skrivitpå avtalen, har gjort detta. är med i EU.Tyskland, som det går bra för ekonomiskt, har lagt ettsträngare ansvar på kraftföretagen.Fru talman! Detta leder till slutsatsen att vi måstefatta beslut som innebär att kraftföretagen åläggs ettstörre ansvar - ett beslut som innebär att kraftföreta-gen skall ta större delen av ansvaret om en olyckaskulle vara framme.Fru talman! Det är i själva verket det som står iförarbetena och i de svenska besluten. Det är kraftfö-retagen som skall ta huvuddelen av ansvaret.Man blir litet undrande när man ser materialet.Om vi är överens om att kraftföretagen skall ta hu-vuddelen av ansvaret måste vi kunna mäta kostnader-na. För att kunna utmäta hur stor del kraftföretagenskall ta måste man rimligen veta hur stort hela ansva-ret är, dvs. hela kostnaden - hela effekten - av enolycka. Först därefter kan man ge kraftföretagen hu-vuddelen av ansvaret.Fru talman! Jag vill ställa en fråga till dem frånmajoritetens sida som icke vill öka ansvaret för kraft-företagen. Hur stor har man bedömt att hela kostna-den - hela effekten - av en olycka är?Har man gjort bedömningen att kostnaden är un-gefär och att man kan lägga litetdrygt hälften av den summan på kraftföretagen? Harman gjort någon annan bedömning? Har man integjort någon bedömning alls?Om man har bedömt kostnaden till 3,8 miljarderhar man gjort en världsunikt låg bedömning av denmöjliga effekten av en olycka.Fru talman! Lagstiftningen är stötande. Förslagetfrån lagutskottet är orimligt. Jag vidhåller självfalletmitt yrkande om bifall till reservation 2.Anf. 85 ()Fru talman! Jag skall dra mitt strå till stacken föratt vi skall få drägliga arbetsförhållanden . Där-för fattar jag mig mycket kort.Jag skall först be att få yrka bifall till reservationnr 1.Vänsterpartiets grundinställning är känd sedanmånga år. Vi har i flera motioner uttalat att ansvaretför atomskador självfallet i första hand skall bäras avkärnkraftsindustrin och som en konsekvens av det attanläggningshavarnas skadeståndsansvar skall varaobegränsat.Att införa ett sådant ansvar är som viser det praktiskt omöjligt. Därför anser vi att man ivart fall bör höja ansvarsbeloppet till samma nivå somi Nederländerna.Vi från menar också att regeringenbör återkomma till med förslag om huransvarsbeloppet successivt kan höjas fram till år 2010med sikte på att anläggningshavarnas ansvar skallvara obegränsat.Anf. 86 ()Fru talman! Vi avhandlade i den förra debattenenergipolitiken i stort. gäller det ansvarsfrågorna.Jag vill påpeka att det i det delbetänkande om el-marknadens avreglering som Energikommissionenpresenterat finns tydliga fingervisningar för det fort-satta arbetet. Det står bl.a. att principen att förorena-ren skall betala skall vara en utgångspunkt för detfortsatta arbetet.Det innebär enligt min mening att samtliga kost-nader för kärnkraftscykeln och riskbedömningen omen allvarlig olycka händer skall belasta kärnkraftspro-ducenterna.Det är tre viktiga frågor. Det handlar givetvis omuranbrytningen. Det handlar om slutförvaringen. I detfall vi diskuterar nu handlar det om ansvaret för kost-naderna vid en kärnkraftsolycka och det självklara iatt detta skall ligga hos ägaren.I betänkandet bifalls regeringens förslag om enhöjning av ansvarsbeloppet från 1,2 till 1,9 miljarder,men det är ändå småpotatis i sammanhanget.Kristdemokraternas förslag är att ansvarsbeloppethöjs till den summa som gäller i - precis detsom sades. Den är på 2,7 miljarder. Man skallsedan också se på möjligheterna att ha ett obegränsatansvar för ägarna.Det innebär premiebetalningar till försäkringsbo-lag på helt andra nivåer än i dag.Lennart har redan påpekat det orimliga iatt sakförsäkringarna för de olika reaktorerna är teck-nade till betydligt högre belopp än vad basansvarsför-säkringen i atomansvarighetslagen är. Det är definitivtinte logiskt.Fru talman! I betänkandet finns tre reservationersom ligger i linje med syn. Efter-som vi saknar ordinarie ledamot i lagutskottet får vigöra våra yrkanden direkt i kammaren. För att inteytterligare belasta kammarens tid yrkar jag bifall tillreservation nr 1, som ligger närmast kristdemokrater-nas motionskrav om ytterligare höjning av anlägg-ningshavares skadeståndsansvar samt en inriktning påatt anläggningshavares ansvar skallvara obegränsat.Anf. 87 ()Fru talman! har så förträffligt för-klarat varför vi inte kan ställa upp på den nya skriv-ningen i atomansvarighetslagen. Det finns undantags-lagstiftning både vad gäller de lagar stiftaroch hemförsäkringen. Man är inte ens garanteradförsäkring vid kärnkraftsolyckor.Vi i har gått mycket längre. Vi anseratt länder som gränsar till vårt land också skall fåskadestånd. Det har förekommit utbyte mellan dedanska och svenska justitieministrarna om samråd.Det gäller naturligtvis riskerna med Barsebäck.Vi kräver alltså ett tillägg till atomansvarighetsla-gen med innebörden att innehavaren av en atoman-läggning i bär obegränsat skadeståndsansvarmed avseende på skador utanför gränservållade av en atomolycka.Om marknadsekonomiska principer skulle gällaför kärnkraftsindustrin skulle den tvingas avveckla sigsjälv. Skulle vi räkna ut ungefär vad Tjernobyl harkostat skulle vi komma fram till att det är runt tusenmiljarder. Det är så hiskliga siffror att man inte enskan begripa dem.Man har privatiserat vinsterna men socialiseratkostnaderna i . Det är väl inte marknad-sekonomiska principer?Vi tycker att de som har kärnkraftsanläggningarskall ha det totala skadeståndsansvaret. Den ökningsom föreslås från regeringshåll och från något håll tillär alldeles för blygsam. Det är ett dåligt förslag.Med det yrkar jag bifall till reservation 3.Anf. 88 ()Fru talman! Vi har att nu behandla regeringensproposition om en höjning av anläggningsinnehavar-nas ansvarsbelopp när det gäller atomskador. Försla-get innebär att ansvarsbeloppet höjs från 1, 2 miljar-der kronor till 175 miljoner SDR, s.k. särskilda drag-ningsrätter. Det motsvarar ca 1 925 miljarder svenskakronor. Anledningen till att man går över till SDR äratt man skall slippa bl. a. valutajusteringar.Sverige är tillsammans med 13 andra västeurope-iska stater anslutet till den s.k. ochdess tilläggsprotokoll. Det innebär att innehavaren aven atomanläggning är ansvarig för skador som upp-kommer i samband med driften av anläggningen obe-roende av vem som vållat skadan. Ansvaret skallenligt konventionen vara begränsat till ett visst beloppför varje olycka och vara täckt av en försäkring ellerannan ekonomisk garanti.Sverige har tillsammans med elva av Pariskon-ventionens stater undertecknat den s.k. Brysselkon-ventionen, vilket medför en civilrättslig reglering aversättningen från statsmedel vid stora olyckor.Detta ersättningssystem verkar i flera led. Detförsta steget utgörs av anläggningsinnehavarens an-svar. Det andra steget innebär att den stat där inneha-varens anläggning är belägen skall bidra till att täckaskadorna upp till ett visst belopp. I det tredje stegetskall de stater som är anslutna till tilläggskonventio-nen, de s.k. Brysselstaterna, därutöver gemensamtbetala efter en särskilt angiven beräkningsgrund.Därutöver har i atomansvarighetslagen förts in ettfjärde steg, som innebär ett civilrättsligt ansvar försvenska staten och som ekonomiskt uppgår till 3 mil-jarder kronor per olycka. Om detta inte skulle räckatill för att kunna ersätta uppkomna skador kan ytterli-gare gottgörelse utgå från staten. Men då måste manta upp det i för att få en särskild lagstift-ning. Något belopp är inte fastställt.Förutom finns även en . Denna har inte tillträtt. Det berorpå att det skulle medföra rättstekniska problem. 1988tillkom då ett protokoll som länkar samman de bådakonventionerna. Detta protokoll har undertecknats avett 20-tal stater, däribland de nordiska länderna. Detinnebär att ansvaret enligt den ena konventionen gäl-ler också till förmån för de skadelidande i stater somär anslutna till det andra konventionssystemet.Frågan om omfattningen och utformningen avstatsansvaret för atomskador är redan uppmärksam-mad inom , det internationella atomenergiorga-net. Det finns bl.a. en rekommendation om att IAEAunder skall anordna en konferensför en revision av . Då resultatet avdetta arbete kan få betydelse för svensk del anserregeringen och även utskottet att det finns skäl attvänta med att ta ställning till om det behövs ändringarav det särskilda statsansvaret.1990 föreslog särskilda atomenergiorganNEA att de belopp som anläggningsinnehavaren skallansvara för skall höjas till minst 150 miljoner SDR,ca 1,2 miljarder svenska kronor.I propositionen föreslår regeringen att ansvarsbe-loppet för anläggningsinnehavarna höjs till ett beloppmotsvarande 175 miljoner SDR. Denna höjning inne-bär att den ökade kapacitet som finns på försäkrings-marknaden nu tas i anspråk för en höjning av de an-svarsbelopp som åvilar en atomanläggningsinnehava-re.Med anledning av propositionen har det inlämnatsett flertal motioner som lett till reservationer till be-tänkandet.Förhållandet är sådant att Sverigeär, som jag sagt tidigare i mitt inlägg, anslutet tillPariskonventionen med tilläggsprotokoll. Detta inne-bär att den som drabbas av en olycka inom kärn-kraftsindustrin får full ersättning för sina skador.Svenska staten och anläggningsinnehavaren svarargemensamt för skadeståndsanspråk på totalt 3 miljar-der kronor och svenska staten gemensamt med övrigaBrysselstater upp till 3,3 miljarder. Därutöver medgeratomansvarighetslagen att skadestånd dessutom kanutgå med belopp som överstiger de i lagen angivnagränserna i särskilda fall.Energikommissionen, som arbetar med att kommamed förslag till lösning av hur vi skall komma tillrätta med energibehov, har även till uppgiftatt uppmärksamma förutsättningarna för en utvecklingav ersättningsansvaret i ett internationellt samman-hang. Som jag sade tidigare kan arbetet inom fåbetydelse även för svensk del.Herr talman! Utskottet instämmer i regeringensbedömning, att man skall avvakta innan några änd-ringar övervägs beträffande statsanslaget, men anseratt det är angeläget att regeringen tar initiativ till änd-ring i atomansvarighetslagen så snart det finns etttillfredsställande beslutsunderlag.När det gäller den centrala frågan om skade-ståndsansvaret vidhåller utskottet sin grundinställning,att ansvaret för atomskador i första hand skall bärasav kärnkraftsindustrin.Utskottet ser med tillfredsställelse på att regering-en nu har lagt fram förslag om en höjning av belopps-gränsen för anläggningsinnehavarens ansvar. Höj-ningen innebär att ett större ekonomiskt ansvar nulyfts över på kärnkraftsindustrin och ligger därmed ilinje med tankegångarna i motionerna. Att helt läggaöver ansvaret på anläggningsinnehavarna är inte för-enligt med , som är anslutettill. Därför måste en begränsning av ansvarighetsbe-loppet bibehållas.Utskottet anser emellertid att det är angeläget attregeringen arbetar för att på det internationella planetta till vara de möjligheter som finns till förbättringarav ansvarssystemet vid atomskador.Utskottet understryker nu liksom i tidigare betän-kanden vikten av att regeringen noga följer utveck-lingen på området och så snart förhållandena medgeråterkommer med förslag om ett ökat skadestånds-ansvar för anläggningsinnehavarna.Med det anförda, herr talman, yrkar jag bifall tillutskottets hemställan och avslag på samtliga reserva-tioner.Anf. 89 () replikHerr talman! Jag vill ställa tre förhållandevis enklafrågor till . Den första är litet meraallmänmänsklig. Anser , regeringen ochsocialdemokraterna att det är rimligt att viden olycka i en Barsebäcksreaktor går skadeslöst ochfår 10 miljarder för sin reaktor och behöver inte ställaupp med sin övriga förmögenhet? De kringboende fårav anläggningsinnehavaren via försäkringar 1,9 mil-jarder. Det är en droppe i havet vid en tänkt olycka attdela på. De är dessutom förhindrade att i sina hemför-säkringar försäkra sig mot konsekvenserna. AnserAnita , socialdemokratin och regeringen attdetta är rimligt? Är inte detta stötande?Min andra fråga är: Har något svarpå varför andra länder som och Nederlän-derna, som har skrivit på samma konventioner som vi,har ett väsentligt högre och dessutom obegränsatansvar på ett annat sätt och varför länder utanförkonventionen, som och , har väsentligthögre belopp? Har och socialdemokra-tin någon förklaring till hur detta kommer sig?Min tredje fråga är: 1,9 miljarder är satt som an-läggningsinnehavarens del, och det svenska regelver-ket innebär att anläggningsinnehavaren skall stå förhuvuddelen av kostnaderna. Är det då socialdemokratins allvarliga mening att den övregränsen vid en tänkbar olycka vid en kärnkraftverkligger vid 1,9 - 2,5 miljarder gånger två? Det måstevara slutsatsen. Där ligger det övre beloppet vid enolycka. Är det verkligen er allvarliga mening?Anf. 90 () replikHerr talman! Den här propositionen bygger på enproposition som den förra borgerliga regeringen ladefram. fattade sitt beslut . I den förraregeringen ingick också . Jag kan inteförstå varför då inte drev de här frågor-na utan ställde sig bakom propositionen.När det gäller beloppen för anläggningsinnehavar-na är de begränsade till det utrymme som finns inomförsäkringsområdet. Man har ansett att det är dettaman kan klara av inom ramen för de olika konventio-nerna.Anf. 91 () replikHerr talman! Det här var inte ens i närheten av ettsvar på mina frågor. Däremot försöker gällande att inte hade agerat i den härfrågan under den förra regeringsperioden. Som AnitaPersson vet - hon sitter ju i lagutskottet - är en av demotioner som vi nu behandlar i anslutning till betän-kandet en kommittémotion från från den förramandatperioden. På det sättet markerade vi avståndfrån den förra regeringens agerande i denna fråga. Attsedan lagutskottet inte har behandlat den ärknappast någonting som motionärerna skall lastas för.Säkert finns det begränsningar i försäkringskapaci-teten. Men de begränsningarna går ensidigt ut övertredje man, inte över anläggningsinnehavaren. Detmåste uppfattas som direkt stötande. Anläggningsin-nehavaren går helt skadeslös ur en olycka. Tredjeman, under hänvisning till att beloppet för försäkring-en är begränsat, drabbas.Hur kan de andra länderna, som har skrivit påsamma konventioner och har samma regler, ha etthögre belopp för anläggningsinnehavarna än ?Är det inte litet stötande att anläggningsinnehavarenkan smita undan det hela, medan tredje man drabbas?Herr talman! Har någon uppfattningom av vilket belopp som 1,925 miljarder är huvudde-len? Det är nämligen kriteriet. 1,925 skall enligtsvenska bestämmelser vara huvuddelen av ansvaret.Är det totala ansvar som kan tänkas alltså drygt 3,8miljarder kronor? Det är ett belopp som är okänt i denövriga världen när det gäller att bedöma kärnkraftensrisker.Anf. 92 () replikHerr talman! Tredje man drabbas inte värre änanläggningsinnehavarna gör. Det finns olika steg ikonventionerna. Staten kan, om det skulle vara erfor-derligt, stifta extra lag för att täcka de kostnader somman kan drabbas av. Därför yrkar jag fortfarandebifall till både propositionen och hemställan i betän-kandet.Anf. 93 () replikHerr talman! Enligt den amerikanska s.k. Sandi-arapporten kan kostnaden uppskattas till ca för en medelstor olycka och till12 000 000 miljoner för en stor olycka. Siffrorna ärbaserade på amerikanska värden för människoliv.Med svenska värden blir siffrorna ungefär 340 000miljoner resp. 8,5 miljarder kronor.Dessa uppgifter finns tillgängliga, så man kan utgåfrån de siffrorna.Man pratar mycket om PPP, Polluter Pay Princi-pal. Jag förstår inte varför svenska staten skall sub-ventionera kärnkraften. Som tidigare nämnts blir inteanläggningsinnehavarna skadeståndsskyldiga. De haren hel mängd skalbolag och kan undkomma ersätt-ningsanspråk.Jag frågar mig: Har man inte preciserat den härsiffran efter hur mycket pengar som finns tillgängligaoch inte utifrån någon faktisk riskbedömning?Anf. 94 ()Herr talman! Det kanske är meningslöst att begärareplik, men jag ville ställa två frågor till premie som anläggningsinnehavarna betalarför olika reaktorer är kanske 1 eller 2 miljoner per år.Anser att detta är rimligt i förhållandetill de kostnader som skulle uppstå om en olycka trotsallt skulle hända?Min nästa fråga till bygger på enkonstruktiv tanke. Staten ikläder sig nu ett rätt stortansvar. Skulle man inte kunna tänka sig att staten tarut en sorts premie av bolagen för detta ansvar? Skulledet kunna vara en sorts komplettering som vi skullekunna komma vidare med snabbt? Det är konkretafrågor.Anf. 95 ()Herr talman! Hela den del som handlar om hurstatsanslaget skall finansieras är föremål för övervä-ganden. Det är sådant som man kommer tillbaka mednär man har haft överläggningar om Wienkonventio-nen. Regeringen följer de här frågorna.Även Energikommissionen tittar ju på detta.Jag tycker att det är mycket viktigt att regeringennu har kommit med ett förslag. 1992 fattade vi detförra beslutet om att höja ersättningarna. har manfunnit att det finns ett försäkringsutrymme och dåhöjer vi igen. Jag tycker att det är viktigt att vi helatiden följer detta. Men det måste finnas ett utrymmeinom försäkringsområdet, så att försäkringsbolagenkan klara av att täcka kostnaderna.Vad man får betala är upp till försäkringsbolagen.De bedömer vad de anser att det här är värt. Det ärinte vi som lagstiftar om försäkringsbolagens avgifter.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 8 §. )7 § Elektronisk dokumenthantering inom exeku-tionsväsendet m.m.FöredrogsLagutskottets betänkande 1994/95:LU27Elektronisk dokumenthantering inom exekutionsvä-sendet m.m. (prop. 1994/95:168)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades efter 8 §. )8 § Miljön - Vårt gemensamma ansvarFöredrogsJordbruksutskottets betänkande 1994/95:JoU16Miljön - Vårt gemensamma ansvar (skr. 1994/95:120)Anf. 96 ()Herr talman! betänkande nr 16har underrubriken - Vårt gemensamma ansvar.Att det handlar om vårt gemensamma ansvar under-stryker jag gärna.Under den förra mandatperioden gjordes viktigaframsteg på miljöområdet. Som en av fyra huvud-punkter i den regeringsförklaring som presenteradesav den borgerliga regeringen ingick att forma enlångsiktig och hållbar utveckling mot en ren miljö.En utveckling mot ökat kretslopp inleddes, en nyskogsvårdslag infördes och användningen av ekono-miska styrmedel ökade, t.ex. energiskatteomläggning-en 1993.Dessutom lades ett förslag till en samlad miljö-lagstiftning fram i en ny miljöbalk. Här samlades detmesta av den lagstiftning som berör miljön, vilketskulle göra miljölagstiftningen mer överblickbar ochdärmed effektivare. Dessutom skulle straffen motmiljöbrott skärpas.I vår partimotion, Jo609, som delvis behandlas idet här betänkandet, framhåller vi att i framtidenkommer det gemensamma miljöarbetet inom EU attge nya möjligheter att påverka och förbättrade europeiska insatserna för en god miljö. Genomsamarbete över gränserna finns , i och med vårtmedlemskap, möjlighet att möta de gemensammamiljöproblemen med en större kraft än vad varje en-skild nation var för sig kan uppnå. Vi har föreslagit attSverige i EU-arbetet skall prioritera de gränsöverskri-dande miljöproblemen och verka för att miljö- ochenergiskatter utformas så att de kan motverka miljö-förstöring.Den svenska miljöpolitiken inom det europeiskasamarbetet bör ha som mål att bevara de svenskamiljökraven inom de områden där dessa är högre äninom EU och verka för en anpassning av degemensamma reglerna till den svenska nivån. Vidarebör målet vara att ta bort politiska regleringar inomEU som förhindrar en god utveckling på miljöområ-det. Vi menar också att det dessutom skall vara enviktig målsättning att stärka det europeiska samarbe-tets intresse för miljö.Det är glädjande att regeringen i sin skrivelse ochutskottet i betänkandet ger uttryck för samma princi-piella inställning.Vi har dessutom föreslagit att klimatfrågan skallges hög prioritet mot bakgrund av dess globala effek-ter. Försurningen tillhör kanske vårt allvarligastenationella miljöproblem, på grund av käns-lighet för surt nedfall. Men även koldioxidfrågankräver en alldeles särskild uppmärksamhet. Här kan viockså med tillfredsställelse notera att vi i utskottet haren gemensam syn.Vi har också framhållit att framtida generationerkommer att ställa stora krav på miljön och vi märkernu hur människor alltmer engagerar sig i miljöfrågor.Man engagerar sig på sina arbetsplatser och i sittdagliga handlande. Man ställer krav på kommuneroch företag. Vi kan se hur människor tar ett ansvar fördessa frågor, ett ansvar som ökar med insikt, kunskapoch möjligheter att kunna påverka.Det är just detta som gör Agenda 21-arbetet såspännande, därför att här är det den enskilda männi-skan som inte bara ges en möjlighet, utan även enuppmuntran att delta, att påverka. Därför blir jag litetängslig när jag ser att regeringen har beslutat tillkallaen kommitté som skall utveckla, fördjupa och förank-ra . Jag hoppas att kommitténs uppdragstannar vid att samla upp det som kommit fram ute ilandet för att sedan rapportera det till regering och tilluppföljningen av UNCED. Det vore olyckligt om detsom jag upplever som så värdefullt med ,nämligen underifrånperspektivet, skulle förfuskas ochmyndigheter och professionella politiker trycka påuppifrån.Herr talman! Vi beklagar att regeringen beslöt attåterkalla förslaget till miljöbalk . Den skulleenligt den borgerliga regeringens förslag ha trätt ikraft . Det hade inneburit att vi hade haft en ny, sammanhållenbetydligt effektivare miljölagstiftning än det lappverkvi lever med .