prot · GI09118 · 1995-06-12 00:00:00 — Jag läste bara upp vadFöretagarnas riksorganisation hade anfört, sammaorganisation som arbetsmarknadsministern hänvisadetill. säger själv att före-tagarna inte behöver mer bidrag utan i stället bra ochstabila regler. Socialdemokraterna har fört en politiksom går precis tvärtemot. Företagsamhetens villkorhar försämrats. lovsång till de regio-nalpolitiska stöden går i rakt motsatt riktning till vadföretagarna själva önskar.Anf. 49 Arbetsmarknadsminister ()Herr talman! Jag tycker att det finns anledning attta en debattvända om företagsstödet i in-land.Varför finns det ett särskilt företagsstöd till Norr-lands inland? Jo, därför att där skall man bygga upphelt nya företag, och det måste man göra snabbare änvad som är den normala takten på grund av denmycket höga arbetslösheten.Stödet ges genom att man på olika sätt förstärkerkapitalet och kunskapen som finns i företagen, kapita-let i form av byggnader, maskiner och rörelsekapitaloch kunskapen i form av mänskligt vetande. Sverigehar, liksom alla andra länder som sysslar med aktivregionalpolitik, använt sig av olika former av stöd tillföretagen för att snabba på en företagsutbyggnad.Skulle vi avskaffa företagsstödet i regionalpoliti-ken och bara använda oss av infrastruktursatsningart.ex. på kunskapsområdet, skulle vi välja en väg sominget annat land som sysslar med aktiv regionalpolitikhar valt. Det är väl självklart att större tillgång tillkapital i form av maskiner, byggnader och rörelse-kapital ger ökade möjligheter för företaget att snabba-re bygga ut jämfört med om man inte hade haft till-gång till detta.Därför förvånar mig resonemangom att företagsstöd i sig som princip inte skulle snab-ba på utbyggnaden av företagen i inland.Följer man den tankekedjan hela vägen innebär detfaktiskt att det inte skulle ha någon betydelse hurmycket resurser företagen har för hur stor sysselsätt-ning de kan skapa. Om så skulle vara fallet leds manin på tankar som hamnar någonstans i planekonominsSovjetunionen.Det är ett rätt märkligt resonemang, att de eko-nomiska incitamenten inte skulle ha betydelse för ensnabbare utbyggnad av näringslivet i in-land. Vi har ett riktat företagstöd just till Norrlandsinland därför att de ekonomiska incitamenten harbetydelse.Jag trodde att detta var en teori som ansluter sig till, nämligen den kapitalistiska ideo-login.Anf. 50 ()Herr talman! Det decentraliserade samhälle somCentern arbetar för innebär att människorna, enskiltoch i lokal samverkan, skall kunna utveckla sinalivsvillkor vad avser arbete och produktion, serviceoch omvårdnad, kultur- och fritidsmiljö och inte minstmiljöfrågor, som i det här sammanhanget har en över-gripande betydelse. "Hela skall leva" är ett väldigt populärtuttryck som många, både politiker och andra, gärnaanvänder sig av. Men det gäller också att i gärningarvisa att man menar allvar med ett sådant uttalande.Genom den regionalpolitiska proposition som la-des fram av den förra regeringen och arbetsmark-nadsminister visade den dåvaranderegeringen att man menade allvar med uttrycket "helaSverige skall leva".Vi fick en offensiv regionalpolitik som tar till varade lokala förutsättningarna för utveckling och tillväxt.Synen på regionalpolitiken ändrades till vad vi kallarett underifrånperspektiv från att tidigare i stor ut-sträckning varit ett uppifrånperspektiv.Det är därför glädjande att konstatera att det nuföreliggande förslaget beträffande regionalpolitiken ialla väsentliga delar bygger på föregående års beslut.Grunderna för den regionalpolitik som då beslutadesligger fast. Det är också glädjande att det råder enmycket stor politisk enighet kring målen för regional-politiken.Som det har konstaterats här i debatten ärdet bara som mäler sig ur den gemen-skapen, och i sin reservation tar avstånd från målet attmänniskor i olika delar av landet skall ha en likvärdigstandard.Just den formuleringen har ju diskuterats en deltidigare i debatten, men jag tycker att det skulle varapå sin plats att preciserar sig på den härpunkten. Vad menar egentligen med inte skall ha ett mål om en likvärdig standard?Vilka människor är det som enligt skallha en sämre standard? Är det de som bor på lands-bygden? Är det de som bor inom stödområdet? Vilkamänniskor är det som åsyftar i sin reser-vation nr 1?Herr talman! Det är av mycket central betydelseatt den ekonomiska tillväxt som sker i vårt landverkligen kommer alla regioner och landsändar tilldel. Det är först då som vi kan skapa regional balanssom är till gagn för hela Sverige.I den regionalpolitiska debatten målas ibland uppmotsättningar mellan landets olika delar. Storstäderställs mot stödområden, stad ställs mot land och södraSverige ställs mot norra . Det här är en bildsom inte är sann. Det är motsättningar som är kon-struerade och inte reella. Det som är bra för stödom-rådena är bra för storstäderna, och det som är bra förlandsbygden är också bra för städerna.Regionalpolitisk obalans skapar problem på allahåll. Det skapar problem i form av underutnyttjaderesurser i avfolkningsbygder och överhettnings-, mil-jö- och trängselproblem i inflyttningsorterna. Dettahar vi upplevt väldigt tydligt på både 60- och 80-talet.Under senare år har vi inte haft några större folkom-flyttningar i vårt land på grund av den lågkonjunktursom har varit, då det har varit brist på jobb överallt.Det är därför som det nu är så viktigt att den ekono-miska tillväxt som sker verkligen kommer helalandet till del, så att vi inte i den högkonjunktur somvi nu befinner oss i återigen tvingas uppleva en omfat-tande flyttlasspolitik.Den pågående utvecklingen rymmer både hot ochnya möjligheter. Till hoten hör att konjunkturupp-gången kan gå stora områden förbi. Förlorad produk-tionskapacitet är i många fall svår att återvinna. Nä-ringslivets utveckling innebär att den ekonomiskatillväxten inte genererar nya jobb på samma sätt somunder . Dessutom kan inte den offent-liga sektorn, som tidigare, bära upp en ny sysselsätt-ning.Till möjligheterna hör utvecklingen av informa-tionstekniken, den kraftiga utbyggnaden av de regio-nala högskolorna och utbildningssystemet i övrigt,den småföretagaranda som spirar runt om i landetsamt det lokala engagemang för jobb, service ochutveckling som manifesteras, inte minst i de mångalokala utvecklingsgruppernas arbete.Det är kraften och viljan i politiken som avgör omdet är hoten eller möjligheterna som kommer att do-minera den regionala utvecklingen. För att möjlighe-terna skall dominera krävs ett aktivt och positivt sam-spel mellan lokal och central nivå.Trafikmöjligheterna på väg, järnväg, till sjöss ochi luften måste vara goda i hela landet. Den nya infor-mationstekniken ger tidigare oanade möjligheter attutveckla arbetsplatser utan geografisk bindning. Kva-lificerad utbildning har byggts ut ilandets olika delar.Med detta som grund kan nya företagsidéer ochföretag spira och växa. Småorterna och landsbygdenkommer att ge ett bra bidrag till landets välfärdsut-veckling, om hela får leva. Det är då som denmoderna, livskraftiga landsbygden utvecklas.I den regionalpolitiska debatten används ofta be-grepp som den stora respektive den lilla regionalpoli-tiken. Till den lilla regionalpolitiken hör framför alltdet som vi behandlar , alltså direkta regionalpo-litiska insatser som företagsstöd, lokaliseringsstödosv.Men den stora regionalpolitiken är ju den som avgörande betydelsen för utvecklingen och somavgörs inom andra politikområden som t.ex. närings-politik, trafikpolitik, miljöpolitik, skattepolitik, ut-bildningspolitik osv. Därför är det oerhört väsentligtatt det finns en regionalpolitisk grundsyn inom heladet politiska fältet, så att man inte inom andra politi-kområden fattar beslut som verkar i direkt motsattriktning mot de mål som har lagts fast inom regional-politiken.Tyvärr finns det väldigt många exempel på beslutsom fattas inom andra politikområden, vilka går sticki stäv med de uttalade regionalpolitiska målen. Detsenaste beslutet som motverkar arbetet för regionalbalans är det som tidigare nämnde,SLU:s beslut om att lägga ned skogsutbildningen iGarpenberg. Det är ett typiskt sådant exempel, därman inom andra politikområden fattar beslut sommotverkar de mål som vi har lagt fast för regionalpo-litiken.Jämfört med budgetpropositionen ochvad som där aviserades beträffande regionalpolitikenär den nu aktuella propositionen enligt mitt synsättklart mycket bättre. De regionalpolitiska ambitionernabeträffande återflödet från harhöjts, och den kraftiga minskningen av medel förregionalpolitiska insatser har uteblivit. Minskningenav resurser från Norrlandsfonden, som haraviserats, genomförs inte.Den regionalpolitiska propositionen är en del avden ekonomisk-politiska uppgörelse som har träffatsmellan och Socialdemokraterna under våren.Jag vill i detta sammanhang passa på att tacka för denlilla men ändock ros som tidigare sågeneröst delade ut till för detta arbete.Andra delar i uppgörelsen som också är viktiga urregionalpolitisk synpunkt är miljöstödet till jordbru-ket, ändrade regler för starthjälpen och kanske fram-för allt ett antal offensiva åtgärder för att skapa bättreförutsättningar för de små och medelstora företagen.En politisk uppgörelse mellan två eller flera parti-er blir naturligtvis en kompromiss. Därför ser natur-ligtvis inte förslagen till alla delar ut som vi frånCenterns sida skulle ha velat, men detta är de politiskarealiteterna. Vi tycker att förslagen som tagits fram isamverkan mellan våra partier i det stora hela harblivit bra, och vi ställer helt upp på förslagen.Därför, herr talman, yrkar jag bifall till hemställani arbetsmarknadsutskottets betänkande beträffanderegionalpolitiken.Anf. 51 () replikHerr talman! tar åter upp vårinställning till målet om likvärdig standard. Jag för-sökte tidigare få en förklaring av ochBerit Andnor till vad det innebär att hela landet skallha likvärdig standard. Ingen har kunnat ge någonförklaring och ingen har ens berört frågan. kanske då kan förklara för mig vad detinnebär för någonting och hur det sedan skall utfor-mas i praktisk politik.Vi har reagerat på att man använder ord somibland inte kan användas i praktisk handling. Självfal-let ställer vi upp på att regionalpolitiken skall utjämnaskillnader som gäller klimat, avstånd och kunskapsut-veckling. Men vårt land kan aldrig få en likvärdigstandard. Det finns skillnader överallt. Självfalletfinns det skillnader mellan stad och landsbygd. Jaghar t.ex. svårt att föreställa mig att man i Annefors iHälsingland skulle kunna ha ett av sammastandard som stockholmaren har eller att stockholma-ren skall kunna ha den fantastiska natur och miljö somhälsingen har. Det är också standard i olika former,men det kanske finns andra begrepp som lägger i ordet standard. Utskottet försökte jukomma ifrån detta genom att säga: Det skall inte allsvara likvärdig standard - så skall man inte läsa det -utan det betyder skillnader i landet. Vi har reageratmot detta och tycker att man också skall kunna levaupp till det man säger och handla därefter.Men, , förklara gärna för migvad lägger i begreppet likvärdig standard.Anf. 52 () replikHerr talman! Jag vill passa på att påminna PatrikNorinder om att det var jag som ställde en fråga i mittanförande. Jag skall gärna försöka att svara på PatrikNorinders frågor, men jag skulle uppskatta om denvänligheten besvarades genom att svara på de frågor som jag har ställt om vadman egentligen menar med att ta avstånd från målet.Vad vi fick reda på är att vi inte kan ha operahusöverallt. Det var vad sade, och dettror jag nog att vi allihop hade insett redan tidigare.Det är naturligtvis inte sådana saker som det handlarom.Vad det handlar om är naturligtvis, precis som härhar sagts av flera talare som harställt dessa frågor till, att se till att skapa likvärdigaförutsättningar i landet så långt det över huvud tagetär möjligt. Det gäller t.ex. tillgång till bra kommuni-kationer, att man kan upprätthålla flygtrafik på Norr-lands inland - röstade Mode-raterna för en sänkning av bidragen för att ett upprätt-hållande av flygtrafiken på inland - vilketär ett sådant exempel där man inom andra politikom-råden skall medverka till att skapa förutsättningar.Det handlar om bra tillgång till post och telekom-munikationer, kanske lika anslutningsavgifter tillISDN-nätet oavsett var man är lokaliserad i landet,tillgång till utbildning, satsning på de mindre ochmedelstora högskolorna - som har mot-arbetat tidigare - osv. Det är det här som menas medatt skapa likvärdiga förutsättningar, som kan ge enlikvärdig standard över hela landet.Men vad menar egentligen med sinreservation? Vilka områden och vilka människor ivårt land skall undantas från målet om en likvärdigstandard?Anf. 53 () replikHerr talman! frågade vad som"skall undantas från målet". Jag har här ikammaren försökt förklara att vi anser att det är vik-tigt att ord och handling skall kunna följas åt. Det ären omöjlighet, enligt mitt sätt att se det, att leva upptill målet likvärdig standard. Det går inte att ha sam-ma standard på alla områden i hela landet. Jag tror attElving också inser det.Däremot skall vi försöka, som jag också sade attvi självfallet ställer upp för, göra vad vi kan för attöverbrygga de geografiska avstånden och klimatfakto-rerna och göra de utbildningsinsatser som behövsinom regionalpolitiken.Men det är en omöjlighet att leva upp till måletlikvärdig standard över hela landet. Jag vet inte varElving skall få pengar till det, om han villha samma flygförbindelser i inland som istorstadsregionerna och om han vill ha kommunika-tioner överallt. Det är mycket svårt för mig att förståhur det här skall gå till i praktisk politik.Anf. 54 () replikHerr talman! börjar svinga sigpå retorikens högre höjder. Jag har definitivt intepratat om att , och de andra flyg-platserna skall ha samma utbud av flygtrafik somstorstäderna. Men det har tidigare funnits ett anslag på15 som ett bidrag för driften av dehär kommunala flygplatserna, för att de skall kunnaupprätthålla viss trafik. var för någraveckor sedan här i med om att avskaffa detanslaget. Det är ett exempel på att man inte medver-kar till att skapa någon form av likvärdiga förutsätt-ningar för att orter, regioner och företag skall kunnautvecklas på olika håll.Det måste väl ändå vara så, att om man inte ställerupp bakom målet om att ha en likvärdig standard överhela landet måste det innebära att man tycker att viskall ha en orättvis och en ojämlik standard överlandet. Det måste bli resultatet.Jag har inte, trots att jag har ställt flera frågor, fåttnågot svar från företrädare för vad manegentligen menar med det här. Vilka orter, vilka regi-oner och vilka människor är det som inte skall omfat-tas av målet om en likvärdig standard? Jag beklagaratt vi inte har fått något svar i den här debatten, menvi får kanske anledning att återkomma.Anf. 55 () replikHerr talman! Jag har en fråga till , men först vill jag göra en liten kommentar till ettuttryckssätt, även om det inte var använde det först. Jag tillhör dem som står bak-om den breda samsynen i utskottsbetänkandet, mensom företrädare för ett idéparti tycker jag att det ärganska stötande att gång på gång få höra att partiersom utifrån åsiktsskillnader redogör för en annanåsikt, på något sätt mäler sig ur någon form av objek-tiv gemenskap. Man framställer sig själv som någotslags objektiv politikens riktkarl. Jag tycker att det ärlitet stötande. Politiken handlar faktiskt om idé- ochintresseskillnader.Då kommer jag till frågan, och den gäller natur-ligtvis en parlamentarisk utredning om regionalpoliti-ken. har naturligtvis försäkrat sig om full-ständiga möjligheter till insyn, förankring och påver-kan. Det skulle ändå vara intressant att höra hur El-ving och ser på möjligheterna föroppositionen här i att få full insyn i ochpåverka arbetet med den regionalpolitiska översynen.Anf. 56 () replikHerr talman! Den här frågan var inte särskilt för-vånande, eftersom har ställt den tillalla tidigare talare. Jag kan egentligen bara instämmai vad de tidigare talarna har sagt, bl.a. är från sida alltid mycket angelägnaom att skapa parlamentarisk förankring, och vi haringen annan uppfattning i den här frågan. När det drarihop sig, efter att kartläggning och utvärdering hargjorts och man skall ta nya tag och eventuellt föreslånya riktlinjer och nya typer av stöd för regionalpoliti-ken, utgår vi från att det sker på ett sådant sätt att detblir en så bred parlamentarisk förankring som det ärmöjligt att åstadkomma, dvs. att alla partier kommeratt vara inblandade i den diskussionen på ett ellerannat sätt.Anf. 57 () replikHerr talman! Jag nöjer mig med att notera att El-ving som företrädare för somvanligt instämmer med föregående socialdemokratis-ke talare.Anf. 58 () replikHerr talman! Eftersom vi har en likartad uppfatt-ning i den här frågan är det ganska självklart att jaginte förlänger kammarens debattid med onödigt tjafsutan i stället kort konstaterar att jag kan instämmamed föregående talare.Anf. 59 () replikHerr talman! Jag delar gärna ut rosor när man drarpolitiken åt rätt håll. Det kommer jag att fortsätta attgöra.Men det var en väldigt stor skillnad mellan vadElving sade i sitt anförande och vad ar-betsmarknadsministern sade i sitt anförande när detgäller synen på förändringen av regionalpolitikenmellan . Det var väldigt tydligt, närElving sade att det hade skett en avgöran-de förändring av politiken. Jag skulle egentligen baravilja ha en bekräftelse från , som juhar haft en god insyn i det här arbetet, på att det harblivit en avsevärd förändring såväl vad gäller inrikt-ningen på regionalpolitiken som vad gäller anslagsni-vån.Jag har också en enkel fråga till skall inte bråka alltför mycket om detta, men ifråga om att återföra resurser till vattenkraftsproduce-rande län - som vi har varit överens om rätt -släppte stödet för reservationen. Jag vetinte varför man gjorde det: Är det av en sorts välviljamot Socialdemokraterna som man börjar släppa ange-lägna krav? Jag vet inte om det är en framgångsrikförhandlingstaktik.Anf. 60 () replikHerr talman! På vilket sätt som målen och resur-serna till regionalpolitiken har förändrats mellan janu-ari och april får var och en dra slutsatser om, genomatt jämföra de skrivningar och texter som finns dels ibudgetpropositionen, dels i det här föreliggande akt-stycket.När det gäller återförande av resurser från vatten-kraftsproduktionen till de producerande regionerna,har vi från sida inte ändrat uppfattning i denfrågan. Det framgår av ett särskilt yttrande som jaghar bifogat till utskottets betänkande. Det är bara så,som jag sade i mitt huvudanförande, att när man träf-far en politisk uppgörelse mellan olika partier får maninte igenom allt som man vill ha; det är politikensvillkor. Jag tror att också vet det. Dethär är ett område som vi inte har lyckats med frånCenterns sida, men det innebär inte att vi har gett uppvåra tankar eller gett avkall på dem. När lämpliga foraerbjuds avser vi att återkomma i det här avseendet.Anf. 61 ()Herr talman! fick jag ett brev från före-tagarna i kommun. De framhåller att företag-samheten i vill bidra till att ta urkrisen.Näringslivet där bygger framför allt på turismen.Sälenfjällen har en marknadsandel på avvinterturismen i vårt land, men även under sommarenär turismen betydande. Vidare finns i kommunen enlång småföretagartradition, med skinnhanteringensgamla traditioner, som lagt grunden för i dagmer än 600 småföretag i olika branscher.Enligt en artikel i i århamnade på andra plats, näst efter Stock-holm, bland de regioner som genererar mest inkoms-ter till staten. Men företagarna i är synnerli-gen bekymrade över att staten alltmer missköter upp-giften att svara för en väl fungerande infrastruktur.Vägarna i kommunen är så dåliga att turisterna börjartröttna på att få sina bilar sönderkörda och därförsöker sig till andra alternativ. Industrin börjar få sinexistens hotad på grund av att transportskadorna pågodset leder till allt högre kassation.Brevet från företagarna slutar med följande ord:"Vi företagare i kommun har bestämt oss föratt våga, växa och vinna i en global konkurrens ochtänker inte finna oss i att brister i infrastrukturen, iform av undermåliga vägar, skall lägga hinder fördenna vår strävan att flytta fram positionerna. "Märk väl - det är inte några bidrag som företagar-na i begär. De har endast det högst motivera-de kravet att staten sköter det som bara staten kan ochmåste göra, nämligen tillhandahålla en god infrastruk-tur, bl.a. i form av vägar och kommunikationer.Vi moderater stöder företagarnas krav, såsomframgår av vår reservation nr 6 till betänkandet.Företagarna skall inte behöva finna sig i att bristeri infrastrukturen håller på att sätta krokben för nä-ringslivet. Vi anser att regionalpolitiken bör ha sommål att främja regionernas egen växtkraft. Sådanalångsiktiga infrastruktursatsningar är av avgörandebetydelse för att glesbygden skall kunna leva vidareoch utvecklas. Det är tragiskt att Socialdemokraterna istället duttar ut miljarder i diverse selektiva företags-stöd, om vilka vi vet att de i bästa fall är inef-fektiva men alltför ofta är direkt skadliga, bl.a. genomden rubbning av konkurrensen som de medför.Av samma eller t.o.m. större betydelse än den fy-siska infrastrukturen är utbildning och forskning,intellektuella infrastruktur. Eftersätts dennablir skadorna allvarliga, långsiktiga och svåra attreparera.Om norra drabbats av regeringens för-summelser när det gäller vägunderhållet så har desödra länsdelarna drabbats av den socialdemokratiskareträtten vad gäller forskning och utbildning. Jagtänker på beslutet att lägga ett besparingskrav på 104miljoner på SLU, vilket föranlett styrelsen för SLU attbesluta om nedläggning av Skogshögskolan i Garpen-berg.Etableringen i var resultatet av en re-gionalpolitisk satsning - en mycketframgångsrik sådan. Ett internationellt utvärderings-team visade 1992 att hävdar sig mycketväl i fråga om vetenskaplighet. Skogshögskolan iGarpenberg har kommit att få en oerhört stor betydel-se för den skogliga utbildningen och forskningen, föratt höja utbildningsnivån i och bilda ettblomstrande i samverkan med Hög-skolan i /samt för att skapa arbetstill-fällen. Detta är precis en sådan form av infrastruktur-investering i kunskapsuppbyggnad som vi moderaterhelhjärtat stöder.Det klingar falskt när regeringen i propositionenframhåller att resurserna skall inriktas mot de mestutsatta områdena. När det gäller innebärpolitiken att verksamheten lokaliseras från utsattakommuner som och till överhettadeområden som , och Umeå.Den regionalpolitiska konsekvensanalysen bakombeslutet lyser med sin frånvaro. talademed malm i stämman om Socialdemokraternas om-sorger om forskning och utbildning även utanföruniversitetsstäderna. Nå - upp till bevis!Jag kräver att regeringen gör omprioriteringar in-om regionalpolitiken så att den skogsvetenskapligafakultetens lokalisering i får leva vidare.Nedläggningsbeslutet berör 140 människor. Har manen gång beslutat sig för en regionalpolitisk satsning avdetta slag har man faktiskt tagit på sig ett långsiktigtansvar, både för verksamheten och för de anställda.Dalfolket kräver att regeringen nu tar det ansvaret istället för att dutta ut 450 miljoner i nya lokalise-ringsstöd av tvivelaktigt värde.Inte heller när det gäller regionalpolitiska aspekterpå kvinnors arbetsmarknad förstår Socialdemokrater-na vikten av långsiktigt hållbara strukturella åtgärder.Regeringen framhåller att det råder kvinnounderskotti glesbygden och att kvinnoflykten inte har gått attstoppa. Trots denna insikt saknas i propositionen allaansatser till nytänkande. Socialdemokraterna fortsät-ter att tala om olika stödåtgärder och tror att länssty-relserna skall kunna lösa problemen inom ramen förregional projektverksamhet. Det går emellertid inte attkompensera en felaktig skatte- och näringspolitik ochbrist på sunda företagsbetingelser genom allehandaprojekt.I nuvarande samhällsekonomiska läge har detblivit alltmer uppenbart att kvinnornas arbetsmarknadär sårbar.