prot · GI09102 · 1995-05-10 00:00:00 — Jag tycker att det är oacceptabelt.Förutom att det är principiellt felaktigt med kol-lektiv beskattning är det ett slöseri med skattemyn-digheternas resurser att ständigt försöka uppdaterasina register över vem som skall sambeskattas medvem.Samboparet med varsitt barn blir sambeskattat omett nytt gemensamt barn kommer. Är då barnens halv-syskon sambeskattade med mammas nya makes förrafrus nya familj, eller hur skall man göra? Den 19-åriga dottern som bor hemma är inte sambeskattad,men den 50-åriga frun är det osv. Hur gör man medalla nya samlevnadsformer - registrerat partnerskap,, särbo och alla sorters -bo? Det är orimligt.Skattemyndigheternas personal borde ha viktigaresaker att göra än att hålla reda på vem som skall sam-beskattas med vem. Jag kan garantera att det skulle gemer pengar till statskassan än vad sambeskattningenger.En annan förutsättning är möjligheten att förenaförvärvsarbete med familjeliv. Enligt jämställdhetsla-gen är arbetsgivare skyldiga att planera så att arbets-tagare kan förena föräldraskap och förvärvsarbete,men skattelagstiftningen säger något annat. Vad är detför signal?Att lämna och hämta sitt barn i barnomsorgen ärnaturligtvis en nödvändig del av resan till arbetet. Förmånga kan just detta göra att bilen blir en nödvändig-het. Om man fick räkna in hämtning och lämningskulle man bli berättigad till skatteavdrag, men manblir det inte därför att den delen inte får räknas in.Vad är det för signal till alla kvinnor och män somförsöker att förena föräldraskap med förvärvsarbete?Jag tror dessutom att rätten till kvittning av under-skott i näring mot inkomst av tjänst är bra för kvinnor,därför att många kvinnor som vill starta eget ochpröva sina vingar vill göra det i ganska liten skala ochverkligen se att affärsidén bär. De vill inte ta stora lånutan dra i gång på egen hand. Jag tror att det förslagetskulle ha mycket bra effekt även ur jämställdhetssyn-punkt.Fru talman! Jag står givetvis fast vid alla mina re-servationer men yrkar bara bifall till reservation nr 3och nr 8.Anf. 4 ()Fru talman! Dagens skattedebatt förs i en skugga.Den skuggan kommer av att oppositionspartierna presenterar sina alternativ till regeringens komp-letteringsproposition.Men betänkandet ligger också i en annan sortsskugga - den skugga som härrör från den politiskaverkligheten. Den är högst föränderlig. Det gör attbetänkandet är oerhört instabilt. Det är ett oerhörtfascinerande betänkande. Jag tror att det är den mestfascinerande debatt som jag har deltagit i och kommeratt delta i under mina år i riksdagen.Fru talman! måste jag säga att jag är extraglad över att vara vänsterpartist, för dagens socialde-mokrat, , har ingen lätt uppgift i de-batten.Den skattepolitik som Socialdemokraterna står förvarierar så snabbt att man måste ha ett väldigt snabbtfotarbete och vara väldigt snabb i tanken för att hinnamed. För att vara litet snällare - jag är i grunden ensnäll människa - skall jag säga att den är så flexibelatt man måste vara oerhört tankesnabb för att hinnamed i argumenteringen.Många ledamöter i kammaren brukar säga att debegränsar sina yrkanden vad gäller reservationerna föratt vinna tid. Här finns det en väldigt bra och enkelanledning att begränsa sina yrkanden för många op-positionspartier: Den politiska verkligheten har redanbifallit en rad reservationer i detta betänkande. Dåkan man låta bli att yrka bifall till dem. Det är ganskalogiskt, men det är också väldigt fascinerande att detkan vara på det sättet.Man kan helt enkelt säga att Socialdemokraternaär varvade av den politiska verkligheten i dagensdebatt. Det är ingen lätt argumentsits.Det gäller bl.a. mom 7 och reservation 18. Dengäller avdragsrätt för underskott på nystartad verk-samhet. Socialdemokraterna i utskottsmajoritetenavslår detta förslag med kraft. En av grundstenarna iskattereformen var att kvittningsrätt var oerhört fel-aktigt.Vi i har alltid hållit oss till en väl-digt modest mittlinje i denna fråga och sagt att mankan ha en viss begränsad kvittningsrätt.Socialdemokraterna, däremot, har pendlat från denena extremen till den andra. De har sagt att kvittnings-rätt är fruktansvärt fel och ett grundskott mot skattere-formen tills , då de säger att det skall finnaskvittningsrätt. I betänkandet står det att vi inte skall hakvittningsrätt. Vad som är grundskott mot skattere-formen varierar med någon veckas mellanrum ibland.Det är mycket fascinerande att följa dessa turer.Nu är alltså reservation 18 bifallen av regeringen,men avslagen av den socialdemokratiska utskottsma-joriteten.Reservation 19 om riskkapitalavdrag är lika fasci-nerande. Utskottsmajoriteten skriver att det är ettmycket dåligt förslag. Det skriver man explicit pås. 16 i betänkandet. Men regeringen säger att det är ettväldigt bra förslag som skall beredas. Det är oerhörtknepigt att det kan ändras så fort.Man säger i debatten att det är en framgång förCenterpartiet. Det kanske det är, men då är det destomärkligare att läsa i betänkandet att inte finnsmed på reservation 19. Jag undrar vem Socialdemo-kraterna egentligen har förhandlat med. Har man förten parallellförhandling med någon annan? Det ärkanske bara ett misstag att inte är med påreservation 19, men rent formellt sett är det så.Det jag för min egen del tycker är mest fascine-rande av allt, fru talman, är reservation 26 undermom. Jag tror att jag kommer att vara den enderiksdagsledamot som har avgett en reservation i ettutskott, gått upp i talarstolen och talat för reservatio-nen och kanske begärt votering trots att det varitonödigt på grund av att den politiska verklighetenredan har lett till att reservationen har rättsverkan ute isamhället. Det är konstitutionellt småintressant att enreservation i kammaren har rättsverkan utanför kam-maren.Jag beklagar mig i och för sig inte. Jag tackar ochtycker att detta är bra. Men nog är det fascinerandealltid. Det gör att jag inte kommer att yrka bifall, frutalman, till min reservation 26, eftersom den redan harrättsverkan utanför kammaren.Hur kunde det bli så här? Hur kunde det toka tillsig på detta vis? Som de sade: Voffö gör di på dettevise? Det verkar ju alldeles konstigt.Det var som detbörjade toka till sig. Man jobbade snabbt och komöverens om en massa saker. Det var helt fantastiskt påskattepolitikens område. Man kom ut på morgonenoch sade att byggmomsen skulle tas bort. Det sadeSveriges främsta experter på skattepolitik och eko-nomisk politik. De hade inte upptäckt att vi hade gåttmed i EU. Inte ett dugg! De skulle ta bort byggmom-sen i alla fall. Det är fascinerande att man kände till sålitet om EU:s regelverk.Vi som jobbar mot EU visste ju varför vi gickemot, men förstår jag varför en del var så oerhörtför. De kände uppenbarligen inte till regelverket.Nu har det blivit så oerhört tokigt. Man sänkermatmomsen och säger att det är bra fördelningspoli-tik. Man gör det för att kompensera en sänkning av a-kassenivån och nivåerna i socialförsäkringarna. Mendet är ju tokigt, fru talman! Jag har alltid pläderat försänkt matmoms. Jag tycker att det är en bra fördel-ningspolitik. Det blir riktigt rejält bra fördelningspo-litik när man finansierar det med höjd skatt på storainkomster och kapital. Men att sänka matmomsen ochfinansiera det med sämre villkor för arbetslösa ochsjuka - det är knappt man kan kalla det för dålig för-delningspolitik. Det är så ogenomtänkt. Det håller inteihop alls längre.Fru talman! Tyvärr måste jag ge rätt.Det är ledsamt för mig. Men han varnade i valrörelsenför en rödgrön röra. är den här! Det är en rödgrönröra som råder just nu på skattepolitikens område. Detär beklagligt, men det går att rätta till. I grunden finnsdet mycket bra hos både och Socialde-mokraterna. Det är bra som Kenneryd säger, att manskall samverka. Men i denna mix behövs mer stabili-tet. Det är den stabiliteten som står för:genomtänkt, långsiktig, bra fördelningspolitik medmiljöprofil, och inte det hattande hit och dit som nuär.En del säger att regeringen nu driver högerpolitikpå skatteområdet osv. Jag är inte riktigt säker. Ommoderaterna hade fått bestämma hade det varit merrejäla, hårda tag, med mer konsekvens i. Jag tror attdet är i som det sägs: Det finns ett slags kon-sekvens i galenskaperna. Det finns ett slags tråd hosdem, inte en röd tråd utan en blå tråd.Fru talman! Uttrycken vänster och höger i politi-ken kommer från den franska nationalförsamlingenunder revolutionen . De radikala satt till vänster ikammaren och de mer konservativa satt till höger.Men så fanns det de som inte satt vare sig till vänstereller höger, de vare sig radikala eller konservativa.Var det då mitten? Nej, det sade inte fransmännen.Var det ? Nej, så sade man inte heller. Frans-männen hade ett uttryck för detta: le . Jag ärinte så bra på franska, så uttalet kanske var fel. Menjag kan översättningen. Le betyder träsket. Detär precis vad som råder just nu - skattepolitikensträsk. Man hoppar tuva, och slinter fotenoch så hamnar man i träsket. Tyvärr är det så just nu.Fru talman! Vi kan ordna till det här. Det går atträdda det fortfarande. Men då behöver vi en meruthållig och konsekvent skattepolitik. Den har Väns-terpartiet redovisat, i motioner och i betänkandet. Deninnebär att vi har ett saneringsprogram på 114 miljar-der. Vi tar ut 57 miljarder i skatteförstärkningar ochlika mycket i besparingar, lika fördelat.Fru talman! Jag yrkar bifall till re-servation under mom. 2.Jag vill också hinna med några kommentarer tillde inlägg som har varit tidigare. Törhända drar jagöver min taletid med . K-G sadeatt skattehöjningar inte ger fler jobb eller bättre eko-nomi. Det var till hälften rätt. Men det är inte riktigtgodkänt. Det är sant att skattehöjningar inte ger flerjobb. Men visst ger de bättre ekonomi. Självklart görde det. Det är det som är felet med , attde inte inser att det behövs ett inslag av inkomstför-stärkningar i budgetsaneringen.Det finns dock några poänger på den borgerligasidan som jag skulle kunna hålla med om. Både Mo-deraterna och , framför allt , harlyft fram att vi behöver en del skattesänkningar för attstimulera till fler jobb. Vi i tycker attdet är rimligt att överväga skattesänkningar inomtjänsteproduktionen. Men skillnaden mellan oss ochmoderater och folkpartister är att vi säger att vi skallsänka skatterna för all tjänsteproduktion, både kom-munal och privat. Tjänster som tjänster. Vänsterpar-tiet försöker jobba med likformigheten, att vi skalluppträda så likformigt som möjligt.Karin säger att man skall kalla saker ochting vid deras rätta namn. Det håller jag med om. Dåmåste jag säga till att höjda egenavgif-ter är höjda skatter. Dessa egenavgifter som skullevara avdragsgilla, som många driver på för, ävenFolkpartiet, är regressiva skattehöjningar. Marginal-skattehöjningen blir mindre ju högre inkomster manhar. Det är mycket dåligt, tar upp förmögenhetsskatten. Ommin fru är förmögen och jag sambeskattas med henne,kan vi säga att det är dåligt för mig. Men är det såbeviljat att jag har giftorätt till halva min frus förmö-genhet. Inte vill väl ta bort min giftorätteller kvinnans giftorätt till mannens förmögenhet. Denär väl värdefull. Det är bl.a. ett av skälen till att vi harsambeskattning.Rolf Kenneryd talar om att det är bra med samsyn.Det är riktigt. Vi i har verkligen arbetati den riktningen. Vi har ställt upp på oerhört tuffabeslut för vår egen politiks del. Jag tycker att det äroerhört positivt att t.ex. kunde ställa upppå beslutet om att halvera avdragsrätten för privatapensionsförsäkringar. Det är riktigt. Men i sammaandetag säger att man har en över-gångsvis acceptans. Det har inte vi i !Det vi ställer upp på, ställer vi upp på, och inte över-gångsvis.Det är hela felet med den svenska skattepolitiken,att man har en övergångsvis acceptans. Det visar t.ex.frågan om kvittningsrätt, där kammarens alla partiersnart har intagit alla möjliga ståndpunkter, åtminstonevissa partier här. Vid skattereformen sade Folkpartietoch Socialdemokraterna: skall inte ha någonkvittningsrätt. Det är jättedåligt. Sedan kom det enborgerlig regering där ingick och sade: Viskall ha kvittningsrätt. Sedan kommer Socialdemokra-terna tillbaka och säger: Vi skall inte ha någon kvitt-ningsrätt. Sedan blir det vår och då säger man: Viskall ha kvittningsrätt. Det blir rörigt att hålla reda påalla turerna! Tänk er en stackars egenföretagare, ensmåföretagare, som skall planera sin verksamhet. Omdet ändå fanns en viss logisk periodicitet i förändring-arna, så kunde man veta att kvittningsrätten gällert.ex. Inte ens det finns. Det finns inte ensnågon begriplig periodicitet i denna röra. Det är trå-kigt att det skall vara på det sättet.Fru talman! Jag har redan dragit över min anmäldataletid med en halv minut. Jag vill säga att vi harmöjligheter. Vi i tänker fortsätta meden konstruktiv linje i skattepolitiken. Den innebärskatteväxling, att man höjer företagsskatterna till dennivå som är ute i , att man sänker skatterna förlåga inkomster och höjer den för höga inkomster samtatt man gör riktade skattesänkningar för att stimuleraarbete.Fru talman! Jag vill återigen yrka bifall till Väns-terpartiets reservation under mom. 2, dvs. 5 () replikFru talman! Detta är inte en familjerättslig dis-kussion utan en skattepolitisk. Jag vill ändå påpekaför att sin giftorätt har man ingennytta av förrän äktenskapet upphör, antingen genomskilsmässa eller den enes död. Då får man givetvisbetala förmögenhetsskatt, när man ärver eller vid enskilsmässa så att säga blir ägare till sin rika frus för-mögenhet. På samma sätt är det om t.ex. min man harmycket lägre lön än jag. Han lever då naturligtvis påen mycket högre standard än han skulle göra med sinegen lön. Han får inte betala högre marginalskatt fördet, trots att vi delar på pengarna.Antingen betraktas man som enskilda personer ibeskattningen eller också gör man det inte. Sambe-skattning av förmögenhet är en främmande fågel iskattepolitiken. I den övriga skattepolitiken betraktasvi som individer. Därför tycker vi i attdetta är fel. De summor som det kostar för statskassanatt avskaffa detta tror vi att man kan få in på annatsätt. I annat fall är vi beredda att ompröva andraskattesatser för att åstadkomma detta, som ändå ärrätt.Beträffande kvittningsrätten kan jag säga att mannaturligtvis kan ha som ledstjärna att man alltid skalltycka likadant, oavsett vad som händer. Men vi har enverklighet runt omkring oss som ändrar sig. Man kanockså lära sig av det som händer. När nya fakta kom-mer fram kan man ändra sig. Det tycker vi inte ärnågot fel. Tvärtom tycker vi att det är bra om manändrar sig när man får nya kunskaper. I det läge Sve-rige befinner sig i nu och har befunnit sig i , är det bra om man kan underlätta för män-niskor som vill ta chansen att starta ett eget företagoch se om vingarna bär. Därför vill vi ha en kvitt-ningsrätt, som i och för sig inte är det som kommer attskapa den halva miljonen nya jobb men ändå kan varaett litet bidrag i den kampen.Anf. 6 () replikFru talman! Det är visst bra, , ändrar ståndpunkt om man tycker att man harblivit klokare. Jag har all respekt för att man gör det.Vi i har tyckt samma sak i den härfrågan precis , ända sedan skattereformen.Vi kan tänka oss en viss, begränsad kvittningsrätt. Visåg de här problemen redan från början. Det är bättreatt man lär sig tidigt än att man lär sig sent, men sedanär det naturligtvis bra när man kommer på bättre tan-kar.Frågan om förmögenhetsskatten handlar dels omgiftorätten, dels om att inte ge möjligheter till skatte-planering, att det inte skall vara möjligt att ta nerskatten på en stor förmögenhet genom att placera utden.Det är positivt att kunna nyansera sina ståndpunk-ter. Det finns också en likhet mellan mig och KarinPilsäter i och med att vi båda kan tänka oss riktadeskattesänkningar inom tjänsteområdet. Skillnadenmellan mig och är endast att hon villbegränsa sig till den privata sidan, medan jag tyckeratt det är viktigt att ge den här möjligheten även påden kommunala sidan. Jag tror nog att utveckla tankegångarna även på det området. Vivet ju att kan bli klokare. Det har vi nyssfått bevis på.Så det finns hopp, särskilt som gåremot de onödiga sänkningarna i nivåerna. Vi har varsin kvinnlig partiledare, och det ärkanske därför vi blir klokare och klokare inom mittoch parti. Det kan bero på det, mendet är inte helt säkert.Anf. 7 () replikFru talman! Våra ståndpunkter, vare sig det gällerförmögenhetsbeskattning, kvittningsrätt eller ersätt-ningsnivåer, ligger så att säga fast , dehar inte kommit med den nya partiledaren. Det ärsjälvklart bra med fler kvinnor i politiken, bl.a. därföratt man då mer kommer att lyfta fram sådant somtillhör kvinnors vardag och sådant som kvinnor verk-ligen blir upprörda över.Jag är ingen familjefundamentalist, det är jag inte,men sambeskattning av förmögenhet gynnar faktisktalla andra samlevnadsformer utom just den vanligafamiljen. Det tycker jag är att gå litet väl långt. Jagtycker att man skall likställa alla samlevnadsformeroch låta folk bestämma själva hur de vill ha det. Jagtror att de allra flesta människor gärna vill leva till-sammans i en grupp, i en familj, gifta eller som sam-bos. Men sambeskattningen av förmögenheter gynnaralla andra samlevnadsformer, t.o.m. skenskilsmässor.Jag tror att skatteplaneringen är större med sambe-skattningen än utan i och med att man inte vill riskeraatt hamna i en sambeskattningssituation ifall man harmycket pengar.Beträffande tjänstebeskattningen lägger vi somsagt fram vårt utvecklade förslag ,så det vore fel att diskutera den saken , när försla-get ännu inte är formellt väckt.Anf. 8 () replikFru talman! Det kan finnas brister i fråga om för-mögenhetsbeskattningen, t.ex. om det rör sig om ettsamboförhållande som är av äktenskapskaraktär, dåman inte får den samlade förmögenhetsskatten. Såda-na problem skall man se över. Det har i.Karin måste fundera över frågan omtjänstebeskattningen innan förslaget presenteras of-fentligt. Om man minskar skatteuttaget för ett privattjänsteföretag, som kanske bedriver vård, säljer korveller putsar skor, varför skall man då inte göra det-samma för det offentliga företaget som ger vård ochhjälp inom långvården, till de handikappade, till "detglömda ", som ni brukar tala om? Varför skallman sänka skatten för ägaren till korvkiosken meninte för dem som jobbar för "det glömda "?Det måste vara lika. Det är min poäng, är det som skiljer oss.Saker skall kallas vid sitt rätta namn. Det är en regressiv skattepolitik nidriver, en politik som slår hårdast mot dem med lägstinkomster. Hur skall ni sedan finansiera skattesänk-ningarna? Ni vill göra det med besparingar. Då slår nimot "det glömda ". Det blir inget eget rum ilångvården om era skattesänkningar skall finansieras.Det är ert problem. Så ni får bli ännu klokare.Anf. 9 () replikFru talman! ägnade avsevärd tidav sitt anförande åt innehållet i kompletteringspro-positionen. Jag tänker inte uppta kammarens tidmed att debattera detta ämne, utan vi får tillfälle attåterkomma till den frågan.Ett besked vill jag dock ge med anledning av attLars påstod att samarbetet var resultatet av"en natts arbete". Jag kan avslöja för övriga att det samarbete som offentliggjordes den5 april föregicks av åtskilliga diskussioner under såväldag- som kvälls- och nattetid.Avslutningsvis vill jag beträffande uttrycket"övergångsvis acceptans" erinra om att t.ex. den för-höjda statsskatten är övergångsvis beslutad.Anf. 10 () replikFru talman! Jag tyckte att det jag sade verkade va-ra korrekt, eftersom den socialdemokratiska riksdags-gruppen fick information tidigt , den cen-terpartistiska riksdagsgruppen fick information tidigten morgon och sedan var det debatt i kammaren. Jagtrodde ni blev så snabbt informerade att ni inte hannförankra beslutet, men det kanske var andra skäl somgjorde att ni inte informerade era grupper. Det kaninte jag utröna.Jag såg det närmast som en förklaring att beslutetfattades hastigt , att det var av den anledningensom man, som medlem i EU, kunde gåut och säga att byggmomsen skulle tas bort. Det hadevarit en logisk förklaring. Men har man kommit framtill förslaget , under noggranna förberedel-ser, då är komptensnivån beklagligt låg både på finan-sen och bland skattepolitiker. Alla somkänner till vet ju att detta inte ärmöjligt. Så det var närmast en förmildrande omstän-dighet jag lyfte fram. Har man gjort misstagen pådagtid, under eftertanke, då är det bara desto mer attbeklaga.Sedan till detta med "övergångsvis acceptans".Det säger om värnskatten är riktigt,det känner jag till. Vad jag talar om är alla de andraskatteförändringarna, på runt 50 miljarder - värnskat-ten motsvarar ju bara ett par miljarder. att det är det som det handlar om, men dethandlar ju om 50 miljarder. Vi kan inte i svensk poli-tik säga att vi har övergångsvis acceptans för detta. Vimåste ha stabilitet för svenska löntagare och företaga-re, så att de vet vad de har att räkna med. Vi måstebort från tankarna på en övergångsvis acceptans. Vibehöver långsiktigt stabila spelregler.Anf. 11 ()Fru talman! Det ligger en hel del i den beskrivningsom gav av situationen. Ävenom jag kanske inte är beredd att gå lika långt som beskriva det som ett träsk, var det han sade oer-hört tankeväckande.Som nykomling i den här branschen måste jag sä-ga att det är väldigt svårt att hänga med i alla turer.Det som sägs här i kammaren har faktiskt inte bara ettunderhållningsvärde, utan det har en mycket allvarli-gare underton. Det kan vara helt förödande för tilltrontill vår förmåga att hantera den ekonomiska situatio-nen om man på det här sättet håller på att laboreramed spelreglerna, så att vi inte vet från den ena må-naden eller veckan till den andra vilka regler det ärsom gäller. Att i sådana sammanhang vara företagareär ingen avundsvärd situation.Jag tänker i mitt anförande inte uppehålla mig såmycket vid enskilda detaljer, utan jag tänker lyftablicken litet grand.Skattepolitikens utformning är helt avgörande förhur samhällsutvecklingen ser ut. Vi har länge drivittanken på att man skall ändra beskattningen från attbeskatta det som vi vill ha till att beskatta det vi intevill ha. Vad vi beskattar och hur mycket vi beskattardet är avgörande för hur utvecklingen ser ut.Det som har hänt tycker jag har gett signa-ler i fel riktning. Jag tänker då på att beskattningen påarbete har ökat, medan försöken att höja skatten påmiljöstörande aktiviteter och energi har varit alldelesotillräckliga. Vi har därför inte fått de styreffektersom behövs.I höstas skulle man t.ex. ändra beskattningen påbensin, en ganska trivial företeelse. Det finns olikamiljöklasser på bensinen, och man valde då att låtaprisskillnaden vara . Det är ett mycket talandeexempel på att man inte förstår vad styreffekternabetyder för förändringen av vad som konsumeras.Som jag sade inledningsvis är långsiktiga ochstabila spelregler det som är viktigt. Men man kaninte ändra hur snabbt som helst, utan det måste ske ivad man kan kalla anpassade steg. varinne på att man inte får försätta företagen i en felaktigkonkurrenssituation, och det är riktigt. Det är en av defrågor som den skatteväxlingsutredning som hartillsatts skall ta upp.Vad vi från har sagt är attvi inte är så tveksamma till om man skall växla denhär skatten, utan snarare hur det skall gå till. Det ärvår förhoppning att man inte begraver de här frågornai utredningen utan i stället använder den för att se hureffekterna blir och hur det här skall göras på ett ef-fektivt sätt.Utredningen kommer också att titta på hur EU-medlemskapet påverkar oss.