prot · GI09112 · 1995-05-31 00:00:00 — Men det, ,rättfärdigar inte på något sätt brev tillutskottet om att granska dess ordförande.Det mest rakryggade hade varit att tillstå att brevetvar en förlöpning i stridens hetta och att det aldrigskulle ha skrivits, än mindre ha sänts i väg. i brevet: "Mot bakgrund av den vikt som ut-skottets ordförande gett sina anklagelser såväl i denoffentliga debatten som i utskottets arbete förutsätterjag att utskottet inte skiljer sig från sitt arbete dennavår utan att ha tagit ställning till om dess ordförandesuppgifter är korrekta eller inte. "Det är otvetydigt en begäran om att utskottetskulle granska sin egen ordförande. Formuleringenkan under inga omständigheter misstolkas. Alla för-sök till bortförklaringar, , är löjeväck-ande.Grundlagen är också klar. Den medger inte attkonstitutionsutskottet granskar hur leda-möter eller utskottets ordförande utövar sina uppdrag.Jag tycker att det är närmast genant att hans partivänner i KU inte känner till detta.Mot bakgrund av vad jag nu har anfört måste na-turligtvis klandras för sitt tilltag att i ettgranskningsärende av regeringens agerande skriva tillutskottet och uppmana till granskning av utkskottetsordförande. Det tilltaget vittnar om förakt för bådekonstitutionen och den demokratiska ordning vi harbyggt upp i för att skapa en rimlig balansmellan riksdag och regering och där - re-presenterande den yttersta folkmakten - har KU sominstrument för att följa upp att regeringen i sin hand-läggning och ämbetsutövning inte gör våld på vare siggrundlagen eller annan av beslutad och förregeringsarbetet relevant svensk lag.Herr talman! Jag tänker inte begära någon replik idetta ärende. Jag hoppas innerligt att den omdömes-löshet som kommit till uttryck genom brevet till KUaldrig upprepas.Anf. 96 () replikHerr talman! Jag fäste mig naturligtvis vid de somvanligt mycket timida ord som användes av . Det är inte alls så att saknarkurage i den här frågan. Men vår indignation när vifick se dessa uppträdanden var nog lika stark som densom kom till uttryck hos . Det var fråga omuppenbara övergrepp mot förre statsministern och UlfDinkelspiel.Vi tycker att det hade varit på sin plats att man in-om utskottet hade försökt att klara ut vad som var rättoch fel. Statsministern skriver brev till konstitutions-utskottet precis som vilken medborgare som helst. Detvar vår sak att bedöma hur vi skulle ha ställt oss tillbrevet. Jag menar att utskottet gjorde fel som inteklargjorde vad som var rätt och sant.Anf. 97 ()Herr talman! Min och liberalernasgrundläggande syn på den här frågan har jag redanredogjort för. Därför räcker det nu med att jag konsta-terar att jag har stor förståelse för den irritation somdrev att skriva brevet till KU. Men jagtycker ändå inte att det var bra. Synpunkterna kundeoch borde ha framförts på annat sätt. Det är viktigt attslå vakt om integritet. Det ärangeläget att vi undviker att glida in i en praxis medskrivelser från det ena statsrådet efter det andra somkan tänkas ha åsikter om på vilket sätt och med vilkafrågor utskottet bör arbeta.Det är två aspekter på ett och samma problem-komplex. Jag är medveten om att det kan vara svårtatt inse att man kan ha båda dessa åsikter ,men det är fullt möjligt och de är fullt förenliga medvarandra.Anf. 98 ()Herr talman! Irritation eller inte, men respektenför KU:s integritet kräver att den som granskas av KUvare sig med brev eller på annat sätt skall ifrågasättaeller försöka påverka granskningen eller den somgranskar.Det som utskottsmajoriteten, med undantag avmoderaterna, står för är alldeles rätt och nödvändigtatt säga.Den rättsuppfattning som ligger bakom utskotts-majoritetens förslag kan vi hitta exempel på inom etthelt annat område, nämligen idrotten. Där förekom-mer också granskning, granskning av domare t.ex.Den domare som tillskrev en granskare för att försökapåverka betygsättningen av honom, har dömt färdigt ide flesta lagidrotter. Därigenom skulle han också fåen förintande kritik.Detta är ett olämpligt uppträdande av en statsmi-nister, oavsett om han hade anledning till irritationeller inte. Man försöker inte ingripa i KU:s gransk-ning.Anf. 99 ()Herr talman! Det här är årets mest solklara fråga.Det kan inte råda något som helst tvivel om att CarlBildts agerande var mycket olämpligt. Med det somutgångspunkt räcker det med att görbort sig här i talarstolen. Inom måste nifaktiskt fundera över hur ni agerar i de här frågorna.Ni beter er som småbarn när ni inte kan acceptera attCarl Bildt faktiskt har begått ett uppenbart fel. Attprata om förföljelse är ju fullkomligt snett. Någon rimoch reson mellan orden och verkligheten måste ändåfinnas. Bifall till utskottet.Försäljningen av statligt ägda aktier i (avsnitt 14)Anf. 100 ()Herr talman! För att koncentrera de statliga delar-na av skogsindustrin och skapa ett företag med starkinternationell konkurrenskraft bildades . Som ett led i privatiseringen avstatliga företag beslutades därefter att högst avstatens aktier i detta bolag skulle säljas till allmänhe-ten, anställda och institutionella placerare. Samtidigtansökte om notering på Stockholmsfondbörs.Det var som erhöllhuvuduppdraget att leda försäljningen av aktiernatillsammans med , S-E-Banken, Nordbanken, , Sparbankenoch Posten.Dåvarande näringsministern utfrågning inför uppgett attregeringen inför försäljningen hade målsättningen attåstadkomma ett mycket spritt ägande av aktierna iAssi Domän och att skulle bli enveritabel folkaktie. Den breddning av ägandet som varmålet låg också väl i linje med de motiv förägarspridning som regeringen uttalat bl.a. i proposi-tionen 1991/92:69 om privatisering av statliga före-tag.Från sida har uppgetts attden kritik som framförts i samband med privatisering-en av hade stor betydelse viddiskussionen om vilket förfaringssätt som skulle an-vändas vid prissättning och tilldelning av . Kritiken mot försäljningen av Celsiu-saktierna hade inriktat sig på dels att anbudsgivarnavar alltför få och att priset därför hade kommit attfastställas till ett för lågt belopp dels att sty-relse hade det avgörande inflytandet över tilldelning-en av aktier.Inte minst mot bakgrund av denna kritik ville manenligt vid försäljningen av i stället ha ett auktionsförfarandemed många anbudsgivare när det gällde prissättningenoch en automatisk modell när det gällde tilldelningen.Fördelen med en automatisk tilldelningsmodell var attingen kunde ifrågasätta tilldelningen eftersom det varomöjligt att styra den. Ingen subjektiv bedömning avköparna skulle ske, varvid inga misstankar om god-tycke vid tilldelningen skulle kunna uppstå. Enligtdepartementet gjordes dessutom bedömningen att ettselektivt tilldelningsförfarande skulle ha inneburit fick färre anbudsgivare med lägre försäljning-spris som följd.Innan man fattade något slutligt beslut om för-säljningen inhämtade man synpunkter från . Kommissionens skriftliga yttran-de tog visserligen enbart sikte på prissättningsmetodi-ken, mot vilken man inte hade någon erinran, menföreträdare för kommissionen har inför utskottetuppgivit att man självfallet även hade yttrat sig överden föreslagna tilldelningsmodellen om man hade"känt oro" för den.Eftersom svenska staten dessutom skulle ha kvar51 % av aktierna, som aktier skulle säljas iså små poster att spridningen skulle bli stor ansågdepartementet att det inte var nödvändigt att göranågon annan kvalitetsbedömning av köparna än atttransaktionerna inte utgjorde ett led i ekonomiskbrottslighet.Herr talman! Användningen av modellen automa-tisk tilldelning innebar att man när anbudstiden gickut hade 10-20 anbudsgi-vare som man vid en första anblick inte kände närma-re till. Trots att man gjorde efterforskningar återstodvid lunchtid ett tiotal anbudsgivare somman inte kunde identifiera. Därigenom visste mansjälvfallet inte heller något om deras betalningsför-måga eller allmänna kvalitet. Några tecken på brotts-lighet i sammanhanget fanns inte.Eftersom det i prospektet hade angivits att prisetpå skulle offentliggöras den 9mars och att avräkningsnotorna avseende anbudsför-farandet denna dag skulle börja utsändas till dem somerhållit tilldelning valde man att utan tidsutdräkt fattabeslut om pris och tilldelning i anbudsomgången.Att skjuta på beslutet om tilldelning för att försökagöra ytterligare undersökningar beträffande de okändaanbudsgivarna hade inte varit särskilt klokt, eftersomman då hade äventyrat hela emissionen.I en sådan situation hade man självfallet tvingatslämna dörren öppen för dem som ville kliva av ochompröva sitt anbudsbeslut. Detta hade i sin tur påver-kat anbuden negativt. Dessutom hade det uppstått enosäkerhet om aktiens värde på aktiemarknaden. Dethade redan spekulerats en del i tidningarna om huru-vida över huvud taget var köpvärdtill de kurser som kunde förväntas.Att skjuta på tilldelningsbeslutet bara någon daghade för övrigt inte tjänat mycket till. Den företrädareför finanspolisen som hörts inför utskottet, kommis-sarie , har uppgivit att det kunde tabåde veckor och månader att få fram uppgifter omvissa utländska anbudsgivare och att man, för denhändelse man fick fram några uppgifter över huvudtaget, inte ens kunde vara säker på om dessa var kor-rekta, eftersom registreringssystemen i andra länderinte motsvarar det svenska.Sundgren har i övrigt uppgivit att han inte kunnatse några tecken på att penningtvätt förekommit i sam-band med försäljningen av ochatt inte heller den specialåklagare på ekonomiskabrott, statsåklagaren , som Sundgrenkopplat in, kunnat konstatera något brottsligt i ären-det.Av uppgifter inför utskottet harvisserligen framgått att han varit mindre nöjd med attvissa köpare erhållit tilldelning. Men det är inte sam-ma sak som att han menat att tilldelningen till dessaköpare fysiskt sett borde ha stoppats. Westerbergsuttalande har haft en mera etisk innebörd. Han harmenat att han inte ansett sig kunna hindra dem från attvara med eftersom alla skulle behandlas lika vid AssiDomän-emissionen. Men i likhet med varje stor före-tagsägare ville han självfallet att de nytillkomna övri-ga ägarna skulle ha ett så propert rykte som möjligt.Herr talman! Det är svårt att tyda utskottsmajorite-tens text på annat sätt än så, att man anser att det skallvara förenat med starka restriktioner att få köpa aktieri en sådan här emission och att alla som vill köpaskall utsättas för en djupgående kontroll med avseen-de på laglydnad.Detta är enligt moderat mening en helt orealistiskinställning. En sådan kontroll skulle vara oerhörtingripande och skulle över huvud taget inte vara möj-lig att genomföra med nuvarande lagar.Mot bakgrund av det förhållandet att det riktatskritik mot det förfarande som användes vid försälj-ningen av aktierna i samt regering-ens och näringsminister ambitioneratt göra till en verklig folkaktievar det naturligt att man valde en automatisk tilldel-ningsmodell när det gällde , i synnerhetsom en sådan modell dessutom uppfyllde den önskanman hade om likabehandling av personer och institu-tioner som ville köpa aktier. Mot bakgrund häravfinns det ingen anledning till kritik mot regeringenshandläggning av försäljningen av statligt ägda aktier iAssi Domän.Anf. 101 ()Herr talman! Det finns många frågor som kan ut-läsas ur handlingarna i det här materialet, ett av demest omfångsrika materialen i hela betänkandet ochdet med de flesta utfrågningarna. Men jag tycker attJerry gjorde saken litet för enkel. Denbehöver belysas på flera sätt än vad han gjorde.Man kan naturligtvis ta till utgångspunkt att det ibotten finns ganska skilda synpunkter på hur de ge-mensamma ägodelar som den svenska staten och detsvenska folket har bör hanteras. Den diskussionen omprivatiseringar kan vi återkomma till.Vad vi var mycket överens om vid utfrågningen avPer var att det är synnerligen angeläget atten privatiseringsprocess genomförs på ett korrekt sätt- detta för att inte rubba förtroendet för staten somägare och för den privatiseringsprocess som pågår.Vid utförsäljningen av införde Per We-sterberg en helt ny och från tidigare utförsäljningar avstatligt ägda företag oprövad princip. Tilldelningen avaktierna skulle ske efter en mekaniskt verkande mo-dell, och den som lade in ett tillräckligt högt anbudskulle också få tilldelning. I reglerna för utförsälj-ningen fanns inga krav på kontroll av köparna.Den modell som Per införde hade en-ligt hans egen utsago inför utskottet vissa förebilderfrån privatisering. Jo, i det forna ! Detvar den modell som han hade funnit. Det är därförinte konstigt att Per när vi träffade honomvid utfrågningen i KU beklagade att desom det här är fråga om hade möjlighet att köpa. Dåhade eftertanken kommit så långt att han insåg attganska många och ganska grava fel hade begåtts,framför allt i själva förberedelsen för processen.De mindre lämpliga personerna fick tilldelning avAssi . De fick också genom de regleroch villkor som satte upp i dets.k. prospektet för utförsäljningen möjlighet att kam-ma hem en inte föraktlig vinst på tilldelningen.I argumenteringen i den moderata reservationenhar man försökt skydda sig med motivet folkaktie. Jaghade inte alls tänkt ta upp det - jag tycker att det är enpinsam formulering. Det som vi nu har att granska harnämligen i stort sett inte alls med spridningen avägandet att göra. Här handlar det om hur prissättning-en av något som inte tidigare fanns på marknadenskulle göras och vilket system man skulle använda.Det var sedan som man med rabatterade priser i mind-re aktieportföljer kunde gå ut till svenska folket medfolkaktien. Den argumenteringen hör alltså över hu-vud taget inte till saken i det här sammanhanget.Det finns anledning att vara mycket kritisk till denförändring av system som man företog och det pro-spekt som man lämnade ut. Det är där, i själva förbe-redelsen av affären, som misstagen - denna förmö-genhetsspridning till mindre nogräknade människor -kunde ha stoppats.I den massmediedebatt som följde har det visat sigatt detta har skadat förtroendet för den privatiserings-process som den gamla regeringen genomförde. An-svaret för detta ligger självfallet på Per Westerberg.Det vittnar om en oacceptabelt efterlåten hantering avärendet.Men, herr talman, det sätt på vilket Per Wester-berg hanterade den offentliga debatt som uppstod dådet blev känt att tilldelats ett antalmindre önskvärda köpare ger anledning till ännu merklander. Vi har under utfrågningen med Per Wester-berg talat om hans försäkran i medierna att finanspoli-sen granskat de köpare som vi är överens om varolämpliga och att finanspolisen godkänt affären.Inom finanspolisen var man mycket klar och sadeatt det inte var något man kunde göra. var så att frågan inte låg inom finanspolisenskompetensområde. Att lassa över skulden på en annanstatlig myndighet är helt ogörligt. Det är nästan lögn-aktigt i det här perspektivet.Därför är det från demokratisk synpunkt viktigt attallmänheten känner tillit till regeringen. Därför ålig-ger det också statsråd att utöva sitt ämbete så att dettaförtroende inte rubbas.I detta avseende lämnar Per sätt atthandlägga bl.a. kritiken mot enhel del övrigt att önska. Det ger enligt min meningsaklig grund för ett allvarligt tillrättavisande. Jagbiträder därför på denna punkt KU:s yttrande när detgäller privatiseringen av . 102 () replikHerr talman! säger att det finnsanledning att vara mycket kritisk mot Per Westerbergför dennes handläggning av försäljningen av . Han ger dock inget klart besked omhur han anser att det i stället borde ha gått till.Han tycks på fullt allvar mena att det bör görasnågon form av vandelsprövning av varje köpare innanen affär i ett sådant här sammanhang skall få slutföras.För att en sådan prövning skall kunna ske får manbygga upp ett helt nytt kontrollsystem.Vem skall i så fall göra prövningen? Vem skallsköta den enorma administration som det måste blifråga om? Skall vår redan tungt belastade polis hahand om det här eller skall det läggas på länsstyrel-serna? Eller har rent av tänkt skall bygga upp en helt ny myndighet - t.ex.Statens vandelsmyndighet - med egen generaldirektörför att sköta kontrollen?Skall alla personer som har begått någon typ avbrott utestängas från aktieköp? Om inte, vilka brottskall det gälla och vilka personer får köpa aktier? Kanman räkna med att exempelvis en person som harvarit inblandad i en trafikolycka och dömts förvårdslöshet i trafik kommer att få köpa aktier i t.ex.Vattenfall om det skulle bli aktuellt med en utförsälj-ning? Hur skall man göra med dem som ännu inte ärdömda utan som bara förekommer i polisens spa-ningsregister? Skall inte heller de får köpa aktier?Hur skall man exempelvis göra med ett företagsom lägger anbud i samband med en emission omföretaget råkar ha en styrelseledamot som är dömd förbrott? Skall hela företaget stoppas från tilldelning?Man kan stillsamt undra vad det är för ett samhällemed A- och B-människor som ochSocialdemokraterna drömmer om.Anf. 103 ()replikHerr talman! Den kortaste motrepliken är natur-ligtvis att fråga om tycker att det ärbra att staten på det här sättet medverkar till en krimi-nell verksamhet och en miljonförmering, som varaktuell i det här fallet.Det vore egentligen mycket mera intressant attdiskutera den principiella frågan. i början av sitt inlägg skillnaden mellan pri-vatiseringen av och . Det är kan-ske på den mera principiella nivån som det här samta-let borde föras.Det har faktiskt hänt saker tidigare i historien. Attdå hämta en ganska oprövad modell från ,som har helt andra förutsättningar, är naturligtvis intedet mest lämpliga. Det finns en lång rad möjligheteratt i det här sammanhanget kontrollera köparna.Det behövs ingen ny myndighet till det, även omJerry så här offentligt annonserade en gene-raldirektörstjänst. Nej, det handlar snarare om att mani prospektet redan från början måste vara så klar överatt de här komplikationerna kommer att uppstå på ett tidigt stadium bygger in de regleringar sombehövs. Det är detta som är angeläget.Jerry återkom inte alls till frågan omfolkaktier. Det är en argumentering i Moderaternasreservation som är i det närmaste pinsam.Anf. 104 () replikHerr talman! Det som är i det närmaste pinsamt,, är väl i så fall att socialdemokra-terna under alla år de hade makten aldrig själva kundeskapa någon folkaktie. I stället koncentrerades ägan-det mer och mer.Staten har inte medverkat till någon kriminellverksamhet. Vi har hört vad finanspolisen och enrepresentant för eko-åklagarna haft att säga. De har ibåda fallen sagt att de inte har kunnat finna någotbrottsligt i samband med fördes intensiva diskussioner om vilken väg manskulle använda när man skulle gå ut med den häremissionen. Per har sagt att det lades nermycket stor möda på att åstadkomma likabehandlingav de personer och institutioner som ville köpa. Före-trädare för har också sagt att man fördeingående diskussioner med om hu-ruvida man över huvud taget skulle lämna ut aktier tilldem som var okända. Man valde dock att göra det,eftersom det fanns väldigt många risker med att integöra det.Om man inte lämnade ut aktier skulle det nämli-gen senare kunna visa sig att en del som borde ha haftaktier inte fick det. Då skulle man alltså ha hållit inneaktierna på mycket, mycket vaga grunder. Det endaskälet man hade var ju att man inte kände till förvär-varna närmare. Det är inte svårt att föreställa sig vilkaskriverier det skulle ha kunnat bli i det fallet om såda-na personer eller institutioner som borde ha haft aktierinte hade fått några.Det hade naturligtvis också blivit ett herrans livinom eget parti. Då hade mansäkert gjort en KU-anmälan om den saken i stället -att aktier inte hade tilldelats dem som borde ha fåttaktier.Om det nu är så mycket som borde ha gjorts an-norlunda i samband med försäljningen av aktierna iAssi Domän, , varför påpekade nidå inte detta från socialdemokratisk sida redan i bör-jan av ? Så snart det blev klart att ett auto-matiskt tilldelningsförfarande skulle användas bordeni i så fall ha reagerat mot det, om den modellen nuvar förenad med så många nackdelar.Anf. 105 ()replikHerr talman! Det bredaste ägandet, vilket jag ideo-logiskt kortfattat berörde inledningsvis, innebär na-turligtvis att svenska folket är ägare. Då kan mandiskutera om just den här privatiseringen var rimligeller nödvändig.Från finanspolisen sade man tydligt, , att detta inte var deras kompetensområde. Detfanns i det här läget ingen möjlighet att stoppa detsom skedde. När vi för den här diskussionen försökerjag få att förstå att såsom affärenutfördes fanns det mycket små möjligheter att görakorrigerar i efterhand. Därför inriktar sig vår kritik påden litet oreflekterade utformningen av prospektet.När affären sedan väl var sjösatt, så att säga, fick mannaturligtvis i någon mån lov att fullfölja loppet. Atttro att finanspolisen under de här omständigheternaskulle kunna göra någonting var helt orimligt. Detstod helt klart för oss andra när finanspolisen hördeshos oss.Redovisning till av de ekonomiska förut-sättningarna för (avsnitt 17)Anf. 106 ()Herr talman! KU har granskat Öresundsbroprojek-tet förut. handlar granskningen enbart omden information om de ekonomiska förutsättningarnasom har begärt att regeringen skall lämnakontinuerligt.Riksdagen har utgått från att projektet i sin helhetskall finansieras med trafikavgifter. Vi har emellertidbörjat misstänka att statsgarantin mot planerna kom-mer att utlösas. lugnade regering-en med att de ekonomiska förutsättningarnavar stabila. Regeringen har inte rätt att genomföraprojektet om dessa förutsättningar ändras. I så fall börman självfallet återkomma till och föreslåatt pengar anslås eller att förhandlingar upptas medDanmark om att bryta kontraktet.KU:s analys visar att kalkylerna är mycket sköra.KU har också fått information som stärker misstankenatt skulle bli mycket dyr för statskas-san, tvärtemot alla beräkningar. Intressantast är ettbrev från till Aktion Skåne-Miljösom finns i granskningsbetänkandets del 2 s. 601.RRV hänvisar bl.a. till sina remissvar i Öresundsbro-frågan, där man konstaterar att den företagsekonomis-ka kalkylen var mycket känslig. En ökning av realrän-tan från 5 till skulle t.ex. göra projektet olön-samt. En 4-procentig realränta som konsortiet tycksräkna med är definitivt inte marknadsmässig.Skulle trafikmängderna nedjusteras till ursprungli-ga antaganden innebär det ett företagsekonomisktunderskott för bron.RRV anför också att stora infrastrukturinveste-ringar underskattas när det gäller kostna-derna. Normalt ökar kostnaderna avsevärt i jämförelsemed planen. RRV menar att dessa underskattningarvar "ett allvarligt problem därför att de kan leda tillatt statsmakterna riskerar att fatta felaktiga övergri-pande beslut ang investeringar i vägar och järnvägar".Det finns all anledning att misstänka att även bronblir dyrare än beräknat. anbud på förbindel-sens tunneldel och muddringsarbetena ligger avsevärtöver kalkylerna. Erfarenheterna från bron över och tunneln under Engelska kanalen förskräcker.Viktig information som har betydelse för ekonomi kan man läsa sig till i massme-dia, men detta borde ha redovisats av regeringen. Hurär det t.ex. med bron över Bält? Denna är enförutsättning för att SJ skall vara intresserad. finnsdet uppgifter om att en sådan bro skulle kosta dubbeltså mycket som och att det är mycketosannolikt att den kommer till stånd över huvud taget.Vi planerar alltså en bro till en ö utan en direkt fastförbindelse med kontinenten.Regeringens ekonomiska redogörelse över projek-tet borde ha varit mer ingående och också ha medtagitnya uppgifter som kan ifrågasätta projektets lönsam-het, en lönsamhet som alltså är en förutsättning för attprojektet skall kunna drivas vidare utan att riksdagenanslår medel.I morgon lämnas, enligt uppgifter i medier, desista och tyngsta anbuden på brobygget. Kommunika-tionsministern har lovat att lämna en redogörel-se för hela projektets byggkostnader. Om det då visarsig att kalkylerna inte håller är det enligt min upp-fattning regeringens skyldighet att ta upp frågan iriksdagen för omprövning.