prot · GJ0932 · 1995-12-06 00:00:00 — Vi måste bli framsynta, och vi måste ocksåha modet att ifrågasätta nuvarande bidragssystem, attinte bli vid det gamla utan blicka framåt.Vi moderater är beredda att förutsättningslöstdelta i ett arbete med att reformera familjepolitiken såatt den på ett bättre sätt motsvarar de behov som barn-familjer har. Ingen skulle vara mer glad än jagom vi kunde få en bred uppslutning i i denhär frågan. Jag är, fru talman, övertygad om att dethär är bråttom.Familjepolitik handlar om hur ansvaret skall för-delas mellan den enskilde, familjen, staten och mark-naderna. För oss moderater är det självklart att det ide allra flesta fall är familjen som skall ha huvudan-svaret för barnen. För att det ansvaret skall kunna ökamåste familjen också ges rimliga ekonomiska villkorså att man kan ta det här ansvaret. Ett ökat ansvar förfamiljen innebär emellertid inte - och jag vill verkli-gen poängtera det - och skall inte förväxlas med attvissa uppgifter med automatik skall utföras av någonfamiljemedlem. Det ökade ansvaret innebär snarareatt familjerna skall få en ökad valfrihet.Den svenska familjepolitiken är i stora draguppbyggd av tre delar: föräldraförsäkring, offentligbarnomsorg och skattefria utfyllnadsbidrag sombarnbidrag, bostadsbidrag och bidragsförskott. Ut-giftsmässigt är de här tre delarna ungefär lika stora.Man kan säga att politiken vilar på tre ben: den kol-lektiva utformningen, den offentliga styrningen ochden individuella förmånen. Det är bara att konstateraatt det inte finns någon större valfrihet, och finns detinte valfrihet kan familjen inte heller öka sitt an-svarstagande, eftersom en så stor del av de gemen-samma resurserna är uppbundna i offentliga system.Men, fru talman, den allvarligaste ekonomiska in-vändningen mot den nuvarande familjepolitiken liggeri den starka styrning som har både en ideologisk ochen ekonomisk dimension.Den ideologiska dimensionen handlar om att ettdemokratiskt och fritt samhälle enligt min meningskall verka för att individen kan träffa sina egna val sålångt detta är möjligt. Den svenska modeller fungeraremellertid inte så. Tvärtom - den premierar ett visstbeteende och bestraffar ett annat.Den ekonomiska dimensionen ligger i den starkastyrningen, som gör politiken kostnadsineffektiv. Dedirekta utgifterna för familjepolitiken uppgår förnärvarande till ca , och detmotsvarar ett engångsbelopp på ca pernyfött barn.Låt mig ge ett exempel. En tvåbarnsmamma skullekunna omvandla nuvarande utgifter på dagis, fritids,barnbidrag, föräldraförsäkring, bostadsbidrag, etc. tillett engångsbelopp på . Bara räntanpå det beloppet ligger på . Det kanman klara sig ganska hyggligt på, under förutsättningatt det inte är beskattat.Det finns alltså betydande ekonomiska resurser inuvarande system, men det är inte träffsäkert, det ärinte heller rättvist, det missgynnar kvinnor och be-gränsar människors möjlighet att ta ett eget ansvar.Det är min bestämda uppfattning att det inte är pengarsom saknas, utan det väsentliga är systemets bristandeträffsäkerhet.Fru talman! Därför är det viktigt att vi får en ny,modern familjepolitik. Låt oss få till stånd en kraft-samling för detta. Då slipper vi brandkårsutryckning-ar. Då slipper vi schackra med nivåer i nuvarandesystem, som faktiskt betyder en hel del för människorsom lever på marginalen, mycket på grund avarbetslösheten.Vi moderater vill ha ett familjepolitiskt stöd somunderlättar för föräldrar att ta ett ansvar för sina barn,som ger oss rätt att välja hur vi organiserar våra livoch som också motsvarar ett modernt samhälles kravpå flexibilitet. Det är det som skapar en äkta trygghet.Anf. 200 ()Fru talman! modell för ekonomisktstöd till barnfamiljerna ser helt annorlunda ut än da-gens system med barnbidrag och föräldrapenning. Viförordar i stället en sammanslagning av de två stödentill ett barnkonto lika för alla barn från noll till sex årsålder. Det är nämligen barnen som skall vara utgångs-punkten och inte föräldrarna och deras inkomster.Barnkontot skall vara beskattat. Det skall garantera engrundnivå under hela förskoletiden.Överstigande belopp får föräldrarna disponera frittunder den tid och på det sätt som passar familjensbehov bäst. Det innebär att de som vill under ett avåren kan ta ut motsvarande nuvarande föräldrapen-ning.Dagens socialförsäkringssystem, som bygger påinkomstbortfallsprincipen, är allt annat än rättvist.Föräldraförsäkringen ger, jämfört med vad lågin-komsttagaren får, höginkomsttagaren upp till tiogånger högre ersättning per dag för omsorgen om sinabarn. Detta drabbar alldeles särskilt de många en-samstående mammor som oftast är deltidsarbetandeoch lågavlönade. Andelen ensamstående kvinnor medbarn som är beroende av socialbidrag har ju ocksåstigit från en fjärdedel till nästan hälften idag.Centerpartiets system med barnkonto skapar rätt-visa, då alla barn blir lika mycket värda, och denensamstående, lågavlönade mamman erhåller sammaersättning som den högavlönade föräldern. Barnkon-tot ökar genom sin flexibilitet familjernas valfrihetoch möjligheter att planera utifrån egna önskemål ochförutsättningar. Det kan skapa större förutsättningarför föräldrarna att ha tid och ork med barnen.Det ständigt föränderliga samhället, den höga ar-betslösheten, ekonomiska åtstramningar, den stressa-de vardag som uppstår då arbete, hem och familj skallhinnas med - allt detta sammantaget medför storapåfrestningar på barnfamiljerna. Det blir därför vikti-gare och viktigare att familjestödet utformas för attfölja med sin tid och inte förhindrar möjligheterna atttillgodose olika behov. Statens system skall inte styrafamiljernas liv, utan familjerna skall styra använd-ningen av systemet.Det är de här möjligheterna som finns inbyggda iCenterpartiets system, med sammanslagning av barn-bidrag och föräldrapenning till ett barnkonto. Tyvärrhar vi inte fått stöd för vår modell. Men det är det här,fru talman, som är bakgrunden till att vi har accepteratbesparingsförslagen i betänkandet och att vi har ettsärskilt yttrande.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )21 § Vissa ändringar i smittskyddslagen,m.m.FöredrogsSocialutskottets betänkande 1995/96:SoU7Vissa ändringar i smittskyddslagen, m.m.(prop.1995/96:23)Anf. 201 ()Fru talman! De förslag till ändringar i smittskydds-lagen som läggs fram finner vi moderater i stortsett vara väl avvägda mellan å ena sidan individensrätt till integritet och å andra sidan samhällets möjlig-heter att begränsa spridningen av samhällsfarliga ochsmittsamma sjukdomar. Under nu snart två generatio-ner har vi nästan glömt bort vilken fasa sådana sjuk-domar spritt och vilka fara de utgjort mot samhälletsöverlevnad.De senaste åren har åter visat att farorna inte ärövervunna. Det finns tecken som tyder på att det lugnvi har haft bara är tillfälligt. Det är därför mycketviktigt att frågan om smittskydd och smittskyddslag-stiftning alltid hålls aktuell, att metoderna utvärderas,omprövas, förnyas och att den alltid lika känsligaavvägningen mellan allmänintresset och den enskildeindividens intresse ständigt prövas.Det är därför glädjande att utskottet skrivermycket starkt då det gäller en bred utvärdering av alllagstiftning som berör detta område samt andra insat-ser som t.ex. smittspårning för att begränsa spridning-en av dessa sjukdomar och att man särskilt utvärderardet hiv-preventiva åtgärderna och den rättsliga regle-ringen av dessa.I samband med den översyn och utvärdering avsmittskyddslagen som skall ske bör givetvis ocksåregleringen av provtagningsverksamheten beaktas.Det kan t.ex., som sägs i motion 1994/95:So405, varaväsentligt att kunna följa hiv-epidemins utbredninggenom screeningprovtagning. Det är också bra attutskottet betonar vikten av fortsatt forskning rörandehiv/aids. Att kunna framställa ett vaccin mot hiv ochkunna behandla aids är mål vi inte får släppa ur siktehur svårt det ändå tycks vara.Fru talman! liksom anseratt en rimlig avvägning mellan samhällsintresset ochindividens rätt till integritet, som jag tidigare berörde,innebär att rapportering av samhällsfarliga sjukdomaråtföljs av uppgifter om den smittades identitet meninte, som majoriteten föreslår, att anmälningspliktigamen ur samhällssynpunkt mindre farliga sjukdomargör det, annat än då något mycket speciellt skäl före-ligger.Befinns det vara av stor vikt att en rapport om enspeciell anmälningspliktig sjukdom alltid åtföljs av enidentifiering av bäraren bör sjukdomen omklassifice-ras till samhällsfarlig. Information och råd vad gälleranmälningspliktiga sjukdomar är, i första hand, enangelägenhet för patienten och den läkare han har valtoch inte för smittskyddsläkaren.Fru talman! Inom hälso- och sjukvårdär både undersökning och behandling av en samhälls-farlig sjukdom gratis för patienten medan det endastär undersökningen som är gratis om patienten väljeren privat läkare. Jag menar att detta är orimligt. Frihe-ten att välja en vårdgivare man har förtroende för ärsärskilt viktigt i sådana fall. Hit hör bl.a. de sexuelltöverförbara sjukdomarna och hiv.Det är dessutom långt ifrån konkurrensneutralt attgynna verksamhet bedriven av en huvudman på ettsådant sätt. Självklart skall undersökning, vård ochbehandling vid samhällsfarlig sjukdom vara fri oav-sett vilken läkare patienten väljer. Det är patientenssak. Jag yrkar därför bifall till reservation 6.Fru talman! Enligt min mening är det lika själv-klart att den vård som man tyvärr ibland måste gemed tvång i form av tvångsisolering också skall kunnages av olika huvudmän. Det väsentliga är att den skerpå ett sjukhus som uppfyller krav på ett gott medi-cinskt och psykosocialt omhändertagande av dentvångsisolerade. Men det finns inget bärande skäl attge företräde för någon enskild huvudman och attstärka landstingen genom att på ett konkurrenssned-vridande sätt alltid ge dem företräde.Fru talman! Jag står naturligtvis bakom våra re-servationerna 4 och 7 i detta ärende. Men för tidsvinnande avstår jag här från att yrka bifall till dessa.Anf. 202 ()Fru talman! Regeringen föreslår vissa ändringar ismittskyddslagen av vilka flertalet är av teknisk naturoch några av mer principiell art. Vi hade väntat oss attpropositionen skulle innehållit en utvärdering avsmittskyddslagens tillämpning på hiv och erfarenhe-terna av tvångsvård. harju gjort påtalanden om den svenska smitt-skyddslagen. har som enda medlemsland iEuroparådet inte undertecknat rådets rekommendationom hivsmittades rättigheter. Inte heller står densvenska smittskyddslagen i samklang med WHO:srekommendationer om hiv och aids, som bygger påfrivillighet och respekt för den enskilde.Det är av största vikt att få kunskap om tvångsvårdverkligen bidrar till minskad smittspridning eller omlagstiftningen motverkar sitt syfte. Vi har från Folk-partiet liberalerna hemställt om att den parlamenta-riskt sammansatta utredning som omnämnts i propo-sitionen tillsätts omgående. Den utredningen är nu pågång, och vår hemställan är därmed tillgodosedd. Viförutsätter att det nu inte blir något stopp på vägen.Fru talman! För oss liberaler är det viktigt att vär-na om den enskildes integritet och att identitetsuppgif-ter inte utlämnas annat än när det är absolut nödvän-digt. Det är därför som vi motsätter oss att identitetenutlämnas vid anmälan om anmälningspliktiga sjuk-domar. Skälet till att identitetsuppgifter skall lämnasär enligt propositionen att smittskyddsläkaren skall geråd och information. Vi anser inte att detta skäl harbärkraft. Det är den behandlande läkaren som skall gesådan information. Enligt vår uppfattning är identi-tetsuppgifter endast nödvändiga vid spårning av sam-hällsfarliga sjukdomar.I propositionen föreslås också att regeringen skallbesluta vilka andra sjukdomar än de samhällsfarligasom skall vara anmälningspliktiga enligt smittskydds-lagen. De skäl som anförs i propositionen anser vi inteövertygande för att ändra gällande regler. Vi anser attriksdagen bör besluta om vilka sjukdomar som skalltas upp på de båda listorna: den över samhällsfarliga,och den över anmälningspliktiga. Om det skulle upp-stå ett brådskande läge kan man förfara som ,nämligen att regeringen på bemyndigande fattar ettsådant beslut.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 3och 4.Anf. 203 ()Fru talman! Jag vill yrka bifall till Vänsterpartietsreservation 1 avseende mom. 1. Vi anser att försvaretmot smittsamma sjukdomar är starkt i . Viskall slå vakt om och vara stolta över att vi har ett braskydd mot smittsamma sjukdomar och infektioner.I detta fall anser vi att man måste respektera in-tegriteten och individens rätt och att man kanske hartagit i aningen för mycket. är informationen såpass utbredd om dessa sjukdomar att vi skulle kunnafölja rekommendation att ta litet störrehänsyn till integriteten och därmed föra ut bestämmel-ser om hiv-infekterade ur smittskyddslagen.Detta är vårt huvudskäl till varför vi vill ta bortdessa bestämmelser från smittskyddslagen. Jag skallinte plädera längre för det, utan jag hänvisar till vårreservation.Anf. 204 ()Fru talman! Vi i välkomnar den före-slagna brett upplagda utvärderingen av smittskyddsla-gen. Vi anser att den är viktig, men det finns någrapunkter där vi anser att det kan vara värdefullt attgöra ytterligare utvärderingar.Det gäller bl.a. sprututbytesverksamheten som ti-digare har diskuterats ur narkotikapolitisk synpunkt.Vi anser att den bör utvärderas utifrån smittskyddsla-gen intentioner.Det gäller lagen om förbud mot s.k. bastuklubbar.Den har funnits att det kan vara vär-defullt att göra en utvärdering som klargör om lagenhar haft en positiv effekt eller om man i stället har gåttmiste om den möjlighet som fanns vid klubbarna attbedriva förebyggande arbete genom exempelvis in-formation.Vi tycker att det är viktigt att man använder allamöjligheter som står till buds för att hindra smitt-spridning av hiv.Jag står bakom reservation 2, men avstår från attbegära votering.Anf. 205 ()Fru talman! Den nu gällande smittskyddslagenträdde, som har nämnts, i kraft den 1 juli1989. Någon mer omfattande utvärdering av lagensfunktion och effektivitet när det gäller att förhindra attsmittsamma sjukdomar får en stor utbredning blandbefolkningen har inte gjorts. Detta bör göras efter nurådande samhällsförhållanden.En parlamentarisk utredning skall tillsättas. Denskall ges ett mycket brett perspektiv. Där skall denfaktiska tillämpningen av lagen bli belyst. Både nega-tiva och positiva effekter skall kunna komma fram.Den rättsliga regleringen av åtgärder när det gällerspridningen av hiv skall särskilt övervägas, oavsettom åtgärderna regleras av smittskyddslagen eller iannan lag.Konsekvenserna av tvångsisolering skall belysassamt även det förebyggande arbetet och informatio-nen. Är det så att tvångsisolering bidrar till minskadsmittspridning? Vi skall också se över rättssäkerhetenför den enskilde osv.Men det som frågan genomgående gäller här äralltså balansen mellan den enskilda individens integri-tet och rättssäkerhet och samhällets skydd. Det voreönskvärt att lägga ribban så att det som är bra förindividen också är bra för samhället. Just därför bördenna debatt ständigt pågå.Fru talman! har en strängare lagstiftningpå det här området än vad rekommende-rar, och vi har höga ambitioner när det gäller att hind-ra smittspridning. Den vill vi ha kvar.Men det är också viktigt att känna till att smitt-skyddslagens bestämmelser om tvångsisolering an-vänds först om smittspridning inte kan förhindras påfrivillig väg och endast i de fall när en smittad personär en uppenbar smittrisk för det övriga samhället.Dessutom ges tvångsisolerades rättigheter nu en star-kare ställning i och med en lagstadgad rätt att leva ettså normalt liv som möjligt.Utskottsmajoriteten vill avvakta utvärderingen in-nan man tar ställning till eventuella förändringar.Frågan om utvärderingen av sprututbytesförsökenbehandlades här av utskottet för ett par veckor sedan.Vi förutsatte då att förstärker sinainsatser för att fortlöpande följa försöksverksamhetenoch utvärdera den.Fru talman! Frågan om det är regering eller riks-dag som skall avgöra vilka sjukdomar som skall varaanmälningspliktiga eller om dessa skall vara avidenti-fierade handlar om balansgången mellan personligintegritet och samhällets skydd, som jag tidigarenämnde. Det handlar om nyttan av snabbheten i smitt-spårningen kontra individens skydd.Utskottsmajoriteten har ställt sig bakom den härförändringen. Om den skulle visa sig vara ett hot motden personliga rättssäkerheten måste frågan natur-ligtvis omprövas. Ständiga utvärderingar är nödvän-diga.Fru talman! Härmed yrkar jag bifall till utskottetshemställan och avslag på samtliga reservationer.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )22 § Ekonomisk reglering mellan landsting ochkommuner med anledning av ökat kommunalt ansvarför psykiskt stördaFöredrogsSocialutskottets betänkande 1995/96:SoU8ekonomisk reglering mellan landsting ochkommuner med anledning av ökat kommunalt ansvarför psykiskt störda (prop. 1995/96:72)vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )23 § BordläggningAnmäldes och bordladesKonstitutionsutskottets betänkande1995/96:KU12 Ändrade relationer mellan staten ochSvenska kyrkanJordbruksutskottets betänkanden1995/96:JoU5 Ändringar i fiskelagen, m.m.1995/96:JoU6 Vidareutveckling av systemet medmiljöklasser för fordon m.m.24 § Kammaren åtskildes kl. 22.26.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 4 §anf. 24 (delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. anf. 62(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 89(delvis),av talmannen därefter t.o.m. 13 § anf. 117 (delvis),av andre vice talmannen därefter till ajourneringen,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 19 § anf. 168(delvis),av andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.