prot · GI0957 · 1995-02-08 00:00:00 — Kittet försvinner, och det kan bli pro-blem med en skatterevolt från medelklassen, de somförlorar sin inkomsttrygghet.Det är därför vi i , Socialdemokra-terna och i den här frågan även slår vaktom den generella välfärdspolitiken, i strid mot Miljö-partiet och Moderaterna.Sedan säger att han finansierar sinaskattesänkningsförslag. Han säger att han har en an-norlunda arbetsmarknadspolitik. Ja, det har han. Denarbetsmarknadspolitiken tycker bara arbetsmark-nadsministern och om. Alla andra harkritiserat den, så den är förvisso annorlunda men inte ipositiv mening.Jag har sällan läst en proposition som har fått såförintande kritik av alla experter och sakkunniga påområdet. Men visst, den är annorlunda. Den är dyr,ineffektiv och dålig.Efter att ha fått 2 miljarder till allergisanering villni vältra över en utgift på 6 miljarder på kommunerna,som redan har problem med sin ekonomi. Det hållerinte, . Då hamnar man i diket blandmaskrosor och andra blommor.Anf. 71 () replikFru talman! retorik slår knut påsig själv här.Underskottet blir lägre med vårt förslag. Det inne-bär att vi kan få en snabbare återhämtning i ekono-min. Jag tror att det är bättre än det hargjort.Vi skär inte av basen för välfärdspolitiken, inteden generella välfärdspolitiken heller. Vi vill inte hainkomstprövade socialförsäkringar eller barnbidrageller någonting åt det hållet. Men vi anser att det inteär rimligt att mycket stora summor betalas ut till demsom har det bra, när staten har så dåliga finanser.Där är skillnaden mellan oss och Vänsterpartiet.Vänsterpartiet vill höja skatter. Vi skär i stället bortbidrag för dem som redan har det rätt bra. Vi tyckerfrån vår sida att vi har en bättre politik, självklart.Vad gäller arbetsmarknadspolitiken nämnde jagatt skillnaden är att vi inte ställer upp på arbetsföreta-gen, 3,5 miljarder, och NT-stödet, studielönen,1,4 miljarder, plus att vi drar ner på motorvägsbyg-gen. På det sättet klarar vi besparingarna bättre.Sedan förstår jag inte riktigt vad emot att vi äntligen kommer i gång med en lands-omfattande allergisanering som är värd namnet.Kommuner och även många företag väntar på att fåkomma i gång. Behovet av åtgärder är utrett, insatserär förberedda, men det har stått och stampat de senas-te åren på grund av att man har haft svårt med eko-nomin.Nu blir det ett 25-procentigt bidrag. Det kommeratt sätta fart på arbetet, och det kommer vi alla attvinna på. Det blir bättre skolor, det blir bättre miljöoch bättre hälsa. Det vinner också ekonomin på islutändan. Det är faktiskt obegripligt att Vänsterpar-tiet argumenterar emot detta.Anf. 72 ()Fru talman! Kristdemokratisk ekonomisk politiktar sin utgångspunkt i marknadsekonomin och efter-strävar stabilitet i samhällsekonomin. En väl funge-rande marknadsekonomi bygger på ett samhälle meden grundläggande etisk samsyn och förutsätter stabilaspelregler.Den socialdemokratiska ekonomiska politikenkännetecknas däremot av bristen på en strategi för attkomma till rätta med ekonomins grundläggande pro-blem och lägga grunden för en långsiktigt god tillväxtoch välfärd.Ett problem i den svenska ekonomin är att tillväx-ten är alltför låg. Tillväxten har utan tvekan enmycket stor betydelse för möjligheten att skapa förut-sättningar för nya jobb och en bibehållen välfärd.I finansplanen skriver regeringenatt tillväxten kan väntas uppgå till 2,denärmaste två åren. Men konstaterar rege-ringen att den bakomliggande tillväxten är starkare.Förklaringen är enligt regeringen att en del av tillväx-ten på kort sikt måste tas i anspråk för att sanerastatsfinanserna.Denna skrivning måste rimligen innebära att So-cialdemokraterna inser att det finns samband mellankraftiga skattehöjningar och en lägre tillväxt. Skatte-höjningar dämpar tillväxten och drar in pengar somskulle kunna användas för investeringar i näringsliveteller konsumtion för det enskilda hushållet.Under hösten har regeringen drivit igenom skatte-höjningar på sammanlagt mer än 50 miljarder, varavinte mindre än 30 miljarder avser höjda skatter påarbete. Enbart regeringens förslag att höja egenavgif-terna till en redan finansierad sjukförsäkring med 2procentenheter till totalt innebär enindragning av hushållens köpkraft med i storleksord-ningen 9,6 miljarder. Om höjningen av egenavgifternagenomförs fullt ut innebär det också att kommunernasskatteinkomster kommer att minska med ca 8,5 mil-jarder , eftersom egenavgifterna är av-dragsgilla mot kommunalskatten.Kristdemokraterna har i sin ekonomiska motionfrån januari avvisat av egenavgiftshöjningen.Det innebär att 4,8 miljarder stannar hos hushållenoch att ca 3 miljarder kommer kommunerna till godo.Dessutom har i den ekonomiskamotionen finansierat ett riktat bidrag för vård ochomsorg till kommuner och landsting på 4,8 miljarderkronor.Under avsnittet Skattepolitiken i finansplanen för-söker regeringen gjuta olja på vågorna genom attkonstatera att utrymmet för ytterligare skattehöjningarär begränsat. Regeringen skriver att ytterligare höj-ningar av skatterna riskerar att försämra ekonominsfunktionssätt bl.a. genom att de ger försämrade förut-sättningar för en icke inflationsdrivande löneutveck-ling.Tyvärr är problemet mycket större än så. regeringen skapa förtroende och stabilitet hoslandets arbetsgivare när det finns en stor risk för yt-terligare socialdemokratiska skattehöjningar? Detta ärinte att ge stabila spelregler för aktörerna på markna-den, något som har högsta prioritet från företagarnassida.Det är vidare intressant att konstatera att de ge-nomförda skattehöjningarna inte skulle skada eko-nomins funktionssätt, men att de eventuellt framtidaskattehöjningarna skulle göra det.Vad socialdemokraterna ägnar sig åt är att föra utdubbla budskap: å ena sidan påverkas tillväxten avskattehöjningar, å andra sidan gör den det inte.Vi kristdemokrater är medvetna om att det i arbe-tet med saneringen av de offentliga finanserna ävenkommer att krävas inkomstförstärkningar, vilket viockså redovisar i vår ekonomiska motion. Enligt våruppfattning bör dock skattetrycket inte tillåtas över-stiga , och på är det nödvändigt attskatterna sänks under denna nivå. Det är också oer-hört angeläget att skatterna tas ut på ett sätt som ska-dar samhällsekonomin och den ekonomiska utveck-lingen så litet som möjligt.Det vetenskapliga stödet får anses starkt för attden ekonomiska strategi som regeringen tillämparförsämrar ekonomins funktionssätt och kanpermanenta sysselsättningskrisen och budgetproble-men. Den positiva ekonomiska utvecklingen kommeratt försvagas och riskerar att brytas då förut-sättningarna för investeringar, nya jobb och tillväxtförsämras när de massiva skattehöjningarna på arbeteslår igenom. kan skattehöjningar visasig kontraproduktiva även i budgetsaneringssyfte. Enprocentenhets lägre tillväxt innebär att staten förlorarca varje år.Mot bakgrund av detta menar jag att det är oac-ceptabelt att beskattningen av arbete skärps så drama-tiskt som den socialdemokratiska regeringen har drivitigenom.Inte minst i den priskänsliga privata tjänstesektorninnebär de höjda skatterna på arbete att tusentals nyaarbetstillfällen hotas. Här skulle det tvärtom varanödvändigt med åtgärder som sänker skattekilarna föratt den enorma potential på tjänster riktade mot hus-hållssektorn som finns men utförs svart elleraldrig kommer ut på arbetsmarknaden skall kunnaväxlas in i riktiga jobb.Det är intressant att notera att kritiken mot rege-ringens företagarpolitik nu också kommer från leda-möterna i regeringens s.k. näringslivsråd. I de förstakommentarerna från regeringen med anledning avledamöternas brev till regeringen kunde man spåra enviss förståelse för företagarnas synpunkter. Frågan ärdock om denna förståelse sträcker sig så långt att denockså resulterar i en ändrad socialdemokratisk politik.Den ena socialdemokratiska handen verkar inte vetavad den andra gör. Att höja arbetsgivaravgiften med1,som man delar ut pengartill dem som nyanställer och talar om ett gynnsamtföretagarklimat är inte uttryck för någon politisk vis-dom. Socialdemokraterna har en lång väg att vandraom deras mål verkligen är ett gynnsamt företagarkli-mat.Anf. 73 ()Fru talman! När den socialdemokratiska regering-en tog över befann sig vårtland i en ovanligt djup ekonomisk kris. Under tre årmed en borgerlig regeringen hade budgetunderskottetflerdubblats, och statsskulden hade vuxit explosions-artat. Räntebördan hade blivit enorm, och arbetslöshe-ten hade vuxit till nivåer som vi inte hade upplevtsedan 30-talet.Den nya socialdemokratiska regeringen måstehandla snabbt och resolut för att skapa ordning i sta-tens finanser. än utarbetademan två stora propositioner som förstärkte statskassanmed ca . därefter kombudgetpropositionen med ytterligare budgetförstärk-ningar i storleksordningen 20 miljarder kronor.S-regeringen insåg också att förslagen måste upp-levas som någorlunda rättvisa för gemene man om deskulle accepteras av det svenska folket. Rättvisa upp-når man enligt vårt förmenande först när kapitalägareoch höginkomsttagare får bära en större del av krisensbördor än andra.Här kommer skattepolitiken in i bilden. Skatternaär ett klassiskt fördelningsinstrument, och vi social-demokrater använder det nu för att se till att just kapi-talägare och höginkomsttagare får betala litet extra föratt vi skall få ned budgetunderskottet.Det insåg däremot inte den dåvarande borgerligaregeringen. Man genomförde kraftiga åtstramningarsom drabbade s.k. vanligt folk som mansänkte skatterna för höginkomsttagare och kapitaläga-re. Det var en uppenbar orättvisa - en omvänd Robin-Hood-politik, om man så vill. Det var också någon-ting som straffades hårt av väljarna val.Detta tycks ha lärt åtminstone några av de borger-liga partierna en läxa. är man plötsligt med på enhel del av våra förslag till skattehöjningar på kapitaloch höga inkomster. Samtliga borgerliga partier utomModeraterna accepterar t.ex. vårt förslag om att för-mögenhetsskatten skall vara kvar. ac-cepterar en tillfällig höjning av statsskatten och haringa förslag om avskaffande av den s.k. dubbelbe-skattningen och sänkning av skatten på kapitalinkoms-ter. vill visserligen avskaffa dubbelbe-skattningen, men de vill ersätta den med "mindrekostnadskrävande konstruktioner", vad det nu skallbetyda.Jag väljer att se detta som en viss tillnyktring inomborgerligheten och konstaterar att enigheten överblockgränserna om skattepolitiken faktiskt är större änman skulle kunna tro.Samtidigt kan jag emellertid också konstatera attoenigheten inom borgerligheten är större än påmycket . tycks vara tillbaka i sinskattepolitiska ökenvandring. Jag tycker att Bo Lund-grens inlägg gentemot och är enutomordentlig illustration av detta.Fru talman! Jag tror att det svenska folket är berettpå ganska stora uppoffringar för att vi skall få ordningoch reda i finanserna och ett förbättrat sysselsättnings-läge. Jag är emellertid alldeles övertygad om att dettabara sker under en viktig förutsättning, nämligen attalla är med och bär uppoffringarna - att ingen smiterundan. Tyvärr måste man nog medge att så inte ärfallet . Många smiter faktiskt undan. Mångaanvänder sig av allehanda tricks för att slippa betalaskatt.Avancerad skatteplanering och skattefusk måstedärför med alla till buds stående medel bekämpas. Jagskall för min del peka på tre nödvändiga åtgärder.1. Själva skattesystemet måste få en enhetlig ochrobust utformning. Det är därför bra att beskattningenav kapital och arbete nu har blivit likformig och attavdraget för underskott i näringsverksamhet avskaf-fas.2. måste ha tillräckliga eko-nomiska resurser för att kunna bedriva en effektivkontrollverksamhet. Det gäller inte minst mervärdes-skatten, där skattebrottsligheten breder ut sig. Det ärdärför bra att skattemyndigheterna får lägre bespa-ringskrav än andra myndigheter. Det är också bra attvi trots kärva tider kan fullfölja tidigare riksdagsbe-slut om extra resurser till skattekontrollen.3. Lagar måste tillskapas som ger skattemyndighe-terna möjligheter till ett snabbt och effektivt ingripan-de mot alla tendenser till skatteflykt. Den borgerligaregeringen genomdrev ett antal beslut som fick raktmotsatt effekt. Bl.a. avskaffade man den s.k. general-klausulen mot skatteflykt. kommer den socialde-mokratiska regeringen att tillsätta en utredning om enny och effektivare generalklausul. Vidare kommerregeringen att låta utreda en bättre revisionsverksam-het och frågan om hur en kontrolluppgiftsskyldighetför reavinster och reaförluster skall kunna utformas.Sammantaget handlar det nu om en kraftfull sats-ning på kampen mot avancerad skatteplanering ochskattebrott. Det vore värdefullt om också de borgerli-ga partierna kunde ansluta sig till detta. Det voreintressant att höra vad man har att säga här omkampen mot skattebrott och skatteflykt.Anf. 74 BO () replikFru talman! Jag tycker att låter näs-tan som en kopia av , läsande högt urdecenniers socialdemokratiska valhandböcker. Omjag inte missminner mig var det somsade att fattigdom fördras bäst om den delas av alla -jag får reservera mig på den punkten, men jag tror attdet var han. Det är den politik som sig åt. Han diskuterar hur de problem vi har nuskall fördelas, snarare än hur vi skall lösa problemenoch kunna fördela mera, framför allt tilldem som har det svårt. Jag tänker framför allt på demänniskor som saknar jobb, efter felaktiga ekonomiska politik.När det gäller resonemangen kring skatteflykt ochskattebrottslighet gläder det mig mycket att socialde-mokraterna inte har upphävt det program som vi sattei gång med extra medel för bl.a. momskontroll. Detbekymrar mig dock att man drar in medel från krono-fogdemyndigheterna för att driva in de miljarder somfortfarande är utestående. Vi har föreslagit riksdagenatt ändra i det avseendet. Det är där pengarna behövsbäst , om jag skall tro Riksskatteverketsledning. Vi har för övrigt också sett till att uppfyllalöftena vad gäller tullverksamhet, knarkkontroll ochannat.Men det är jobben det rör sig om. Vad har social-demokraterna åstadkommit ? Jo, man har ägnatsig åt en budgetsanering utan insikt om att också demedel man använder är viktiga. Därmed har vi fått enfortsatt mycket hög ränta. Man har dessutom höjtskatten på det kapital som belastas av den höga räntanoch dessutom av ännu högre skatt på avkastningen.Sedan höjer man skatten på arbete med motsvarandekostnaden för 150 000 heltidsjobb. Hur får man flerajobb med höjd skatt på det egna kapitalet, hög räntaoch höjd skatt på arbete - berätta det, . 75 () replikFru talman! För det första tycker jag att Bo Lund-gren borde tala litet tyst om att höja skatten på arbete.Det var precis vad gjorde under sin tidsom skatteminister. Han höjde verkligen skatten påarbete. Men för vilka? Jo, för dem som hade det allrasämst, låginkomsttagarna. En metallarbetare fickunder tid sin skatt höjd med i storleks-ordningen . Ett sjukvårdsbiträde fickunder tid sin skatt höjd med i storleks-ordningen . Att nu komma och tala omatt vi höjer skatten på arbete och att det skulle minskamöjligheterna till sysselsättning är något övermaga,för att uttrycka det milt.Det ni gjorde, som ni möjligen kan skryta med ivissa kretsar, var att sänka skatten på kapital. Detsatte ni i gång att göra med en väldig rivstart 1991.Men ledde det till fler jobb, ? Nej, detgjorde det inte. Arbetslösheten bara brakade i väg. Vifick tidernas högsta arbetslöshet BoLundgren var skatteminister, trots att han, som hansäger, sänkte skatterna. Vi fick under denna tid45 000 konkurser, trots de sänkta skatterna.Det är naturligtvis svårt att undervisa Bo Lund-gren om det viktigaste syftet med skatter och skatte-höjningar, nämligen att bedriva fördelningspolitik.Det har inte ofta varit särskilt intressant för modera-terna att över huvud taget diskutera fördelningspoli-tik. Det är viktigt att vi höjer skatterna för högin-komsttagare och kapitalägare, om vi skall ha en chansatt få en acceptans för de neddragningar vi gör, somär viktiga för att vi skall kunna sanera budgeten och fåner ränteläget.Avslutningsvis tackar jag för jämförelsen medErnst Wigforss. Jag är oerhört stolt över den.Anf. 76 BO () replikFru talman! Att bli jämförd med den som ladegrunden för den politik som gjorde att intefick några nya jobb netto i privat sektor ochframåt är kanske inte någonting jag skulle bli stoltöver. Men det är en parentes.Det är inte sant som påstår, att denförra regeringen höjde skatten på arbete. Ni räknar juden sänkta skatten på arbete i form av sänkta lö-neskatter som någonting som gick till kapitalägarna.Men det är fel. Om det hade varit så, hade väl ni intevarit med på det i den andra krisuppgörelsen. Därkrävde ni för övrigt att det skulle finansieras med höjdmoms på livsmedel, sänkta grundavdrag och ökadekostnader. Sammantaget sänktes skatten på arbeteunder de förlidna tre åren.Men om det nu skulle ha varit så att rätt, blir det då bättre av att höja skatterna medytterligare 36 000 miljoner? Det är fel, det som LarsHedfors sade. Oavsett vilket är detta en massiv höj-ning av skatten på arbete.Sedan talar som om arbetslöshetenåstadkoms från , när vi tillträdde.Det är fullkomligt orimligt. Titta på alla kurvor! Detrör sig återigen om den socialdemokratiska mytbild-ningen ur valhandboken. Försök nu vara så realistiskasom ni måste vara. Det var ju den politik som fördesunder som gav finanskrisen och tillväxt-hämmande effekter. Det var där problemen skapades.Titta på hur arbetslösheten skenade i väg. Ni försökteförneka det i valrörelsen 1991.Jag jobbar politiskt för att människor skall få detbättre. Jag har ägnat av mitt liv till politisktarbete i och i regeringen, av samma skälsom min farfar var stenarbetarnas ordförande under1920- och 1930-talen, för att göra det bättre för demman företräder. För hans del var det medlemmarna,för min del är det väljarna, inte bara dem som röstarpå mig. Det viktigaste för mig nu är att de som ärarbetslösa har en chans att få nya jobb. Hur ger höjdskatt på arbete och kapital och hög ränta nya jobb,?Anf. 77 () replikFru talman! Det är riktigt att ladegrunden till det skattesystem som vi har haft underlång tid. Men det var också han som lade grunden fördet svenska välfärdssamhället. På grund av dåligekonomi tvingas vi nu nagga det välfärdssamhället ikanten.Vi säger att om vi tvunget skall gå in och naggadet svenska välfärdssystemet i kanten - skära i föräld-raförsäkringen, sjukförsäkringen, u-hjälpen osv. -måste vi också vidta åtgärder som kan upplevas somrättvisa. Därför måste vi höja skatterna på kapital ochhöga inkomster.Det är väl som säger, dvs. att dettakanske inte skapar några jobb. Men resultatet av det iform av en sanerad ekonomi - att vi får ned den väl-diga statsskulden och att vi kanske kan halvera budge-tunderskottet till 1996 - blir naturligtvis ett störreförtroende för den svenska ekonomin.Sedan till det här med att räntorna går ner. Vi kanväl inte förvänta oss att räntorna går ner på ett endatag. Vi har haft regeringsmakten . Såsmåningom kommer räntorna att gå ner, och detkommer att ge nya jobb, !Indirekt kommer alltså våra skattehöjningar att le-da till nya jobb i . Dessutom är skattehöjning-arna nödvändiga från fördelningspolitisk synpunkt.Anf. 78 ()replikFru talman! Det är inte svårt att hålla med LarsHedfors om att det är viktigt att vi fortsättningsvisockså satsar på att motverka skattebrottsligheten. Menäven skatteindrivningen är viktig. Vi har med i vårmotion mer av satsningar på skatteindrivning.Jag måste säga att jag är litet orolig över Social-demokraternas indragningar beträffande polis- ochdomstolsväsendet och deras möjligheter att hinna medde ekonomiska målen.Socialdemokraterna motiverar ofta sina skatte-höjningar med att underskott täcks in. Man funderarinte så mycket på tillväxten. Men anser skattehöjningar dämpar tillväxten och drabbarinvesteringar och konsumtionsutrymme eller inte?Och hur ser på kopplingen till kommu-nernas konsumtionsutrymme när det gäller att täckastatens finanser genom att dra in egenavgifter som äravdragsgilla kommunalt gentemot skatten? Det inne-bär alltså i uteblivna skatteintäk-ter för kommunerna till 1998.Hur ser på det? Är det alltså rimligtatt på det sättet vältra över kostnader på kommuner-na? Drabbar inte det verksamheter i kommunerna?Jag tänker då på vården och omsorgen, som ni sägerer värna.Anf. 79 () replikFru talman! har kanske mis-sat en väsentlig del när det gäller kommunerna.Kommunernas ekonomi skall vi nämligen diskutera isamband med den s.k. kompletteringspropositionen.Då skall vi se till att kommunerna helskinnade kom-mer ur det här.Om vi inte klarar av budgetunderskott osv. får vikanske tillgripa andra åtgärder. Men om våra åtgärderhär lyckas kommer vi att se till att kommunerna hel-skinnade kommer undan.Vi har sagt att verksamheten är det viktiga. Sjuk-vården, åldringsvården, barnomsorgen och skolanskall vi värna i det längsta. Det är därför som vi hartvingats vidta åtgärder när det gäller transfereringaro.d.Michael säger att kds är intresserat avatt satsa på skattekontroll. Men varför var då kdsunder förra valperioden med om att dra undan möj-ligheter för skattemyndigheterna att utföra en effektivskattekontroll och att t.ex. undanröja tredjemansrevi-sionen, som är oerhört viktig när det gäller möjlighe-terna att komma till rätta med skattefusk och skatte-brottslighet? Varför var ni med om att ta bort de sa-kerna, ? Därmed har ni ju undan-ryckt möjligheter för skattemyndigheterna att effektivtbekämpa skattefusk och skattebrottslighet.Det här med extrapengar till skattemyndigheternaär något som den borgerliga regeringen inte villegöra, utan det var man tvungen till därför att det partisom inte längre sitter med i ställde krav härtillsammans med oss socialdemokrater. Om inte hadedet inte kommit några extrapengar till att bekämpaskattebrottsligheten. En omvändelse under galgenskulle man kunna tala om.Anf. 80 ()replikFru talman! Jag delar inte verklig-hetsbeskrivning, dvs. att skattekontrollen skulle haförsvårats under den borgerliga regeringstiden.Men någonting positivt har jag ändå att säga närdet gäller syn på kommunerna. Jaghoppas nämligen att får rätt, även omjag befarar att finansminister inte ärlika frikostig när det gäller att kompensera kommu-nerna för det enorma bortfallet på 8,5 miljarder kro-nor. Jag hoppas alltså att får rätt. Ominte vältrar vi ju över kostnader på kommunerna, ochdet tycker jag inte är rimligt.Anf. 81 () replikFru talman! Jo, visst har skattekontrollen försvå-rats! Efter det att man avskaffade t.ex. tredjemanskon-trollen och bevissäkringslagen har det blivit mycketsvårare för skattemyndigheterna att oanmälda gå inoch kontrollera oseriösa personer och företag. Deenda som tjänar på detta, , är justde oseriösa företagen. Vilka är det som förlorar pådet? Jo, de seriösa företag som skall konkurrera medde oseriösa företag som inte betalar sin skatt. Det harni medverkat till.Vidare gjorde era attacker mot skattereformen attvi fick ett mycket krångligare skattesystem. Vi fick enkapitalbeskattning med åtta olika nivåer. Det säger sigväl självt att detta kommer att utnyttjas av dem somvill syssla med skatteplanering för att förvandla hög-beskattade inkomster till lågbeskattade inkomster.Jag tror att det var i som man förnågra år sedan hade följande rubrik: 75 förändringarav skattereformen har redan undergrävt det nya skat-tesystemets fundament.Det är klart att sådant försvårar för skattemyndig-heterna och påverkar deras möjligheter att utöva eneffektiv skattekontroll.Anf. 82 () replikFru talman! inledningsanförande varföga substantiellt. Jag skall ändå villfara hans vädjanoch kommentera detta med kampen mot skatteflyktoch olagligt skatteundandragande.Den nuvarande regeringen kan påräkna Centernsstöd för detta, lika väl som den tidigare regeringensjälvklart mött stöd och aktiva medver-kan i nämnda riktning.Jag skulle vilja be att vara vänligoch kommentera min fråga till honom.