prot · GJ0936 · 1995-12-12 00:00:00 — Men för det första kan deönska att bo kvar, och för det andra, och det kanskeviktigaste i sammanhanget, är det viktigt för landet attdet finns människor som bor runt våra kuster i dessaattraktiva bostadsområden. Där håller finansministernpå att se över möjligheterna att ändra och rätta tilldetta.Jag vill beröra ett betydligt allvarligare problemsom ytterst sällan tas upp, men som har antytts här . Det är de områden där man faktiskt inte ens kansälja ett hus, dvs. där det är omöjligt att sälja ett huspå marknaden, och där man fått en mångdubbladuppräkning av taxeringsvärdet. Marknadsvärdetstämmer absolut inte. Taxeringsvärdet har ingentingmed av marknadsvärdet att göra.Människor sitter i en verklig knipa. De har ingamöjligheter att sälja huset, och definitivt inte till taxe-ringsvärdet. De måste bo kvar och betala en skatt somde inte klarar av. Jag tänker t.ex. på i ,och det finns andra exempel. Det kan anses vara at-traktiva bygder. Men det slår så snett för den enskildafastigheten att det helt enkelt är omöjligt för dessamänniskor att bo kvar.Nu regleras detta enligt fastighetstaxeringslagen. I7 kap sägs att riket skall indelas i värdeområden. 7 § står:" Regeringen eller myndighet som rege-ringen bestämmer skall besluta om närmare föreskrif-ter om indelning i värdeområden --- Mot sådantbeslut får talan ej föras". Detta oroar mig väldigtmycket. Det är nästan så att jag undrar om inte legali-tetsprincipen här börjar trädas för när, att vi har gjortett misstag i och om inte regeringen bordefundera på att allt detta borde ändras.Det är alldeles uppenbart att människors ekono-miska förhållanden träds för när i verkställighetsföre-skrifterna, dvs. inte direkt i lagen. Därför kan manfråga sig om det verkligen är som har beslu-tat om de skatter som är betungande i dessa speciellafall. Det är regeringen eller myndighet som regering-en bestämmer som skall besluta. Det är gäller , skattemyndigheterna men också , som lämnar förslag på värdeområden.Regeringen har alltså beslutat att delegera till des-sa myndigheter. Självfallet kan regeringen ta tillbakadetta eller åtminstone komma med tilläggsföreskrifterför dessa myndigheter så att det blir rimligare värden,kanske större detaljeringsgrad, och så att man tarhänsyn till eller åtminstone får inrapporterat de över-klaganden som säkert kommer, antingen de får ägarum eller inte, och därmed snabbt kan vidta åtgärder.Jag vet inte hur det skall gå till.Jag kanske har missförstått detta. Därför vill jagställa en direkt fråga till finansministern. Kan manöverklaga ett orimligt fastighetstaxeringsbeslut så har möjlighet att få rättelse?Anf. 44 ()Fru talman! från har gi-vetvis ställt frågan till finansministern med anledningav hela den fråga som rör fastighetsbeskattningen, denårliga uppräkningen och nivån. Vi har tidigare disku-terat de sakerna i kammaren och gjort det ganskaklart.När finansministern nu svarar att han inte har gettLantmäteriverket något sådant uppdrag vill jag sättain frågan i ett något större sammanhang. Jag förutsät-ter, finansministern, att den bostadspolitiska utred-ningen är fri att pröva om man kan utforma fastig-hetsbeskattningen på ett annat och bättre sätt. Jagförutsätter detta, men finansministern kan väl verifie-ra om det är riktigt.När vi hade den stora diskussionen i kammarenom dessa frågor öppnade finansministern för att manskulle kunna tänka sig särlösningar för de områdensom står under högt tryck för fritidsändamål. Jag villbara kontrollera att det arbetet pågår, finansministern.Jag förutsätter att så sker, men jag vill kontrollera det.Tror finansministern att han hinner klart med denfrågan om särlösningar för de attraktiva områdenainnan det blir aktuellt med andra göromål? Jag tror attdet är väldigt viktigt.Jag vill också passa på att säga till finansministernatt när vi sist diskuterade frågan sade vi från Vänster-partiet att det behövdes en särlösning, och finansmi-nistern sade att det behövdes en särlösning. Vi hadedå en diskussion om golv eller tak. Vi behöver inte taupp den diskussionen . Men vi kan kanske varaöverens om att det eventuellt måste prövas någonform av särlösning som lindrar beskattningen i dessaområden. Jag vill göra det mycket tydligt för finans-ministern, att när jag förra gången talade om ett taktalade jag enbart och allenast om dessa områden. Detär där jag vill ha denna lösning. En sådan begräns-ningsregel tror jag också måste omfatta tomtmarken,vilket tidigare var inne på.Slutligen tror jag att det mer generellt kan behövasen översyn av reglerna. En tidigare talare - jag trordet var - har berört frågan om jord-bruksfastigheterna. Jag vill säga till finansministernatt det är riktigt att det finns ett problem med bostads-delen på jordbruksfastigheterna. För att åtgärda detbehöver man antagligen se över själva regelsystemetkring fastighetstaxeringen.Man diskuterar om systemet ärorättvist eller inte. När man i gick över tilldet som kallas Californiamodellen var det inte föratt man hade ett system som inte gav rättvisande re-sultat. Det var därför att man hade ett system som gavså hiskeligt rättvisande resultat att varje förändringomedelbart gav en skatteeffekt. Det var då man pågrund av väljarnas tryck tvingades gå över till ett nyttsystem.Jag tror, finansministern, att det kan vara klokt attsäga: Vi politiker är villiga att se över dessa system.Vi har inte nått slutlösningen vad gäller fastighetsbe-skattningen.Anf. 45 Finansminister ()Fru talman! Det sista är lätt att hålla med om. Vihar inte nått slutlösningen vad gäller fastighetstaxe-ringen. Den frågan lär vi nog få brottas med framöver.Den debatt som har förts i kammaren är väckt medanledning av att framför allt fastboende i skärgårds-områden och i andra attraktiva kustområden skulle fåen orimligt hög höjning av sin fastighetsskatt, efter-som människor i goda ekonomiska omständigheterhade tryckt upp försäljningspriserna och därmed lyfthela nivån i området.Detta var ingenting nytt. Det är ett gammalt käntproblem som också uppstod taxeringoch som då resulterade i en del statligt utredningsar-bete, närmare bestämt två statliga utredningar somhade synpunkter på hur man eventuellt skulle kunnalösa detta. De utredningarna lämnades i sin tur tillansvarig minister, som ju föredrog att inte göra nå-gonting, utan saken fick ligga till sig.Det var under den föregående mandatperioden.Därefter fick vi ett nytt system för en rullandefastighetstaxering. Det är det system som vi diskuterari dag. Det har sina fel och brister och en del skavankersom självfallet kommer att rättas till löpande. Det ärså det är med den här typen av stora förändringar. Jaghar förtroende för myndigheten.Det finns ju även där en beredskap att följa debat-ten och diskussionen och rätta till det som händer ochsker. Den är ju inte stum, den är inte lomhörd - utandet är tvärtom deras uppgift att ta till sig felaktighe-terna och justera det som händer.Till vill jag säga att jag har svarat påhennes fråga. Att angripa mig för att jag inte har ut-vecklat synpunkter på Californiamodellen är att gålångt mot bakgrund av hur interpellationen är formu-lerad. Det finns ingen begäran i interpellationen attjag skall kommentera Californiamodellen.Om jag ändå skall göra det vill jag säga att det ärklart att den också har sina problem och brister. Det ärgamla värden som släpar med. Det blir inlåsningsef-fekter av detta. Det skapar en ojämn situation mellant.ex. äldre med äldre förvärv och yngre med senareförvärv och en helt olika skattesituation. Den är ocksåkritiserad och har sina problem och brister. Men detvar inte detta interpellationen handlade om.Jag hade egentligen svårt att följa vad i inledningen av sitt inlägg. Det var inte alldeleskristallklart om det var en plädering för högre taxe-ringsvärden och därmed högre fastighetsskatt när honjämförde taxeringsvärden och försäljningspris, ellerom det var ett uttryck för att man inte kunde tillämpametoden att försöka att sätta taxeringsvärden utifrånförsäljningspriser. Jag avstår ifrån att kommenteraden delen av hennes inlägg.Sedan kommer den som väl har konstruerat sys-temet mer än någon annan, nämligen , ini diskussionen och säger att man skall slopa fastig-hetsskatten helt och i stället gå över till andra model-ler.En restriktion gäller för mig, och rimligen ocksåför denna kammare, och det är att skall man sökaandra modeller och hitta något nytt i stället för det nyasom är infört, och som får stå fadder för,skall det nya inte fördärva statsfinanserna. Med dessaskatter tar vi in till stats-kassan. Det måste vara något som ett nytt system i såfall också skall kunna prestera.Om man tycker att man skall sänka uttaget skallman rimligen redovisa var pengarna i stället skall taseller om man kan tänka sig att göra besparingar inågra andra system som kompenserar den här bristen.Det är ganska lätt att kräva sänkta skatter. Det ärsvårare att ta ansvar för helheten. Det har väl tidigareverksamhet från sida tydligt demon-strerat.I riksdagsdebatten - den särskilda debatt vi hadeom fastighetsskatten - var jag också noga med sägaatt vi skulle titta på de fastboendes situation. Jagtänkte inte lämna dem i sticket så som hade sketttidigare. Ungefär så formulerade jag mig i kammaren,precis som efteråt. Jag har också sagt i senarepresskommentarer att jag har ambitionen att redovisadet arbetet . Jag är väl medve-ten om att när man börjar rucka på dessa system fårman genast nya avgränsningsproblem i stället. Trots det har vi satt i gång ett sådantarbete i . Det bedrivs med storsnabbhet.Rolf Kenneryd tar upp ett speciellt fall om 4,06gånger tidigare taxeringsvärde. Det illustrerar någotannat som vi också diskuterade i den speciella fastig-hetsskattedebatten, nämligen det som har inträffat närförtroendemännen har försvunnit ut ur taxeringsarbe-tet. Jag tillhör inte heller dem som så här i efterhand,även om jag inte bar ansvar för den förändringen,tycker att det var en bra lösning.Många av oss i den här kammaren har börjat vårtpolitiska samhällsengagemang just i en taxerings-nämnd. Det var ingen dum start. Det gav också endämpande kraft åt taxeringsarbetet som gjorde att detfick en lokal förankring. Jag vet inte om vi kan kom-ma tillbaka dit, men jag har definitivt inget emot denbeskrivning gör av taxeringsnämnder-nas roll i det tidigare taxeringsarbetet.Anf. 46 ()Fru talman! Jag ber inledningsvis att få tacka fi-nansministern både för erkännandet och möjlighetenatt eventuellt göra något åt förtroendemannainflytan-det i taxeringsprocessen.Eftersom jag till följd av debattreglerna inte ägerrätt till ytterligare repliker utöver denna finner jaganledning att ställa ett par frågor med anledning av BoLundgrens inlägg tidigare under debatten, allra helstsom åtskilliga av hans partivänner ute i landet nuförsöker ge intryck av att besitter lös-ningar som innebär att praktiskt taget alla skulle för-lösas från den påfrestning och plåga som fastighets-skatten utgör.För det första. När det gäller begränsningar imarkvärdet via takregler eller andra metoder vill jagfråga: Innebär inte detta, , att principenom att värdet skall motsvara av markvärdetåsidosätts? Det är väl ändå så att markvärdet är enmarknadens värdering av det värde som faktiskt liggeri att fastigheten är belägen på ett visst ställe?Det är ju ett uttryck för sambandet mellan tillgångoch efterfrågan. Jag inser, som jag nämnde i mitt förrainlägg, att detta har skönhetsfläckar, men jag tror attdet är ett mycket trubbigt instrument att generellt görainskränkningar i markvärderingen.För det andra. nämnde att manskulle kunna åstadkomma en förbättring för oss villa-ägare genom att införa en schablonbeskattning, enschablonavgift, i stället för fastighetsbeskattningen.Vill i någon av de efterföljande repli-kerna något så när utförligt beskriva vilken skillnaddetta skulle innebära för mig som enskild skattebeta-lare eller avgiftsbetalare?Anf. 47 BO ()Fru talman! Jag skall gärna upplysa . Varken jag eller det parti jag representerar harnågonsin föreslagit att taxeringsvärdet som sådantskall ha ett markvärde som inte räknas på det sätt somgäller för principerna bakom taxeringsvärdet. Här ärdet frågan om vilken del av det redovisade taxerings-värdet som skall läggas till grund för beskattning.Långsiktigt ifrågasätter jag om man över huvudtaget skall bry sig om att hantera marknadsvärdet.Man kanske bara skall ha byggnadsvärdet som grundför beräkningen av schablonintäkten i ett nytt system.Det är detta vi har sagt. På samma sätt anger mantaxeringsvärdet för fastigheter som inte omfattasav fastighetsskatt eller t.ex. skogsvårdsavgifter när detgäller skogsmark eller förmögenhetsskatt på arbetan-de kapital. Det anges på samma sätt, men skattereg-lerna som sådana är förändrade. Det finns inga störreproblem i det avseendet.Skillnaden mellan en schablonintäktsberäkningoch fastighetsskatten är för det första att den är sys-tematisk rätt. Jag tror att det är väsentligt. När man isamband med skattereformen valde att gå över till enren fastighetsskatt bröt man det mycket tydliga sam-band och det pedagogiska sätt där en beräknad intäktläggs till grund för att man också skall kunna dra avränteutgifterna.Då är frågan hur man beräknar en sådan intäkt.Den fastighetsbeskattningsutredning som jag tillsatte,och som jag hade haft för avsikt att fullfölja, menade,förutom att fastighetsskatten som sådan borde slopasgenerellt, att man skulle sätta en schablonintäkt på5 % i en bilaga som var av taxeringsvärdet.Jag menar att man bör reducera markvärdet. Jäm-fört med en fastighetsskatt på 1,7 procentenheterligger utredningens förslag på viden kapitalinkomstskattesats på och på 1,25 viden kapitalinkomstskattesats på - lägre om manväljer , vilket jag tycker är rimligare och vilketframgår av en bilaga till utredningen. Man skall, somsagt, inte ha hela markvärdet - möjligen inte allsmarkvärdet. får gärna räkna på allaalternativen. Men detta lär bli väsentligt mycket bättreför de villaägare som drabbas av den skattechocksom också ställt sig bakom.När det gäller finansministern här konstaterar jagatt han enbart funderar kring kortsiktigatekniskt besvärliga lösningar för fastboende i vissageografiskt begränsade områden. Jag skulle ändå viljafråga finansministern: det här med markvärdettrots allt inte ett generellt problem? Är det det somutredningen faktiskt föreslog inte något att ta fasta på- de två utredningar som jag fick ärva gav inga lös-ningar som kunde användas i fråga om detta problem- och se till att man går över till en schablonintäktsbe-räkning?Att finansministern inte vill slopa fastighetsskatteni övrigt har jag inte förståelse för, men jag inser att deti det avseendet är lönlöst att driva frågan.Anf. 48 ()Fru talman! När det gäller svaret på min fråga kanman naturligtvis svara så kort man vill. Men man kanockså motivera förmågan eller bristen på intresse närdet gäller vad man gjort eller inte gjort i en viss fråga.Det är upp till svararen att bedöma det. Alla systemhar naturligtvis sina svagheter.Finansministern sade att det var svårt att följa mittinlägg. Det beklagar jag naturligtvis, finansministern.Om det beror på bristande fattningsförmåga eller påbristande intresse överlåter jag på ministern själv attavgöra.Det går inte i längden att dra in så stora summorfrån medborgarna om metoderna upplevs som slump-artade och orättvisa. Det allvarliga är just att de upp-levs så.Vidare kan jag konstatera att det inte skiljer sär-skilt mycket mellan hyran för en hyreslägenhet påLidingö och för en hyreslägenhet i kan fastighetsskatten på två identiska villorvariera med flera . Jag har lagtmärke till att finansministern sagt att detskall vara stabila och rättvisa skatte- och spelregler.Min fråga blir då: Gäller det inte detta område?Sett till hur skatten tas ut enligt den nya fastighets-skatten är det faktiskt av den totala fastig-hetsskatten som tas ut på flerfamiljshus bl.a.Jag vill passa på att till finansministern ställa enfråga som jag inte hann med i förra omgången:Kommer finansministern att fortsätta att negligera detfaktum att beskattningsunderlaget faktiskt är god-tyckligt - dvs. att den modell som används förframtagande av marknadsvärdet och därigenom taxe-ringsvärdet inte avspeglar den verkliga köpeskilling-en?Anf. 49 ()Fru talman! Det finns en kritik som går ut på attfastighetsskatten varierar för fastigheter beroende påläget. Så kan man tolka det som nysssade här. tycks vilja lösa detta genomskärpt reavinstbeskattning. Jag är osäker där, menmöjligen skulle vi i kunna tänka ossskärpt reavinstsbekattning och lindrad löpande be-skattning. Även det har dock sina svårigheter. Hur serfinansministern på den saken?Vidare: Finansministern säger att det var problemmed att slopa förtroendemannaorganisationen. Jaghåller med om det. Men vi skall vara medvetna omanledningen till att det gjordes. Det gjordes ju därföratt man skulle spara pengar.Kanske det kan vara problematiskt, finansminis-tern, att spara så mycket pengar på skatteuppbörden.Här ser vi ändå konsekvenserna. Felet låg kanskesnarare i att det var för hårda sparbeting. Vad trorfinansministern om den teorin? Det är kanske olämp-ligt att spara hårt på skatteförvaltningen.Det viktigaste för min del är frågan om s.k. at-traktiva områden. Finansministern talar om utred-ningar som förekommit. De utredningarna hade tremodeller. En modell innebar en minsta skatt - ett golveller ett tak. En annan modell var uppskjuten skatt -att man skulle få låsa in skatten i en fastighet ochbetala skatt vid försäljning av fastigheten. Den tredjemodellen var lån.Jag tycker att det första alternativet - en minstaskatt, ett golv eller ett tak - är den rimligaste model-len. Vilken modell tycker finansministern är rimligastjust nu? I vilken farans riktning, som bru-kar säga, går det? Här är det dock inte fråga om faransriktning utan om lösningens riktning.Avslutningsvis vill jag säga till finansministern attdet är tacknämligt om svar kommer under detta halv-år. Det är oerhört viktigt. Om klara och rejäla beskedges är det oerhört bra för fastighetsägarna i de aktuel-la områdena.Anf. 50 Finansminister ()Fru talman! Jag föregriper inte den översyn somnu pågår i och svarar därför intepå de frågor som har ställt vid sidanav interpellantens mera direkta fråga, vilken jag harbesvarat.Jag fick inte tid vid föregående svarstillfälle, frutalman, att ge svar beträffandebesvärsgången vid fastställandet av taxeringsvärden.Ett taxeringsförslag sänds ju till den som innehar enfastighet. Om det taxeringsförslaget kommunicerarman med myndigheten, som fastställertaxeringsvärdet.Den del i det hela som gällde värdeområdenasfastställande, vilket man inte kunde föra talan emot, ärnog en korrekt redogörelse från omgällande regelverk. Det är dock inte fastställt av inne-varande ministär under den tiden. Vi skall titta på detför att se om det är som säger, dvs. attdet inte riktigt stämmer överens med rättsuppfattning-en. Jag har ingen som helst prestige investerad i denfrågan.Återigen till interpellanten. Det handlar inte omvare sig bristande intresse eller bristande fattnings-förmåga. Jag måste säga att det var svårt att följa SiwPerssons första inlägg, vilket var ganska aggressivt tilltonen. Det förvånar mig, därför att interpellanten harfått ett klart svar på den fråga som ställts. Det ärmycket lätt att följa frågan så som den är uppställd iden inlämnade skriftliga versionen, och jag har svaratpå den.Självklart går det inte att vidga detta och formule-ra det så generellt som görs från sida,dvs. att taxeringen skall bygga på godtyckliga värden.Det skall vara korrekt. Det skall vara rättssäkert. Detskall vara möjligt att följa och förstå hur det här äruppbyggt. Det är myndighetens ansvar att se till attdet blir så.Systemet har satts i sjön och har börjatverka. Kanske måste ett och annat rättas till, men jagär inte beredd att kasta allt över bord.Anf. 51 ()Fru talman! Jag ber att få tacka finansministern förutredningen och även för svaret.Det är alldeles uppenbart att man har kunnatöverklaga själva slutresultatet av värdeindelningen.Om det visar sig att det finns trassel här utgår jag frånatt finansministern och departementet följer dettaväldigt noga. Det är alldeles uppenbart att tanken äratt taxeringsvärdet skall bygga på av marknads-värdet. Om det väldigt ofta sätts godtyckligt måsteman, som framhållit i debatten, frånrättsäkerhetssynpunkt hitta modeller för en ändring avett sådant fastighetstaxeringsvärde.Vidare är jag tacksam för att finansministern skallse över legalitetsprincipen i sammanhanget. Kraftigaingrepp i människors privatekonomiska affärer fårinte ske bara genom en verkställighetsförordning, somegentligen inte är tagen i denna kammare, som lag.Än en gång: Tack för svaret!Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1995/96:29 om miljö-investeringar och fastighetstaxeringAnf. 52 Finansminister ()Fru talman! har frågatmiljöministern vilka åtgärder hon avser att vidta föratt minska skattebördan för fastighetsägare som gjortinvesteringar i energibesparande och miljövänligteknik. Arbetsfördelningen inom ärsådan att jag besvarar frågor om skatter, och fråganhar därför överlämnats till mig.Allmän fastighetstaxering av småhus sker vartsjätte år enligt i fastighetstaxeringslagen fastställdaregler. Taxeringsvärdet skall vid taxeringen bestäm-mas till ett belopp som motsvarar av marknads-värdet. Marknadsvärdet på en fastighet är beroende avflera faktorer. En sådan faktor är naturligtvis byggna-dens standard och utrustning. Ett hus i vilket det vid-tagits åtgärder för att få ned energiförbrukningen ochdärmed boendekostnaden, bör rimligtvis vara attrakti-vare på marknaden än ett likvärdigt hus där motsva-rande energibesparande åtgärder inte vidtagits.Mot bakgrund av det sagda har jag inte för avsiktatt ta något initiativ till åtgärder som syftar till särbe-handling av dem som till följd av investeringar ienergibesparande och miljövänlig teknik fått ett högremarknadsvärde - och därmed ett högre taxeringsvärdepå sina fastigheter.Anf. 53 ()Fru talman! Jag får börja med att tacka finansmi-nistern för svaret, trots att jag egentligen har riktatmin interpellation till miljöministern. Jag gjorde detredan för drygt en månad sedan.Jag har naturligtvis svårt att nöja mig med det svarsom finansministern har givit mig, och jag måste få befinansministern att utveckla det på en del punkter.Finansministern tycks se investeringar i energibe-sparande och miljövänlig teknik som investeringarvilka som helst i en fastighet och då jämföra dem meden diskmaskin, en bastu eller vilken annan standard-höjande investering som helst. Jag ser det inte riktigtså, och jag skall försöka förklara varför.Under de senaste åren har vår insikt om miljö- ochresursfrågor stadigt vuxit. blevett kraftfullt avstamp för alla de länder som samlats iRio att försöka inrikta sig mot en långsiktig miljö-mässigt uthållig samhällsutveckling, där energifrågoroch klimatfrågor står i centrum. Genom det hand-lingsprogram som antogs under benämningen Agen-da 21, uppmanas folk i dessa länder att själva utformasin vardag i denna riktning. För att detta arbete skallleda någon vart, ankommer det på staterna att stödjaoch uppmuntra de initiativ som tas, så att de går attgenomföra.Det är i detta sammanhang som jag tycker attskatten kommer in. Det har väl tidigare varit på detsättet att man har sett isolerat på skattefrågor för sigoch andra frågor för sig. Men jag menar att det nu ärhög tid att sätta in det sätt på vilket vi beskattar olikaföreteelser i ett större sammanhang än bara rent fiska-la och fördelningspolitiska. Vi måste föra in ävenandra dimensioner i skattetänkandet, t.ex. miljöpoli-tiska. Vi måste ta chansen att uppnå även andra syftenän rent fiskala då vi utformar skatter.På det sättet har vi börjat arbeta på några olikaområden. När det gäller trafikområdet har det råttpolitisk enighet om att vi skall beskatta bort de värstamiljöbelastningarna. Jag kan nämna den blyade ben-sinen som är ett minne blott efter att den skattatsbort.