prot · GI09107 · 1995-05-17 00:00:00 — Det kostaroerhört mycket att skapa nya jobb, men vi har jobbeninom vården, och där kostar det inte så mycket pengaratt låta människorna arbeta.Miljöpartiets egna förslag ger lika stora bespa-ringar som Socialdemokraternas. Vi har t.o.m. sparatytterligare miljarder. Vi har en solidarisk fördelningav barnbidraget, där man höjer det och sedan beskat-tar det. Det är egentligen både generellt och behovs-prövat. Vi har också i ersättning upp till en lönpå på alla andra försäkringar, därersättningen nu är sänkt till . Det betyder att mantjänar på det , sedan förlorar man.Men då har vi skyddat de svaga. Det är alltså en brafördelningsprofil.Nu gör man så att när man sänker till tarman ifrån dem som inte har några marginaler alls, ochde börjar bli många, alldeles för många.Jag kommer in på rehabiliteringen av arbets-skadade. Bakgrund till den motionen är att situationenför de arbetsskadade har förvärrats. Arbetsgivarna harav olika anledningar inte tagit det ansvar som vartanken med beslut. Det innebar bl.a. attarbetsgivarnas ökade ansvar för rehabilitering skulleinnebära en snabb återgång till arbetet och därmedminska behovet av sjukersättning. Riksrevisionsverkethar också konstaterat att inte klararsin roll, och att ansvarsfördelningen mellan försäk-ringskassa och arbetsgivare är oklar.Detta är den verklighet som möter de människorsom nu också står inför att få sin ersättning försämrad.Vi i föreslår i vår motion bl.a. att arbets-givaransvaret skärps och att rolltydliggörs. Det står en bra skrivning i utskottsbetän-kandet, men vi vill ändå betona detta.Att som utskottet avstyrka motionen med hänvis-ning till att Sjuk- och arbetsskadeberedningen inteslutfört sitt arbete, anser jag vara att inte ta problemenpå allvar. annars hänvisar man till pågåen-de utredningar.Utslagningen från arbetsmarknaden är i detta lägeobönhörlig, och riksdag för en politik somstärker utsorteringen av de svaga, de lågutbildade ochdem som blivit offer för en ibland undermålig ar-betsmiljö. Genom att reservera oss till förmån för vårmotion tillkännager vi regeringen än en gång viktenav dessa frågor.Jag yrkar alltså inte bifall till reservationen menmarkerar ändå att vi har gjort den. Vi betonar därmedatt beredningens arbete måste möjliggöra en snabboch konkret åtgärd mot de problem som borde varauppenbara.När det gäller sjukdomsbegreppet har utskottetvalt att avstyrka yrkande om att intesnäva in det sjukdomsbegrepp som skall ligga tillgrund för prövning av rätt tillsjukpenning eller förtidspension. I propositionenföreslås att skall bortse från ar-betsmarknadsmässiga, ekonomiska, sociala eller lik-nande förhållanden. befarar att detta ärett alltför snävt sjukdomsbegrepp, som kommer attdiskriminera människor vars sjukdom helt eller delvishar sin grund i existentiella orsaker. Detta avfärdas avutskottet, som menar att gällande praxis även fort-sättningsvis kommer att ge rätt till ersättning vid sjuk-domstillstånd av sådan art.Jag fick i min hand en bok av en lä-kare och forskare som heter . Bokenheter Vad sjukdom vill säga, och den handlar om vadsjukdom kan säga om människan. Jag är säker på attdet han beskriver stämmer, att man ofta blir sjuk avyttre orsaker och inte alltid av medicinska orsaker. Demänniskor som slås ut på olika håll råkar ut för justdetta att de blir sjuka på grund av att de mår så illa.Jag vill återgå till det cirkelresonemang som förs ipropositionen och som jag upplever att utskottet intehar analyserat, i alla fall inte så som vår avsikt var.Regeringen instämmer i att den förra regeringen av-färdade förslag att sjuk-domsbegreppet borde utvidgas, för att förutom sjuk-dom också gälla annan nedsättning av den fysiskaeller psykiska prestationsförmågan, dvs. en kodifie-ring av praxis. Regeringen hävdar sedan att det ärangeläget att motverka att ersättning från sjukförsäk-ringen utges för sociala och generella livsproblemutan att motsvarande utvidgning av det försäkrings-rättsliga sjukdomsbegreppet har skett genom domstol-spraxis eller lagändring. hänvisar man tilljust praxis, när man nu avstår från att försäkrings-rättsligt utvidga innebörden.De förarbeten i arbetsförsäkringslagen som manhänvisar till gjordes . Det är knappast kon-troversiellt att hävda att mycket har skett i vår syn påsjukdom, framför allt på sambandet mellan psyke ochsoma, själ och kropp, . Detta bör självfalletavspeglas i lagstiftningen och inte överlåtas till dom-stolspraxis.Den 1 juli 1994 utökades möjligheten att vårdasjuk nära anhörig , s.k. närståendepen-ning. För en ytterligare höjning av livets kvalitetskulle det vara bra att utöka närståendepenningen. Detskulle vara befogat, som det sägs i en motion avFolkpartiet. Dessutom skulle det i de fall där densjuke och de anhöriga så önskar bli en besparing. Omdenna vård kunde utökas skulle landstingen sparamycket mer än staten skulle få ge ut på närstående-penningen. De ofta vattentäta skotten mellan olikapenningpåsar ger fördyrande effekter. Vi i Miljöpar-tiet är ännu inte beredda att stödja reser-vation 12, som gäller mom. 12, men vi kommer attfördjupa oss i frågan.När det gäller de fria läkemedlen anser Miljöpar-tiet att en uppdatering av den gamla listan på frialäkemedel bör ses över och uppdateras. En möjlighetvore att ha en lista på sjukdomar som skulle få kost-nadsfria mediciner och inte bindas till särskilda prepa-rat. De mediciner som används skall naturligtvis hasamma krav som finns i övriga receptförskriv-ningar, dvs. att generiska mediciner används och attersättningen från den allmänna försäkringen vid inköpav läkemedel baseras på det billigaste alternativet i defall flera likvärdiga alternativ finns i form av ett ellerflera generiska läkemedel, dvs. där patentet har gått utoch de sätts ned.När det gäller pensionärernas levnadsförhållan-den - särskilt de med låg pension - är den analys somaviseras i betänkandet brådskande och viktig, och denbör skyndsamt initieras. De åtgärder som krävs speci-fikt för de sämst ställda bör också verkställas. Jag ärmycket positiv till den analys som skall göras där. Jagär också övertygad om att åtgärder kommer att krä-vas, med alla höjningar som beslutats och anmältsinom bl.a. medicin och tandvård och de bidrag somsänkts.När det gäller förtidspensionärer har Miljöpartietsatsat 500 miljoner, som skall delas ut på samma sätt,efter det brutna takets princip, som vi har talat ommånga gånger här. Ändringar i pensionssystemetborde inte genomföras förrän genomförandegruppenär klar, anser . När reglerna för förtids-pensioneringen beslutades stod i stort sett alla partiersom då satt i bakom dem, och man bordedärför vänta innan man gör så radikala nedskärningar.Förtidspensionärer är väldigt ofta aktiva och lever ifamiljebildningar och mitt i samhället, och förutomalla andra nedskärningar drabbas de dessutom avdenna. Vi har därför föreslagit 500 miljoner.Att höja pensionsåldern till 66 eller innebären låtsasbesparing, medan den flexibla pension somregeringen presenterar i betänkandet ger en bra valfri-het. Man kan visserligen få betala om man tar pensiontidigare, men man har en valfrihet. Jag talar då natur-ligtvis inte om sjukpensionen. Däremot bör man sökahöja den reella pensionsåldern, som kds har talat om.Vidare gäller det avskaffandet av äldreregler. Närså oerhört många unga och medelålders går utan arbe-te borde rehabiliteringen i första hand satsas på demsom det gäller, och det är naturligtvis de som skallåtervända till arbetslivet. Rehabilitering inom sjuk-vården och äldrevården skall naturligtvis fortsätta, föratt höja livskvaliteten och spara pengar, genom att desjuka kan rehabiliteras till mera egenvård och klarasig med mindre hjälp av sjukvård och hemtjänst.I stället för att ytterligare rehabiliteringsåtgärdersatsas på äldre bör de satsas på de ungaoch medelålders, för att få dem i arbete. Naturligtvisanser också att man skall ta vara på äld-res erfarenhet och kunnande. De är också viktiga påde flesta arbetsplatser, för kontinuitet och för att läraupp yngre arbetare. Där det finns en möjlighet skallde naturligtvis få fortsätta att arbeta.Tillsammans med , kds och Folkpar-tiet har vi ett särskilt yttrande om insnävningen avdirektiven till Sjuk- och arbetsskadeberedningen, medGullan som första namn. Vi stöder den tan-ke som framförs där.Miljöpartiet lägger också fram ett förslag om ettreformerat ålderspensionssystem med en högregrundpension för alla. Det är en grundpension lika föralla, som innefattar en folkpension som är högre , med ett golv på och ett tak påsex basbelopp.I fråga om rätten att överklaga försäkringskassansställningstagande i samband med kommunicering omindragning av sjukpenning, tycker vi att man skall haen rättighet att överklaga. Annars kan det bli en renrättslöshet för en person, som kanske kommer på kantmed dem som arbetar med detta och som behöver gåvidare.Ola Ström tar i motion Sf504 upp en viktig rättvi-sefråga när det gäller handikappade studerandes eko-nomi. Jag har efter den här motionen väcktes varit ikontakt med hörselskadade i , som mångakänner till. De har en helt annan ekonomisk situationän sina friska kamrater, som helt enkelt får för mycketpengar. De skulle behöva en bättre utbildning, och detbehöver göras en satsning på tolkutbildning inomhörselvården m.m. De bör kunna leva på ungefärsamma ekonomiska standard som andra ungdomar.Exakt vilken summa det handlar om vet jag inte, mendetta är ett problem för de här barnen i . Jaghar talat med både föräldrar, tolkar och lärare, ochalla är överens om detta.Jag yrkar bifall till reservation 4, som gäller mom.1, reservation 8 och reservation 34, men vi står själv-fallet bakom alla våra reservationer.Anf. 73 ()Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation nr 5. Vi kristdemokrater pläderar för ochstår bakom samtliga våra reservationer, men av re-spekt för kammarens tid yrkar jag bara bifall till en avdem.Vi behandlar en del av välfärdens kärna, fördit måste vi räkna trygghetssystemen; olika systemsom skall täcka inkomstbortfall under människansaktiva ålder. Dagens system är resultatet av olikabeslut i tider av växande eko-nomi. Ersättningsnivåerna har blivit högst varierande,trots att den enskildes behov är ungefär lika stort,oberoende av vad orsaken till inkomstbortfallet är.Vi kristdemokrater tar ställning för obligatoriskatrygghetssystem av flera skäl. Dels vet vi att en delskulle avstå från frivilliga försäkringar, men skattebe-talarna skulle ändå vara tvungna att garantera en skä-lig levnadsnivå om de råkar illa ut. Andra skulle vis-serligen försäkra sig, men göra det otillräckligt. Ettmycket viktigt skäl är att individer med särskilt högarisker skulle få svårt att erhålla privata försäkringar.En viktig förutsättning i ett reformerat och robustsystem är att nivåerna i de försäkringar som är utbyt-bara mot varandra överensstämmer. Samma ersättningbör därför gälla vid sjukdom, arbetslöshet och föräld-raledighet. Glädjande nog råder det enighet om justden viktiga punkten.Herr talman! Vi kristdemokrater anser att samhäl-lets skyldighet, det offentligas skyldighet, måste anseskunna avta i takt med ökade inkomster, vilket motive-rar taket på sju och ett halvt basbelopp för ersätt-ningsnivåerna. Men vi menar också att det motiverartanken på s.k. brutet tak. Vi kristdemokrater har där-för pläderat för en lägre ersättningsnivå för den del avinkomsten som överstiger fem basbelopp.Vi anser också att det bör finnas en enhetlig lägstanivå, ett golv, i trygghetssystemen. Enhetliga avgifterbör tas ut upp till det övre taket. Alla inkomster börvara med och finansiera basnivån i trygghetssystemen.Därför bör en viss avgift, förslagsvis halv, tas ut ock-så för inkomster över taket. På så sätt åstadkoms enfördelningspolitisk profil till förmån för låginkomst-tagarna. Det är en fördelningspolitisk profil som intefinns i systemen och som heller inte finns i fleraav partiernas förslag.Tyvärr har vi inte mött någon öppenhet för att låtaSjuk- och arbetsskadeberedningen överväga ett sådantsystem. Jag beklagar att tilläggsdirektiven till bered-ningen blivit så snäva genom uppgörelsen mellanSocialdemokraterna och . Vi har därförtvingats reservera oss när det gäller inriktningen påkommande förändringar och trygghetssystemens ut-formning fr.o.m. år 1997.Redan nu vill vi kristdemokrater se några föränd-ringar i förhållande till majoritetens förslag. Vi sägernej till 75-procentsnivån, som också sedan stadfästs ikompletteringspropositionen, och vill höja ersätt-ningsnivån till även för långtidssjuka. Lågin-komsttagare utan marginaler tror inte vi tål inte enytterligare sänkning. Det har varit tufft nog med densänkning som har skett från till . Däremotanser vi att sjukförsäkringen bör innehålla två karens-dagar med bibehållet högkostnadsskydd på tio dagarper år. Vi föreslår också en besparing genom att denersättningsgrundande inkomsten baseras på den ge-nomsnittliga inkomsten under de senaste två åren.Herr talman! När det gäller sjukförsäkringen anservi kristdemokrater liksom regeringen att försäkrings-kassan måste ha rätt att kräva att en försäkrad genom-går kompletterande undersökning eller utredning. Detär ju trots allt som har att avgöraom och i vilken grad den försäkrades arbetsförmågaär nedsatt. För att fatta rätt beslut krävs fullgott be-slutsunderlag.Vi delar regeringens bedöm-ning att beslut om kompletterande undersökning intebör vara överklagbart. Däremot anser vi att valet avsjukvårdsenhet bör kunna överklagas av den enskilde.Om denna möjlighet inte ges finns risk för en ytterli-gare skärpt konfrontationssituation i ett redan låstläge. Det omöjliggör den positiva medverkan av denförsäkrade som alltid bör eftersträvas.Herr talman! Volontärer knutna till ideella bi-ståndsorganisationer utgör en viktig del i det svenskabiståndsarbetet i utvecklingsländerna. Dessa bi-ståndsarbetare har ofta en låg lön och ett svagt social-försäkringsskydd. De förbättringar i socialförsäk-ringsskyddet som gjorts gäller endast bi-ståndsarbetare som återvänder till inom tre år.Denna treårsgräns missgynnar dem som är villigaatt arbeta i biståndsländer med korta vilo- och infor-mationsperioder hemma. En översyn bör därför görasav den treårsregel som har införts för biståndsarbetarei olika socialförsäkrings- och bidragssystem.Herr talman! Vi kristdemokrater anser att det finnsflera skäl som talar för att den som är mellan 45 och55 år bör ha möjlighet till ett förtida pensionsuttagunder , s.k. sabbatsår. En sådan möjlighetskulle bl.a. kunna skapa vikariatsplatser, vilket skullelätta trycket på arbetsmarknaden.Förslaget att avskaffa de nuvarande särreglerna förpersoner som är eller äldre vad gäller rät-ten till förtidspension innebär att förtidspensionering-en renodlas till att ge ersättning vid nedsatt arbetsför-måga på grund av medicinska faktorer. Vi kristdemo-krater stöder detta.Avskaffandet av äldrereglerna kräver dock en an-passning av övriga trygghetssystem inklusive arbets-marknadspolitiska åtgärder. Renodlingen av förtids-pensioneringen får nämligen inte leda till att männi-skor kommer i kläm. Detta gäller inte minst männi-skor i glesbygd. Innan lagändringen träder i kraft den1 borde därför regeringen återkomma tillriksdagen med förslag som förhindrar orimliga socialakonsekvenser av avskaffade äldreregler.Jag konstaterar när jag läser kompletteringspro-positionen, som ju i mångt och mycket svävar ocksåöver denna debatt, att regeringen - som tur är - harinsikt om problemet. En särskild utredning utlovas isamråd mellan social- och arbetsmarknadsministrarnaför att göra en bred analys av de äldres situation på enalltmer krävande och rörlig arbetsmarknad samt avalternativ till förtidspensionering när ohälsoprövning-en för förtidspension skärps, som det heter. Jag räknardärför med att regeringen återkommer till igod tid före lagändringen. Därmed kommer mitt kravatt tillgodoses.Fru talman! På pensionsområdet föreslår vi krist-demokrater ett antal förändringar jämfört med rege-ringens förslag. Den allra viktigast är kanske denytterligare kompensationen till de sämst ställda pen-sionärerna. Vi saknar i mångt och mycket fördel-ningspolitiskt motiverade drag i den nuvarande eko-nomiska politiken. Vi tycker att man kompenserar desämst ställda pensionärerna för litet när det stramas åtpå andra håll och kanter. Vi kristdemokrater satsardärför på förbättrade bostads-tillägg och på höjda pensionstill-skott.Fru talman! Avslutningsvis vill jag uttrycka mintillfredsställelse med att ett enigt utskott tillstyrkerden fyrpartimotion som några av oss med GullanLindblad i spetsen har väckt angående rehabiliteringpå lika villkor för kvinnor och män. Det är ett viktigtområde, och det är roligt att utskottet enigt står bakomdetta.Anf. 74 ()replikFru talman! Vi debatterar socialförsäkrings-utskottets betänkande nr 10. Jag kommer att beröranågra förslag som behandlas i det.Utskottets behandling av budgetpropositionen i dedelar som berör vårt område har starkt påverkats avförsämringarna i det statsfinansiella läget. Detta harlett till att förslag som fanns i budgetpropositioneninte längre är aktuella för beslut i det här samman-hanget.Ett sådant exempel är förslaget om 75-procentsnivå i socialförsäkringssystemen, vilketkommer att behandlas i finansutskottets betänkandeöver kompletteringspropositionen. I den föreslås motbakgrund av det statsfinansiella läget att en enhetligersättningsnivå på införs i sjukförsäkringssys-temen och i föräldraförsäkringen fr.o.m. den 1 januari1996. Jag kommer inte att beröra den frågan ytterliga-re i mitt anförande, eftersom den återkommer tillkammaren i juni.Ett annat exempel på förändring i förhållande tillbudgetpropositionen är att regeringen i samband medkompletteringspropositionen också lade fast de nyadirektiven till Sjuk- och arbetsskadeberedningen.Enligt dessa skall gränsdragningen mellan olika för-säkringsgrenar göras tydlig och rätten till sjukförsäk-ringen mer renodlat baseras på medicinska grunder.Sjuk- och arbetsskadeberedningen skall lämnaförslag till hur en bättre samordning mellan den all-männa ohälsoförsäkringen och andra försäkringssys-tem kan åstadkommas, vilket är helt centralt för att fåen effektivt verkande försäkring. Det är också me-ningen att den allmänna ohälsoförsäkringen skallomfatta ersättning för inkomstbortfall vid varaktigtnedsatt arbetsförmåga, dvs. det nuvarande förtids-pensionssystemet.Beredningen skall dessutom analysera vad somsker med inkomstbortfallsprincipen, om inkomstgrän-sen på inte höjs i takt med den allmännainkomstutvecklingen på motsvarande sätt som skallske inom ålderspensionssystemet.När det gäller frågan om sjuklöneperioden har be-redningen i uppdrag att överväga såväl sjuklöneperio-dens längd som dess förläggning under sjukdomsperi-oden.Beredningen skall även utforma regler för beräk-ning av förmånsgrundande inkomst vid kort ellermedellång sjukfrånvaro, med utgångspunkt i två al-ternativ: antingen aktuell inkomst eller inkomstenunder en period före sjukfallet. På den punkten villModeraterna, gåföre och skärpa reglerna redan från den 1 januari1996. och vill t.ex.att den sjukpenninggrundande inkomsten skall baseraspå medelvärdet av de senaste 24 månadernas inkomst.Men eftersom det här är en ytterst komplicerad fråga,som Sjuk- och arbetsskadeberedningen har fått i upp-drag att utreda, anser vi socialdemokrater att det finnsall anledning att invänta dess förslag.Fru talman! I enlighet med de generella direktivsom gäller alla kommittéer och särskilda utredareskall Sjuk- och arbetsskadeberedningens förslag före-gås av en analys och innehålla en redovisning av hurförslagen kan komma att påverka kvinnors respektivemäns villkor och därmed förutsättningarna för jäm-ställdhet mellan könen.Sjuk- och arbetsskadeberedningen skall slutförasitt arbete under innevarande år, och beredningensanalys och förslag kommer att ge oss underlag för ettfortsatt arbete med socialförsäkringssystemen.Fru talman! Utskottet ställer sig bakom regering-ens förslag att folkpension i form av förtidspensionskall sänkas av basbeloppetsamtidigt som pensionstillskott till förtidspension höjsfrån till av basbeloppet fr.o.m. den1 . Förslaget beräknas minska kostnadernaför förtidspensioneringen med 508 miljoner kronorper år.I budgetpropositionen lägger regeringen ocksåfram förslag som rör folkpensionen för gifta. ärfolkpensionen för gift försäkrad olika stor beroendepå om maken har folkpension eller ej. Utskottet anseri likhet med regeringen att det i dagens allvarligaekonomiska situation är rimligt att detta ändras så attfolkpensionen för gift pensionär är densamma oavsettom maken eller makan har folkpension eller ej. Änd-ringen beräknas minska kostnaderna för folkpension iform av ålderspension med och iform av förtidspension med /96. De nya reglerna föreslås träda ikraft den 1 januari 1996.En annan förändring som regeringen föreslår är attflytta tidpunkten för pensionsutbetalningar. Den för-ändringen bör ske i flera steg med högst några dagaråt gången. Pensionerna bör när förändringen är fulltgenomförd betalas ut den 23 och 24 i utbetalningsmå-naden. Räntevinsterna för staten beräknas till 280miljoner kronor netto . Det är ett förslag somutskottet biträder.Fru talman! Antalet förtidspensionärer har underlång tid ökat. En sådan ökning kan delvis förväntas itakt med att befolkningen växer. Andelen förtidspen-sionärer bland befolkningen i förvärvsaktiv ålder harockså stigit kraftigt. Utvecklingen innebär att denekonomiska belastningen av förtidspensioneringenhar stigit kontinuerligt. Utvecklingen innebär dess-utom att allt fler permanent har utestängts från ar-betsmarknaden. Såväl av sociala som av samhällseko-nomiska skäl är det nödvändigt att den nuvarandetrenden inom förtidspensioneringen bryts.När de s.k. äldrereglerna infördes uppbar ca12 % i förtidspension. År1993 hade andelen i denna åldersgrupp stigit till drygt34 %. Andelen har med andra ord nästan tredubblatstrots att pensionsåldern i den allmänna försäkringenhar sänkts från 67 till . Om utvecklingen mot alltfler förtidspensionärer skall brytas är det nödvändigtatt andelen som uppbär förtidspension inte fortsätteratt stiga.I propositionen om rätten till förtidspension ochsjukpenning samt folkpension för gifta erinras om attbedömningen i de s.k. äldrefallen skiljer sig från övri-ga fall genom att de medicinska kraven ställs lägreoch att det vid bedömningen av arbetsförmågan intekan krävas att den försäkrade genomgår omskolningeller annan utbildning eller flyttar till annan ort. För-sök med arbetsplacering behöver inte heller göras.Hänsyn tas också till normala åldersförändringar ävenom någon sjukdom i egentlig mening inte föreligger.Sjukdom och åldersförändringar ses i relation till dearbetsmöjligheter som står till buds på orten. De ar-betsmarknadsmässiga faktorerna får därvid särskildbetydelse vid pensionsprövningen i dessa fall.Regeringen föreslår att de nuvarande särreglernaför personer som är 60 eller äldre avskaffas när detgäller rätten till förtidspension. För att inte avskaffan-det av äldrereglerna skall få orimliga sociala konsek-venser bör den föreslagna ändringen genomföras isamband med att särskilda åtgärder vidtas inom ar-betsmarknadspolitiken för den äldre arbetskraften.Regeringen föreslår också i kompletteringspropositio-nen att lönebidrag skall kunna utgå till arbetsgivaresom anställer en långtidsarbetslös person över 60 årsom får ersättning från a-kassa.Fru talman! Utskottet anser att det är av störstavikt att aktiva åtgärder vidtas för att förhindra att alltfler människor permanent utestängs från arbetsmark-naden. Rehabiliteringen av långtidssjukskrivna är enviktig del. Utskottet anser också att kostnader till följdav sjukdom i största möjliga utsträckning bör hanterasinom socialförsäkringen och kostnader till följd avarbetslöshet inom arbetsmarknadspolitiken. Utskottetdelar regeringens bedömning att det är motiverat attavskaffa de s.k. äldrereglerna.