prot · GJ0915 · 1995-10-26 00:00:00 — Jag tyckte att det var intressant atthöra att justitieministern har tagit detta problem påallvar och att man har en stor vilja till samverkanmellan departementen. Jag ser t.ex. också en samver-kan mellan och skolan somnödvändig. Jag stöter på problem somhar gemensam karaktär. Nynazisterna är unga männi-skor. Rörelsen fortplantas inte bland äldre personer,utan det är genomgående våra skolbarn som nås avbudskapet och som gör att rörelsen växer.Det är alltså klart att rörelsen växer. sade att man skall nonchalera den och se på denmed humor. Men det kan vi inte längre göra, eftersommord och överfall har förövats. är det allvar.Även om man kunde önska att man kunde nonchalerarörelsen, har det gått för långt för det.Moderaterna understryker också begrepp som an-svar och val från föräldrarnas sida, men det gäller härungdomar som inte har fått den kärlek och uppmärk-samhet som krävs. Det är ofta därför som de har gåttin i de här rörelserna. Det är riktigt att de vill bli sed-da, men det finns en grupp av föräldrar som inte kla-rar att åstadkomma det. Man kan inte hän-visa till föräldrarna, eftersom en del av dem aldrigkommer att orka med detta ansvar. Då måste samhäl-let gå in och medverka till att de blir sedda.Att organisationerna har ökat har jag också egenerfarenhet av. Människor ringer till mig - ofta. Dekänner sig rädda för dessa nynazister eller skinnskal-lar som alltid kommer i grupper med sina symboleroch hotar, både ute i förorterna och inne i stan. Män-niskor känner sig maktlösa därför att de alltid är såmånga på den andra sidan.Anf. 14 ()Herr talman! Det har i den här debatten och i and-ra sammanhang väckts förslag om förbud mot organi-sationer som inte är demokratiska. Men vem som ärdemokrat beror på den som tolkar. Vi har en tolkningi , man har en annan tolkning i ett annat land.Jag kan tänka mig, utan att attackera kommunis-men, att vi inte kallar den form av kommunism somfanns under tid i demokratisk.Ändå fanns det partier i riksdag som hylladeStalins idéer. Jag skulle aldrig våga eller ens tänka påatt förbjuda dem att yttra sig, vare sig här i ,på eller i tidningarnas insändarspalter.Jag förstår mycket väl, precis som , att de som ligger bakom förslagen gör det avvälvilja. Men de måste tänka ett varv till, för vi riske-rar att hamna ur askan i elden.Det var någon som tog i litet väl häftigt, tyckerjag, och refererade till . Det är exakt detklassiska skolexemplet. Man säger att rasisterna harsom ambition att ta över vårt samhälle. Det må de välha, men vilka möjligheter har de i praktiken? Låt dembehandlas på den nivå där de skall behandlas! En kattär en katt, även om pälsen ibland är hermelinfärgad.Nonchalera och ta med humor menar jag kan varaen metod och ett vapen, därför att vi vet - det harhistorien visat - att satir och humor är odemokrater-nas största fiender. Det är något som de definitivt intebesitter, och det slår rakt in i deras själ och i derasagerande.Till sist, herr talman, kanske regeringen skall sopaframför den egna dörren när det gäller den här frågan.Det finns alltså en person anställd på Civildeparte-mentet som är sångare i ett rockband, Latin ,tror jag. Bandet åker land och rike runt och sjungerom död åt alla blonda svenska vikingar. Han är nuansvarig för ett projekt som skall vara motståndare tillfrämlingsfientlighet. Så länge han får vara kvar pådepartementet och ha betalt av svenska staten är detkanske svårt att få den trovärdighet som man behöverha.Anf. 15 ()Herr talman! Jag tror att det kan vara farligt omman begränsar den här debatten till att handla omskinnskallar eller enbart den typen av grupper. Detsom jag tycker är viktigt med debatten är justfrågan hur man skall bekämpa rasism och främlingsfi-entlighet.Rasismen i sig är ju en politisk ideologi, som ock-så måste bekämpas med politiska medel av politiker.Jag tror att det är farligt om vi också gör den till enfråga om ungdomsgäng som har ett visst sätt. Rasis-men har alltså spritt sig på ett sådant sätt att den är enpolitisk ideologi som vi måste debattera och ta ställ-ning till.Jag tillhör också dem som har varit och är tveksamtill ett förbud. Kan man uppnå det syfte man har närman föreslår detta förbud? Men det har tagits framförslag, bl.a. av Hans Stark, som också tar med straff-skärpning när det gäller rasistiska inslag. är detbara politiska motiv som har fått en straffskärpning,inte rasistiska inslag.Det har gjorts en del utredningar. Det har gjorts ettbrett arbete som har handlat om rasismen och dessutveckling. Jag tycker att det är viktigt att vi inteständigt går vidare till nya utredningar och nyakommittéer. Vi måste behålla det samlade greppet.Vi måste också gå vidare i den konkreta lagstift-ningen eller också se till att den lagstiftning som finnsföljs. En viktig del en sådan här debatt kan bidra tilltror jag är att ge tjänstemän inom olika organisationer,lärare i skolan och en mängd andra människor kurageoch få dem att inse att de har en lagstiftning bakomryggen. På det sättet kommer vi också att få ettmycket effektivare medel mot den här typen av ut-tryck.Anf. 16 Justitieminister ()Herr talman! pekade på den redo-visning som finns i av de resultat somett aktivt polisarbete när det gäller den här typen avgrupper har gett oss som underlag för vidare ageran-de. Det är väl bara en bekräftelse på det som jag tidi-gare sade, att bl.a. men även den öppna polisenarbetar mycket intensivt med dessa frågeställningar.Vi kan därför notera att kunskapen om de här grup-perna är större och att möjligheten attockså ingripa mot de här grupperna är bättre änden kanske var tidigare.Men jag måste protestera mot formuleringen att dehär organisationerna kan verka fritt. Jag trodde resul-tatet av vår gemensamma ståndpunkt kring vilkenlagstiftning vi har och vilka möjligheter den faktisktger att ingripa mot de här organisationerna innebarjust att de här organisationerna inte kan verka fritt idag.Men det återstår naturligtvis en hel del att göra föratt effektivisera samhällets arbete. Jag antar att det ärdet som är ute efter. Eftersommänniskor är rädda, eftersom människor blir utsattaför övergrepp har vi ju inte fullföljt det uppdrag vihar, nämligen att se till att den här typen av händelserinte förekommer.Vi har ett långsiktigt arbete framför oss. Det är detsom gör det så viktigt att vi observerar de instrumentvi har och förfinar dem, att vi prioriterar olika institu-tioners arbete och lyfter fram det som vi tror är verk-ningsfulla åtgärder.Jag tror att det finns mycket kvar inom polisen attgöra, t.ex. att överväga på vilket stadium man skallingripa mot yttringar av olika slag. Det viktigastekanske inte är att upprätthålla ordningen på gator ochtorg när demonstrationer förekommer. Det kanske ärviktigare att i första hand se efter om det finns någon-ting i demonstrationerna som är förbjudet och i förstahand ingripa mot det i stället. Det finns en rad olikaåtgärder att vidta för att effektivisera arbetet.Frågan om förbud av rasistiska organisationer harSveriges riksdag haft anledning att ta ställning tilltidigare. Vi har avvisat den åtgärden mot bakgrund avatt vi inte tror att den egentligen tillför något verk-ningsfullt. Det är en sådan åtgärd man vidtar för attvisa att man vill, men egentligen tillför den inte nå-gonting ytterligare till vad man kan.Den här frågan är naturligtvis uppe i de diskussio-ner som bl.a. förs i EU när det gäller att hitta ett ge-mensamt aktionsprogram mot rasism och främlingsfi-entlighet. Jag företräder den uppfattning som och regering har intagit i den här frågan. Menhur frågan kommer att hanteras kan jagnaturligtvis inte ha någon bestämd uppfattning om,beroende på att vi nu ingår i ett samarbete med andraländer. Vi måste också lyssna på vad andra tycker ochanpassa vårt agerande efter det.Men jag tycker att jag har mycket goda argumentnär jag talar för position i just den här frå-gan. Att ta som exempel på ett land som,genom att förbjuda den här typen av organisationersexistens över huvud taget, skulle vara ett föredöme idet här avseendet tillbakavisar jag. har be-tydligt större problem än vi har. Jag kan inte se att depå ett verkningsfullt sätt har kunnat utnyttja den typenav lagstiftning till att komma vidare. Det är egentligeninget argument i sak för att vi också skulle förbjudadessa organisationer som sådana.Jag vill återigen understryka att vi har förbjuditalla yttringar av rasism och främlingsfientlighet. Dehär grupperna kan egentligen inte verka över huvudtaget utan enbart existera. De kan inte ens uttala siginom sina egna slutna församlingar. Men var och eninser naturligtvis svårigheten att avslöja och ingripamot den typen av aktiviteter. Men det är här vi kanutveckla våra metoder och bli betydligt bättre.Anf. 17 (mp)Herr talman! Jag skulle tycka att det vore bra omutformningen av lagen om uniformering till att börjamed sågs över så att den kunde tillämpas på ett riktigtsätt. Jag skulle tycka att det vore bra om vi kundeenas om att organisationer, socialnämnder, närpolisoch skola skall samarbeta. Jag skulle tycka att detvore bra om skolan kunde få direktiv så att man kansätta riktiga gränser för beteende och klädsel. Jagskulle tycka att det vore bra om vi kanske kunde varaöppna för ett förbud mot rasistiska organisationer omvi ser att utvecklingen skenar iväg. Det är kanske dagsatt verkligen visa var vi står politiskt. Sedan är det enannan sak att det i verkligheten inte alla gånger gårprecis så som man vill, men det är i alla fall ett sätt attvisa var man står.Slutligen vill jag säga att jag inte tycker att denfria åsiktsbildningen skall vara helig. Det gäller fleraviktiga frågor, t.ex. medievåld och barnporr.Redan sade: Även åsikter förlorarsin okränkbarhet om de förhållanden under vilka dekommer till uttryck är sådana att skadliga handlingardirekt uppmanas.Anf. 18 ()Herr talman! Jag har förstått att jag är den ende idenna församling som förespråkar förbud mot rasis-tiska och nazistiska organisationer, och det är okej.Jag vill säga till justitieministern med all respektatt jag har en annan åsikt när det gäller frågan om dehär organisationerna skall få verka fritt eller inte.De säljer faktiskt skivor, T-shirtar och vykort medHitlerhälsning, de demonstrerar och de slår folk närde vill. De finns över hela och de har unifor-mer på sig. Om man inte ser upp med detta, då vet jaginte vad som händer.Jag vill gärna återge något för han kan reflektera över: tar rasisterna en. tar de kanske två. tog de medstorm. Vem vet när det är dig de ger sig på. Vaknaupp, fatta mod! Börja se dig omkring. Fatta mod, såatt du kan säga till dina ungar när de frågar dig att duvar en av dem som stod emot.Detta har skrivits av bl.a. och . 19 ()Herr talman! Jag vill börja med att rätta en sak imitt tidigare inlägg som jag sedan glömde bort att taupp: Varken eller Svenska Dagbladethar några skyldigheter gentemot staten, vilket t.ex.Sveriges Television har. Jag vill bara föra det tillprotokollet så att ingen blir arg för att jag sagt konsti-ga saker.Men det finns också andra konstiga saker man kanpåtala. En sådan är t.ex. det nazisterna kan säga påsina möten . De kan ha torgmöten, de kan säljaT-shirtar, de kan slå på folk. Att de inte får, det vet vi,men de kan.Det var just därför - det är synd att jag skall behö-va upprepa det - jag skrev den här interpellationen.De kan trots att de inte får, och de kan så himlamycket och det är så himla lätt.Jag vill bara tillägga att det här inte är en frågasom kommer att lösas, vare sig med ökade polisiärainsatser, hur förträffliga de än må vara, eller medhjälp av skolan. Det här är en djupare samhällsfrågasom vi måste ta tag i. Den handlar t.ex. om maktstruk-turer.Jag återkommer säkert till regeringen vid ett sena-re tillfälle för att diskutera denna fråga. För övrigttackar jag för svaret.Anf. 20 ()Herr talman! Jag kanske missuppfattade det stats-rådet sa om hur polisen skall agera vid demonstratio-ner. Jag uppfattade att man kanske inte skall prioriteraatt ordningen upprätthålls vid en demonstration utan iförsta hand se vad som i praktiken står på plakaten.Förstod jag rätt? Jag hoppas i alla fall att jag förstodfel.Kia sa att vi måste visa var vi står. Dåhoppas jag att hon inte bara tänker på den debatt vihaft , för samtliga av oss har visat exakt var vistår, vilka mål vi har med den här diskussionen och attvi alla vill angripa rasismen.Herr talman! talar man om klädsel.Man kan i och för sig ha synpunkter på Moderatasamlingspartiet, men det är ändå drygt en miljonmänniskor, kanske 1,3 enligt nu aktuella mätningar,som röstar på det partiet, och vi har ett sortiment, frånmössor och ned till skor, som jag tror att man kanköpa i en valrörelse. Det är också en politisk uniform.Det är inte uniformen som sådan man skall angri-pa, det är idéerna. Går man till angrepp mot unifor-men är man illa ute. Man kan förbjuda uniformerna,men man förbjuder ändå inte idéerna. Då är det bättreatt strunta i den debatten och i stället lägga kraften påatt motarbeta de här idéerna. Vi är alla överens om attde är fel.Statsrådet påpekade för det som jagglömde att säga, nämligen att förbudet mot uniformeri är ett skolexempel på att förbud inte hjäl-per i praktiken.Anf. 21 ()Herr talman! an-ser att justitiekansler förslag borde tasupp och prövas. Jag som person tror att det kan hasådana negativa konsekvenser som man kanske inte ärberedd att ta.Justitieministern sade att det här kan vara en lag-stiftning som man använder för att visa att man villgöra någonting. Det kommer inte att innebära att mankan göra något annat än det vi gör i dag.Jag upplever att många av våra invandrare ochmånga som känner sig rädda gärna vill ha en signalom att det här finns en mycket tydlig gräns och att viinte tillåter detta. För dem kanske detta vore betydel-sefullt, även om det bara är en signal.Dessa människor upplever det inte som tillräckligtatt vi har en lagstiftning som redan täcker just hand-lingar och uttryck. Vi vet att informationen ute blandmänniskorna om de här lagarna inte har varit tillräck-lig. För dessa människor vore kanske den här signalenviktig.Därför tycker jag att det är viktigt att vi har denhär breda och öppna diskussionen eller en diskussionom ett konkret förslag. Den behöver vi inte alltid förai kammaren. Jag tror att det är viktigt att vi hittarsamtalsformer där vi kan ta upp de här frågorna, därvi vågar pröva dem och där vi kan väga in vad dennasignal har för värde för de människor som ärrädda.Anf. 22 Justitieminister ()Herr talman! Jag skall återigen säga något om detproblem som framför allt tar upp, näm-ligen att man kan begå brott även om man inte får det.Det är detta som är vårt problem och som vi måstehantera. Låt oss koncentrera oss på den frågan ochinte sväva ut igen i diskussionen om ytterligare åtgär-der av mer symbolisk art.Förbud mot rasistiska organisationer anser jag va-ra litet av en demonstrationsåtgärd eller en symboliskåtgärd.Symboliska åtgärder kan vara mycket betydelse-fulla. Men just nu tror jag faktiskt att det viktiga är attvi visar att vi menar allvar, både med det vi säger ochmed det som vi har skrivit i våra lagar.Därför tror jag att det viktigaste för de män-niskor som går omkring och är rädda, och har anled-ning att vara rädda, är att känna att vi inte bara pratar- här i eller genom att skriva lagar - utanatt vi faktiskt är beredda att handla. Jag tror att detviktigaste är att var och en av oss på det område därvi har något inflytande i konkret handling visar menar det som våra lagar säger och som vi allahar givit uttryck för . Var och en av oss har ettvisst inflytande om inte över en myndighet som t.ex.jag så över en organisation eller de människor somman själv umgås med. Det tycker jag är det viktigasteresultatet av den i stort sett stora enighet som vi harvisat i debatten i dag.Avslutningsvis vill jag säga till atthan inte hörde fel. Vad jag menade och sade var attjag tycker att man måste prioritera, att ingripa motbrott framför att vidta åtgärder som har att göra medatt återskapa ordning. kan det vara samma sak.Att ingripa mot brott är att skapa ordning. Men omman har att välja kanske man ibland skall välja detena framför det andra - detta i syfte att just i handlingvisa på vems sida vi står. Tack!Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av förste vi-ce talmannen att ajournera förhandlingarna till då informationen från regeringen skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.30.4 § Information från regeringen om erfarenhe-ter rörande vårens översvämningarAnf. 23 Försvarsminister ()Herr talman! Jag lovade i ett skriftligt frågesvar isomras att jag skulle återkomma till medinformation om översvämningarna våren 1995.Årets vårflod i mellersta och norra var enav de största under detta århundrade. Många faktorersamverkade till de mycket höga flödena. Den snörikavintern innebar att det i stora delar av ochnorra skogsområden och fjälltrakter fannsen halv gång mer snö än normalt vid månadsskiftetapril/maj. Det kyliga vädret fram till mitten av majförsenade snösmältningen, och det gjorde att skogs-flod och fjällflod kom att sammanfalla i tiden. I mit-ten av maj inleddes med varmt väderoch stora mängder regn. föll det istora delar av inland och fjälltrakter mer än80 mm regn, dvs. två till den normalamängden . Regnet föll på redanmättade naturliga magasin, vilket ytterligare bidrogtill de höga flödena i älvarna.Översvämningarna krävde mycket omfattande in-satser av räddningstjänsten i de drabbade kommuner-na. För att räddningstjänsten skulle kunna klara sinsvåra uppgift fordrades en nära samverkan med bl.a.statliga myndigheter (inklusive militära förband),vattenregleringsföretag och frivilligorganisationer.Regeringen ansåg, när det akuta skedet var över, attde erfarenheter som vunnits borde tas till vara. Rege-ringen gav därför i uppdrag åt att i samråd med de berörda länsstyrel-serna utvärdera den kommunala räddningstjänstenssätt att fungera i samband med översvämningarna.Förhållanden som avsåg beredskap, förvarning, in-formation till allmänheten, samverkan och resurserskulle analyseras särskilt.Räddningsverket redovisade sitt uppdrag i börjanav september.Jämtlands, och ländrabbades hårdast av vårfloden, men svåra över-svämningar förekom också i , Kopparbergsoch . De största skadorna inträffadeutmed oreglerade vattendrag. Jag kan nämna någraorter som drabbades särskilt hårt. , som är idet närmaste oreglerad, orsakade stora skador på ettstort antal permanentbostäder och fritidshus i Älvs-byn. Kommunens vatten- och avloppsverk var hotat. IVästerbotten översvämmades stora områden utmedVindelälven, bl.a. i . Ett antal byar isoleradessedan vägar förstörts av vattenmassorna. I Vännäsbyvar förutom ett stort antal fastigheter också en järn-vägsbro hotad. I ledde höga flöden i bl.a. till att järnvägstrafiken till måstestängas av . I förekomöversvämningar i alla kommuner utmed Klarälven.Skadorna var störst i , och Karlstad.Sammanfattningsvis visar ut-värdering att den kommunala räddningstjänsten i alltväsentligt fungerat väl. Den möjlighet som finns förlänsstyrelsen att ta över ledningen har inte utnyttjats inågot fall. Enligt skulle ett överta-gande av ledningen inte ha påverkat resultatet avinsatserna. Länsstyrelsernas uppgift har i stället varitatt svara för samordning, information och annat stöd.I de län, där det finns etablerade samordningsgruppermellan myndigheter, kommuner och näringsliv harsamarbetet kommit i gång tidigast och fungerat bäst.Ytterligare forskning behövs enligt Räddningsver-ket om de faktorer som påverkar vattenflödena, t.ex.förhållandena mellan temperatur, nederbörd, snö-mängder och markens vatteninnehåll. Bättre progno-ser och förvarning kan enligt avse-värt påverka utgången av det skadeavhjälpande arbe-tet. För varje älvsystem behövs en regional samord-ning med uppgifter, när det gäller förebyggande åt-gärder, information och planering.Räddningsverket konstaterar att dammsäkerhetenhar varit god. Inga skador på dammar eller risker fördammbrott har rapporterats.Herr talman! Så långt utvärde-ring. Jag vill gärna tillägga några ord om mina egnaintryck från vårens översvämningar.Jag hade tillfälle att besöka tre av de svårast drab-bade kommunerna, nämligen , ochVännäs. På mitt uppdrag besökte dessutom minamedarbetare på Försvarsdepartementet ochKlarälvsområdet i för att bilda sig en upp-fattning om händelseutvecklingen där. Den bild somframträder är en räddningstjänst, som har klarat sinuppgift väl. Inom vissa områden har man tvingatsvidta mycket omfattande åtgärder för att skyddabyggnader och andra värden. Bl.a. militära förband,frivilligorganisationer och privata entreprenörer harbistått räddningstjänsten på ett mycket förtjänstfulltsätt.Vissa svagheter, dock inte av avgörande natur, fö-refaller ha förelegat i fråga om förmågan att analyseraoch förutsäga förloppen och att få ut den infor-mation som behövs för att de skadebegränsande åt-gärderna skall komma i gång. Det är vidare slåendeatt människors önskan att bo nära vattnet är så starkatt man bortser från riskerna med att bygga i anslut-ning till vattendragen. Det förefaller som om inteheller myndigheterna alltid väger in översvämnings-riskerna i bebyggelseplaneringen.Jag vill påminna om att regeringen låtit ut-reda frågor om dammsäkerhet och skydd mot över-svämningar. I rapporten (SOU 1995:40)föreslår den särskilde utredaren bl.a. att länsstyrelser-na får i uppdrag att, där det inte redan är gjort, bildaoch leda älvvisa regionala samordningsorgan förflödesfrågor. Samordningsorganen skall bl.a. verkaför att det görs riskanalyser och riskzonkartor. Vidareföreslås ett tillägg till vattenlagen, som skall göra detmöjligt för att besluta om ökning ellerbegränsning av tappningen i en reglerad älv, om det ärnödvändigt för att avvärja fara för liv, hälsa elleregendom. Avsikten är att ett ingripande skall kunnagöras på ett tidigare stadium än vad som är möjligtmed stöd av räddningstjänstlagen. Utredningens be-tänkande har remissbehandlats. I Räddningsverketsutvärdering berörs likartade frågor. Regeringen har nuett omfattande underlag för att ta ställning till hursäkerheten vid höga flöden skall kunna förbättras.Erfarenheterna från vårens översvämningar böremellertid också tas till vara i samband med bered-ningen av Hot- och riskutredningens betänkande(SOU 1995:19), vilket enligt regeringens planeringskall resultera i förslag till i anslutning tilltotalförsvarsbeslutets etapp 2 . Utred-ningen har föreslagit en rad olika åtgärder, som allasyftar till att göra samhället säkrare. Utredningenpekar på vikten av att samhällets samlade resurser kanutnyttjas vid alla slag av händelser - stora olyckor,allvarliga störningar i viktiga samhällsfunktioner ochkrig. Myndigheter, som får i uppgift att vidta bered-skapsåtgärder skall göra det i hela hotskalan fred-krig.I den kommunala räddningstjänsten har integre-ringen av resurser för fredshändelser med resurser förkrig gått längre än på andra områden. Räddningstjäns-ten bygger dessutom i hög utsträckning på samverkan.I samband med översvämningarna samverkade rädd-ningstjänsten med en rad olika aktörer, bl.a. medmilitära förband och frivilligorganisationer. Detta harhaft stor betydelse för resultatet. I propositionen(prop. 1995/96:12) Totalförsvar i förnyelse, somregeringen överlämnade tillriksdagen, betonas att en helhetssyn skall prägla sam-hällets satsningar och åtgärder för att förebygga ochhantera hot och risker i såväl fred som krig. Det ärinte godtagbart att resurser som avdelats och dimen-sionerats för ett visst syfte inte kan utnyttjas fullt utäven för andra ändamål, när detta är möjligt och än-damålsenligt. Jag tycker att det finns mycket att lära idetta sammanhang av vårens översvämningar ochräddningstjänstens sätt att hantera översvämningarna,när vi nu skall gå vidare i arbetet med att göra samhäl-let säkrare.Anf. 24 ()Herr talman!