prot · GJ0940 · 1995-12-18 00:00:00 — När staten tar inpengar från kommunerna tar man in mer från demsom har bättre skatteunderlag och lägre kostnader.Det är väl inte alldeles orimligt i ett läge där ca 1/4-1/5 av statens utgifter är nya lån. Man skulle alltsåinte kunna klara bidrag till kommuner som behöverdet för att klara sina åtaganden med enbart statligapengar. Här får kommunsektorn själv vara med ochbidra. Då bör naturligtvis i första hand de bidra somhar bättre underlag.Jag noterar att Lagrådet inte har sagt att detta stri-der mot grundlagen. Det som stred mot grundlagen ivåras var en direkt överföring från kommun till kom-mun. Det skulle innebär det som . Men det är ju inte aktuellt längre.Anf. 19 () replikFru talman! Det förslag som vi nu behandlar är juendast en teknisk variant av det grund-lagsstridiga förslaget. Det är väl alldeles uppenbart attdet nya Lagrådet nu hänvisade till att regeringen hadetillsatt en kommitté för att närmare belysa dessa frå-gor ur grundlagssynpunkt. Jag tycker att det bordevara ganska självklart vad den kommittén kommerfram till. Skall man ha kvar det system som man nuföreslår får man ändra grundlagen.Roy säger nu att det är viktigt att ha enutjämning mellan kommunerna. Sedan går han stegetvidare och säger att det är kommunerna själva somskall betala den utjämningen. Staten kan ju bestämmasin skattebas och ta in inkomster litet här och där, ochdet gör verkligen staten. Varför skall staten finansierabidrag till vissa kommuner genom att ta pengar frånandra kommuner? Då bryter man ju sambandet medatt den lokala kommunala skatten skall gå till skötselnav den egna kommunen. Jag tycker att detta är såfundamentalt i den svenska grundlagen i fråga om denkommunala beskattningsrätten att jag finner det någotuppseendeväckande att t.ex. är berett attsälja ut det så enkelt.Anf. 20 () replikFru talman! Jag undrar om hör-de på vad jag sade i mitt förra inlägg. Det lät inte så.Det här förslaget går ju faktiskt ut på att staten tarin pengar från kommuner som har bättre underlag ochanvänder det för att finansiera bidrag till kommunersom har sämre inkomster på grund av ett sämre skat-teunderlag och högre kostnader som de inte kan på-verka själva. På det sättet kan man garantera att vi kanvidmakthålla välfärd i hela landet på en rimlig nivå.Det är alltså inte någon teknisk variant, utan det ären ganska fundamental skillnad mot att kommunernaskall tvingas skicka pengar till varandra. Jag förmodaratt det är därför som Lagrådet har ändrat uppfattningsedan i våras.Det är ju ett större frågekomplex som skall upp iGrundlagskommittén. Här kommer vi ju in på dendiskussion om utgiftstaket som andra har tagit upp idebatten . Där hade ju även LennartHedquist bekymmer med att svara på frågan huruvidamoderaterna är för att stoppa kommunala skattehöj-ningar, som ju faktiskt skulle innebära samma sak,nämligen att man gör inskränkningar i den kommuna-la självbestämmanderätten. Det är komplexa frågorsom man kommer in på när det gäller förhållandetmellan staten och kommunerna. Det är viktigt attdetta ses över i ett sammanhang.Jag vill också peka på att vi har ett statligt bidrag.Om tycker att man skall öka på detför att på det sättet minska behovet att ta in pengarfrån kommunerna kan han ju föreslå det. Men vad jaghar kunnat se har han inte föreslagit det.Anf. 21 ()Fru talman! Låt mig börja med att säga att vikristdemokrater anser att huvuddragen bakom det nyasystemet till utjämning av skatteinkomster som vi nuskall besluta om är riktiga.Men även om de grundläggande principerna ärriktiga har regeringsförslaget fått en sådan utformningatt det behövs kraftfulla justeringar för att faktorersom äldreomsorg, vård och barnomsorg skall beaktaspå ett mer rättfärdigt sätt. Vi kristdemokrater anser attkompensationen för äldreomsorgen måste räknas uppkraftigt i förhållande till regeringsförslaget.Finansieringen av äldrefaktorns uppräkning skallske inom systemet för statsbidrag till kommunerna.Betalningen för denna uppräkning blir därmed solida-risk och gagnar kommuner som har en stor andel äldreboende.I förslaget till kostnadsutjämning i primärkommu-nala verksamheter har regeringen när det gäller barn-omsorg föreslagit att tillägg eller avdrag för barnom-sorg skall beräknas dels efter andelen barn i åldrarna1-2, 3-6 respektive , dels efter indikatorer påbehovet av barnomsorg per barn. Som indikatorer påbehovet används dels föräldrarnas förvärvsfrekvens,dels kommunens skattekraft, dels ett tätortsindex. Vianser att tillägg eller avdrag för barnomsorg i ställetskall beräknas dels efter andelen barn i åldrarna ,3-6, 7-9 och även - även de barnen behöverfaktiskt omsorg -, dels efter hur mycket barnomsorgsom faktiskt utförs i kommunen.På motsvarande sätt som vi har föreslagit att kom-pensationen för äldreomsorg inom det primärkommu-nala utjämningssystemet skall räknas upp föreslår vien uppräkning av kompensationen för hälso- ochsjukvård i kostnadsutjämningssystemet för landsting.Metoden är även här en omfördelning inom systemetsfinansiella ram.En annan mycket viktig komponent i utjämnings-systemet är utjämningen för strukturellt betingadekostnadsskillnader. För vissa typer av kommuner harkostnadsutjämningen en större ekonomisk betydelseän inkomstutjämningen. Utformningen av kostnadsut-jämningen innehåller verkligen ett antal svåra avväg-ningsproblem, när det gäller både vilken typ avstrukturella förhållanden som skall vägas in i systemetoch hur dessa skall mätas. Därför har också den före-slagna kostnadsutjämningen varit det som i förstahand tagits upp i den offentliga debatten. Kostnadsut-jämningen har ju stor betydelse för resursfördelningenmellan olika delar av landet och mellan olika typer avkommuner och landsting.Eftersom huvudsyftet med det system som fö-reslås är att ge kommuner och landsting likvärdigaekonomiska förutsättningar, har faktiskt de regional-politiska och stimulerande inslagen tonats ned.De kommuner som med det nya systemet blir gi-varkommuner får på sig för att anpassa sinekonomi för att svara mot de anspråk som systemetålägger dem, men mottagarkommunerna får omedel-bar effekt på sina merintäkter. Vi tycker att underlageti beredningens förslag när det gäller intäkts- och kost-nadsutjämningssystemet för kommunerna har varitbristfälligt. Därför betonar vi kristdemokrater viktenav den del av förslaget som handlar om uppföljningoch utvärdering samt möjligheten att förändringarfaktiskt kan föreslås och genomföras redan efter tvåår.Med anledning av att vi tycker att propositioneninte presenterar ett tillfredsställande system anser viatt det i stället bör uppdras åt regeringen att tillsätta enutredning som tar fram en bättre modell förkommunal finansiering.Vi kristdemokrater är mycket väl medvetna om attden samlade offentliga sektorn måste anpassas till vaddet samhällsekonomiska utrymmet medger. Samtidigtmåste vi ta hänsyn till nyckelområden inom den of-fentliga verksamheten - framför allt vården och äld-reomsorgen. Utrymmet för ytterligare besparingarinom just dessa områden måste anses vara obefintligt.Tvärtom krävs ökade resurser för att kvaliteten inomvissa sektorer inom vård och omsorg skall kunnaupprätthållas och förbättras. Det finns också ställendär man, som har varit inne på, redanhar gått över smärtgränsen.De här drastiska nedskärningarna står för övrigtt.ex. i i ganska bjärt kon-trast till de vallöften som den nu regerande majorite-ten av socialdemokrater, miljöpartister och vänster-partister gick till val på här i länet. Därför vill vikristdemokrater destinera ett särskilt bidrag till vårdoch omsorg i kommuner och landsting om totalt 4,8miljarder kronor. Detta är helt i enlighet med vad vikristdemokrater presenterade i vår budgetmotion, därvi också har finansierat varenda krona fullt ut. Dethandlar alltså om en omfördelning. Vi gör helt enkelten annan prioritering av vård och omsorg än vad re-geringen gör.Utöver detta anslag om 4,8 miljarder till vård ochomsorg vill jag peka på att vår samlade ekonomiskapolitik skulle medföra en sammantagen förstärkningav kommunernas ekonomi i storleksordningen 12miljarder kronor jämfört med regeringens samladepolitik.När det gäller finansieringsprincipen vill jag un-derstryka att staten givetvis, som flera andra talare härhar varit inne på, måste leva upp till denna. Men dågäller det också att inte påföra kommunerna nya kost-nader utan att staten tar ansvar för hur sådana skalltäckas. De svårigheter som har funnits och finns attleva upp till detta gör att vi kristdemokrater uttryckertveksamhet till tanken på ett tak för de offentligautgifterna i kommuner och landsting. Trovärdigheten iett sådant förslag är också ganska begränsad så längeinte staten har kontroll över sina egna utgifter.Skall ett tak av det slag som regeringen skisserarinföras, bör man också på ett helt annat sätti praktiken tydliggöra finansieringsprincipen. Proble-met synliggörs mycket tydligt t.ex. av barnomsorgsla-gen, som ju har inneburit enorma merkostnader förkommunerna utan att några som helst nya medel harställts till förfogande. Ett klargörande av hur finansi-eringsprincipen skall tillämpas är alltså en nödvändigförutsättning om ett tak för de offentliga utgifternaskall införas för kommuner och landsting.Fru talman! Vi kristdemokrater står givetvis bak-om samtliga våra reservationer, men för tids vinnandeyrkar jag bifall bara till reservation nr 4.Anf. 22 ()Fru talman! Vi är nu framme vid den sista diskus-sionen om ett nytt utjämningssystem för kommuneroch landsting, och kommer vi att kunna tabeslut om detta. Bakom dagens förslag ligger mångaårs utredande. Redan när jag första gången kom in iSveriges riksdag, , pågick utredningar omutjämningen mellan kommunerna. Det system som vihar har vi levt med , då vi ocksåinförde den s.k. påsen i samband med regleringen avstatliga pengar till kommunerna.Redan när det förslaget presenterades motsatte vioss detta från socialdemokratisk sida och ansåg hade kommit litet snett. Inte minst diskuteradesdå den s.k. klimatfaktorn. genomfördeändå förslaget, men regeringen insåg att man måste gåvidare och tillsatte en ny utredning. Det är dess resul-tat som vi nu har att ta ställning till.Det nu föreslagna systemet är mycket stabilt ochförutsägbart vad gäller såväl inkomstutjämningen ochkostnadsutjämningen som regleringen mellan statenoch kommunerna, alltså statsbidraget. Vi får ett sys-tem som omfattar alla kommuner och landsting, ochalla dessa medverkar solidariskt till att vi får ett na-tionellt utjämningssystem.Alla kommuner får samma förutsättningar att kla-ra de gemensamma behoven inom viktiga välfärdsom-råden som skola, barnomsorg, äldreomsorg m.m. Mankan säga att systemet är själva förutsättningen för attSverige framgent skall kunna kalla sig en välfärdsstat.Utan ett sådant system kunde vi komma i det läget attvi hade ett antal välfärdskommuner men ingen väl-färdsstat.Vi har också kommit så långt - som dagens debattvittnar om - att vi fått en mycket bred majoritet fördetta system. Det gäller här i kammaren, där allapartier utom ett står bakom systemet, och även förKommunförbundet och , somställer sig bakom förslaget.Trots att man fått en annan politisk majoritet se-dan förslaget presenterades och det första remissytt-randet kom in har man samma uppfattning, nu med enny politisk majoritet. Det vittnar om att det finnsmycket stabilitet i systemet när t.o.m. kommun- ochlandstingspolitiker, oavsett färg, tycker att det här ärrätt.Det Lagrådet gjorde har diskuteratsmycket. Det kan vara bra att påminna kammaren omatt det var två instanser som behandlade frågan, och . Konstitutionsutskottetansåg att det fanns utrymme för en annan tolkning änden Lagrådet gjorde. kunde då ha valt attfölja tolkning. Det gjorde interiksdagen, utan beställde i stället ett nyttförslag.Jag har hört vid ett par tillfällensäga att det var en ny sammansättning i Lagrådet denhär gången. Menar verkligen att detskulle ha haft någon betydelse? Det skulle vara intres-sant att få reda på det. Varför nämnde sammansättningen? Har det haft någon betydelseför Lagrådets bedömning?Det enda parti som rejält avviker är Moderaterna.Jag vill dock säga att det egentligen bara gäller riks-dagsmoderaterna, som anförs av . Det gäller inte den stora mängden kommunmo-derater, allt uppifrån norr ner till söder.Under resans gång har vi i vårt parti haft en ar-betsgrupp som sysslat med detta. Vi har fått en mängdbrev med uppmaningar. I dessa uppmaningar har detsagts att man tar för mycket från kommuner norr omStockholm. Samtliga dessa brev har undertecknats avde i respektive kommun ingående partierna. Där harModeraterna alltid funnits med. repre-sentant i debatten företräder alltså inte, det villjag påstå, hela det moderata Kommunsverige. Därgör vi andra betydligt bättre, och det kan vi vara stoltaöver.Låt mig säga något om reservationerna. Modera-terna vill ha ett system där man skulle undanta en delkommuner när det gäller att delta i den solidariskautjämningen. Det systemet går hem i en del kommu-ner. En och annan representant för dessa står väl utan-för huset . Jag bad någon att gå ut och fråga omdet fanns någon från , , Skellefteå.Det påstås att det är väldigt glest med sådana repre-sentanter. Jag tror att vi står på en tämligen stabilmark.Lennart har uppehållit sig vid en annansak, som han tog upp också . Han säger i sinreservation att vissa uppgifter bör överföras från denoffentliga sfären till den privata. Så sade han även ivåras. ställde då frågan: Vad ärdet som skall överföras? Man återkommeri en motion med samma skrivning, men man pekarinte ut vad det är som skall överföras. I reservationensäger man samma sak. är min fråga så här i slutetav året: Kan inte redogöra förkammaren och få in det i kammarens protokoll vilkauppgifter det är som skall överföras från den offentli-ga sfären till den privata som skulle komma att påver-ka den kommunala verksamheten så enormt mycket?Jag tror att många, inte bara här i kammaren utanframför allt utanför, skulle vara mycket intresseradeav att få den redovisningen inskriven i dagens proto-koll.Låt mig säga att även om det finns en storoch bred majoritet för förslaget, finns det all anled-ning att fortsätta att utvärdera detta. Därför har rege-ringen redan tillsatt en parlamentarisk kommitté, somhar haft ett första sammanträde och som bestämt sigatt sammanträda , efter riksdagsbeslu-tet, och då fortsätta att titta på de faktorer som härtagits upp: äldreomsorg, familjepolitik och indivi-domsorg, kollektivtrafik osv. Den utredningen harredan bestämt sig för ett mycket högt tempo för att seom det finns bekymmer och vad det kan finnas förproblem. Jag vill säga till kammarens ledamöter attdet inte är helt enkelt. Man kan litet enkelt säga attden ena eller den andra faktorn skulle kunna ändras,men de som satt sig in i systemet inser att man harkommit rätt långt i utredningen och lyckats hitta rättså bra medeltal. Det är svårt att enkelt säga att det enaeller det andra skall ändras på något sätt. sätterarbetet i gång. Utredningen är naturligtvis fri att åter-komma med förslag om man tämligen snabbt finnernågot som är fel.Till sist, fru talman, yrkar jag bifall till utskottetshemställan och avslag på samtliga reservationer.Anf. 23 () replikFru talman! säger att det systemsom vi nu skall besluta om är stabilt och förutsägbart.Det är ett annat sätt att uttrycka det som jag redanangivit, nämligen att det i praktiken inte kommer attskilja sig nämnvärt från ett rent statskommunalt sys-tem, dvs. att det blir ganska likgiltigt för kommunernaatt ha en egen beskattningsrätt när man inför den härordningen. De lokala pengarna kommer inte att stannai den egna kommunen utan gå in i ett kollektivt sys-tem där pengarna fördelas via statliga regler. Detinnebär att det för den enskilda kommunen blir likgil-tigt hur inkomstutvecklingen är i den egna kommu-nen, för kommunens inkomster kommer att var de-samma i alla fall. Det gör att det blir en total avsaknadav incitament. Incitament brukar vi diskutera i till-växtsammanhang, men tydligen är ordningen fördagen den att man skall ta bort varje tillstymmelse tillincitament inom kommunsektorn som ändå betyder såmycket för samhällsekonomin.Kjell frågar mig om jag menar att med en annan sammansättning hade skrivitannorlunda. Jag kan inte uttala mig om den saken. Jaghar bara noterat att det hade en helt annan samman-sättning än det lagråd som ut-dömde förslaget. Jag har sagt att jag ser vadLagrådet har skrivit med utgångspunkt i att riksdagenoch majoritet beställde enteknisk variant av inomkommunal utjämning. Jag serockså att Lagrådet hänvisat till att det nu skall ske engenomgång av grundlagsfrågorna. Om man nu är såförtjust i det system som man tänker införa utgår jagifrån att man följdriktigt också skall ändra grundla-gen.Anf. 24 () replikFru talman! Det var synd att inteutnyttjade den första repliken - det gör han väl senare- till att tala om vilka uppgifter som skall överförasfrån den offentliga sfären till den privata så att vi fårdet inskrivet i protokollet i dag.Det är väl inte likgiltigt med skattehöjningar. Detär redan 40 kommuner som bestämt att höja skattennästa år. Det har man inte gjort därför att det var lik-giltigt eller därför att det är särskilt trevligt att höjaskatten. Jag vet inte hur tolkar detta.Sedan något om incitamenten. Jag har erfa-renhet av kommunalt arbete, och jag sitter fortfarandei kommunfullmäktige hemma i . Det har stän-digt funnits incitament att se till att människor fårjobb. Då får vi lägre socialkostnader. När människorfår jobb går det ofta bättre för barnen i skolan, och dåsparar vi pengar. De olika incitament som funnits ikommunerna har alltid varit stora. Jag måste säga attdet inte har diskuterats så värst mycket om kompen-sationsgrad hit eller dit. Jag vet inte vilken erfarenhetLennart har. Men jag har inte den erfarenhe-ten, och inte heller stöter man på sådant bland kom-munfolket runt om i Sverige.Anf. 25 () replikFru talman! Jag kan nog också ange vilken kom-munal erfarenhet jag har, men jag skall inte ta tiden ianspråk med det.Vad jag talade om, , var kommu-nernas incitament att höja sina inkomster. De bli obe-fintliga med det här systemet. Däremot är jag medve-ten om att det naturligtvis kan finnas kvar incitamentför kommunerna att sänka sina utgifter med olikatyper av utveckling i den egna kommunen. Det blirväl det som de får leva på i framtiden.I vårt förslag har vi pekat ut en rad områden somskulle kunna vara lämpliga att föra över från det of-fentliga till det privata. En stor del av omsorgspoliti-ken och familjepolitiken hör dit. Men det förutsättersamtidigt förändringar som gör att medborgarna fårde finansiella möjligheterna att efterfråga denna om-sorg och klara den på egen hand.Sedan har gjort en poäng av attmoderata förtroendevalda ute i kommunerna skulle hadeltagit i uppvaktningar. Ja visst, det finns mångaolika synpunkter beträffande utformningen av struk-turkostnadsindex även bland moderata förtroendemän.Jag har sagt vad jag tycker om strukturkostnadsindex,men skall inte komma och påstå attdet råder någon tvekan om vad den moderata inställ-ningen i grundfrågan är. Vi måste ha ett system somär grundlagsenligt, och då är den inomkommunalautjämning som vi nu skall fatta beslut om regelvidrig.Det måste till en grundlagsändring om niskall ha den kvar.Anf. 26 () replikFru talman! Det här förslaget strider icke motgrundlagen. Ändå uppreparhan gång på gång att det inte skulle vara grundlagsen-ligt. Alla andra partier i den här debatten har sagt attdet är förenligt med grundlagen - den ende som harmotsatt uppfattning är . Det visar atten tämligen stor majoritet har lyckats tolka grundla-gen och Lagrådet någorlunda rätt.Sedan vill jag säga till att dekommunpolitiker från Moderata samlingspartiet somhar uppvaktat och skrivit brev inte bara har ägnat sigåt strukturkostnadsindex. Rätt så många kommuner inorra har faktiskt uttalat att kommuner iStockholm i första hand borde höja sin skatt till ge-nomsnittlig skatt i . Också dessa brev är under-tecknade av moderata kommunpolitiker. Detta kanvara bra att känna till. Jag tror att har sett ett och annat sådant brev.Vi fick nu också svar på vad som skall överförasfrån den offentliga till den privata sfären. Det är alltsåomsorgerna - barnomsorg och äldreomsorg samtdagisverksamhet, såvitt jag förstår - som kommuner-na inte längre skall ägna sig åt. Är det så man skalltolka ?Anf. 27 () replikFru talman! Jag har två frågor till ena är den fråga jag försökte ställa från talar-stolen. Det gäller finansministerns uttalande om ettutgiftstak för den kommunala sektorn. Min fråga blir:Kommer att stödja ett sådant utgift-stak? har tidigare refererat till ettenigt kommunförbund, och i den här frågan kan jagreferera till ett lika enigt kommunförbund som sägeratt ett utgiftstak är helt oacceptabelt. Vi kan inte godtanågra sådana ingrepp eller något sådant tafsande i detkommunala självstyret, heter det.Min andra fråga gäller något jag också försöktelyfta fram från talarstolen. Just nu genomför AndersSundström ett förslag som Socialdemokraterna till-sammans med en stor majoritet i röstadened när lade fram det, nämligen attanvända en del av de arbetsmarknadspengar som finnstill att låta folk jobba i den offentliga sektorn. Dettatycker vi är bra som en temporär och tillfällig lösning.Men kan Socialdemokraterna också ställa upp på attsöka litet mer långsiktiga lösningar på det här områ-det? Vi vet att arbetslösheten kommer att bestå ochbestå, allt enligt regeringens egna prognoser, och detbehövs långsiktiga lösningar så att folk faktiskt fårjobb i den här sektorn som så väl behöver arbetskraf-ten.Anf. 28 () replikFru talman! Vad gäller utgiftstaket har överlägg-ningar mellan och Kommunför-bundet redan startat. Dessutom har Grundlagsutred-ningen, som skall redovisa sitt uppdrag den 1 juli1996, dvs. om , fått i uppdrag att seöver det här med utgiftstak.Man måste vara ärlig och säga att utrymmet förkommunerna att öka sina utgifter kommer att varastarkt begränsat. Här i har vi bestämt atthöja skatterna, dvs. egenavgifterna, med ungefär 1 krper år. Om man i regering och riksdag ålägger signågon form av utgiftstak får inte det pressas ut avmotsvarande kostnader i kommunerna, för då kommerdet att bli problem. Detta håller man nu på och disku-terar.Hur vi långsiktigt hanterar relationerna är natur-ligtvis viktigt. Men efter att tidigare ha lyssnat tillIngrid måste jag säga att jag blir något oroad.Ingrid begärde i sitt första inlägg 6,6 miljar-der till en kommunakut och 2 miljarder för att kom-pensera kommunerna för socialförsäkringar. Vi ärännu icke i det läget att vi kan börja dela ut någrapengar. Det återstår en del för att få ordning på statensfinanser.När vi får ordning på statens finanser, får tillväxt iekonomin och pressar ned räntorna kommer ävenkommunerna att se framgångar av regeringens politik.Därför tycker jag att det är alldeles förtidigt att diskutera vad vi kan komma att klara framåt.Anf. 29 () replikFru talman! Jag tycker det är mycket beklagligt,om jag nu tolkar inlägg rätt, att manhar inlett ett arbete för att sätta ett utgiftstak. Jag tol-kar inlägget så.Ett utgiftstak kommer att få en väldigt underligverkan när det konfronteras med alla typer av rättig-hetslagstiftning. När tillgången på pengar tar slutkommer taket så att säga att stå över rättigheten. Jaghoppas att man här kommer att lyssna väldigt noga påKommunförbundet, som har varit mycket tydligt i dethär fallet.Kjell oroas över åsiktatt den kommunala sektorn behöver mer pengar, menmycket av de pengar vi anslår innebär en omfördel-ning. Det handlar om en politisk prioritering, ochKjell vet mycket väl att vi har prioriteratandra områden än att t.ex. sänka matmomsen. Vi harprioriterat, och vi har redovisat finansieringen i vårbudget, som skiljer sig från regeringens med 3,6 mil-jarder kronor.Det är alltså ingen när vi säger att manskall prioritera så att kommuner och landsting får merpengar.