prot · GI0976 · 1995-03-21 00:00:00 — Det finns, som påpekar, tvåkonventioner som man kan luta sig mot.Anf. 28 ()Fru talman! En av anledningarna till att frågankommer upp nu är det faktum att man har kommitganska långt i förberedelserna på den norska sidan.Planförslaget har varit utställt och yttrandetiden förnorska medborgare har gått ut. Tydligen har man ändåinte tagit kontakt med . Därför tycker jag attdet vore angeläget att reda ut detta, så att man inteskapar någon onödig fnurra på tråden.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1994/95:359 ominternationella avtal om vissa havsföroreningarAnf. 29 Miljöminister ()Fru talman! har frågat mig vadjag avser att göra för att internationella juridiskt ochstatsrättsligt bindande avtal om vissa havsföroreningarskall bli verklighet.Arbetet med att förbättra miljösituationen i våraomgivande hav är mycket angeläget. harunder agerat internationellt för att förbättraskyddet av havet, bl.a. mot utsläpp från landbaseradekällor. Detta har skett inom ramen för , och den s.k.Nordsjökonferensen. Dessutom pågår för närvarandeett förberedelsearbete inför i Wa-shington om global miljöförstöring orsa-kad av landbaserade aktiviteter (den s.k. Washington-processen).När det gäller formen för det internationella sam-arbetet om den miljön är vår erfarenhet attregionala havsmiljöavtal, t.ex. Helsingforskonventio-nen, har större förutsättningar att bli framgångsrika änavtal med global täckning. Regionala olikheter ochskilda förutsättningar att klara miljöbelastning, bl.a.mellan i-länder och utvecklingsländer, talar för regio-nala avtal. Vi har därför i internationella sammanhangprövat möjligheten att i första hand få till stånd regio-nala avtal.Regeringens bedömning är att möjligheten att enasom ett allmänt globalt juridiskt bindande instrumentför skyddet av havsmiljön, utöver havsrättskonventio-nen som trädde i kraft , är mycketliten. Det innebär inte att vi har dämpat ansträngning-arna med att minska förstöringen av den mil-jön från landbaserade källor. Tvärtom prövar vi allavägar att binda stater till att minska sina utsläpp tillhavet. Arbetet inom ramen för Washingtonprocessenär ett exempel på detta.Anf. 30 ()Fru talman! Det finns åtminstone två infallsvinklarpå detta. Den ena är huruvida man skall jobba regio-nalt eller globalt. Där är ett av problemen den diskus-sion som har varit om ställer upp på en ge-mensam nordisk linje inför det arbete som skall ske iWashington och i november.På möte i var denna frågauppe till debatt. Där framfördes frånandra miljöministrar, bl.a. från den isländske miljö-ministern som besvarade en liknande fråga, synpunk-ten att hade en annan hållning när det gälleratt ha en gemensam nordisk uppfattning i frågan. Påsamma sätt har det refererats att den svenska uppfatt-ningen är att grannländerna, de övriga nordiska län-derna, går för snabbt fram med att kräva en gemen-sam konvention.Det är viktigt att reda ut detta. Det har förekommitolika uppgifter i massmedierna. Det är viktigt attklargöra hållning. Därför vill jag få klartvilken den är.Anf. 31 Miljöminister ()Fru talman! Jag kan vara tacksam att i så fall ställer frågan, om det finns missupp-fattningar. Det är verkligen en missuppfattning. Vi harsagt att vi i första hand vill ha regionala avtal. Detinnebär inte att vi har uteslutit en global konvention.När vi har tittat på vilket vi tycker är det bästa ochmest verkningsfulla sättet, har vi trott på regionalaavtal. Men vi ställer också upp på en global konven-tion. Vi har också haft ett gemensamt nordiskt age-rande när det gäller en global konvention. Det enadesvi om och hade en gemensam skrivning om t.ex. närvi var i Reykjavik.Det kan också tilläggas att man nu inte längre talarom en global konvention i . gör man istället förberedelser för något som man kallar ettglobalt handlingsprogram. Det har också tagits ettgemensamt nordiskt initiativ om att man skall genom-föra en global utvärdering av s.k. pops, dvs. DDT,PCB m.fl. Det gemensamma nordiska förslaget går utpå att man skall upprätta en mellanstatlig panel för attgenomföra utvärderingen. Panelen skall också över-väga behovet av en global konvention. De nordiskaländerna är helt överens om att vi skall ha skyndsam-ma åtgärder för att stoppa utsläppen av dessa ämnen.Men en sådan global utvärdering är en nödvändigförutsättning för att man sedan skall kunna upprätta enmellanstatlig förhandlingskommitté med uppgift attförhandla fram en global konvention om de persisten-ta ämnena.Anf. 32 ()Fru talman! Då tolkar jag det som att det är heltklart att tillsammans med de övriga nordiskaländerna jobbar för en gemensam linje när det gälleratt komma till rätta med de landbaserade havsförore-ningarna.Anf. 33 Miljöminister ()Fru talman! Ja.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1994/95:366 omprovborrningarna efter olja i SkagerrakAnf. 34 Miljöminister ()Fru talman! Per har frågat mig hur de nors-ka provborrningarna efter olja i kommer atthanteras i fortsättningen.Jag svarade på en liknande fråga från Per Lagerden . Jag vill hänvisa till det svaretoch kan dessutom göra vissa tillägg.Sverige har begärt samrådmed den norska regeringen i enlighet med den nordis-ka miljöskyddskonventionen med anledning av denorska planerna på provborrningar efter olja i Skager-rak. förekom flera kontakter och mötenpå såväl politisk nivå som tjänstemannanivå mellanländerna.Efter det senaste mötet , som höllspå tjänstemannanivå, har norrmännen utfäst sig att tafram de kompletteringar som begärts från svensk sida.Dessa kompletteringar kommer att översändas till densvenska regeringen . Den norska rege-ringen kommer vidare att färdigställa en utredning ommiljöeffekter av kemikalieutsläpp från oljeborrningunder juni månad.Den norska regeringen har angett att den tidigastkommer att fatta ett beslut under år 1997.När de kompletterande utredningarna har över-sänts till den kommer de att remit-teras till berörda myndigheter och organisationer föryttrande. Med utgångspunkt från myndigheternasyttranden kommer den att utarbetaett ställningstagande som skall avges till den norskaregeringen som en grund för det begärda samrådet.Jag vill också understryka vad jag sade i oktober.Den begäran om samråd enligtden nordiska miljöskyddskonventionen kvarstår. Densvenska uppfattningen är att ett samråd skall kommatill stånd före den norska regeringens ställningstagan-de till frågan huruvida landet skall inleda provborr-ningar efter olja och gas i Skagerrak.Anf. 35 PER ()Fru talman! Anledningen till att jag tar upp dennafråga igen är att jag är väldigt orolig för denorska planerna. På min fråga , den 25 okto-ber, svarade ministern att det var beklagligt att intesamråd hade skett före beslutet i och attSverige hade begärt samråd.På möte i tog MarianneSamuelsson från upp denna fråga. Jagtror att miljöministern missade just det. Kommun- ocharbetsminister svarade på den frågan. Hanräknade då upp de fem olika speciella utredningarman nu håller på med. Han sade att var heltöverens med om att dessa utredningar förstskulle läggas till grund för en gemensam syn på dethela. Man skulle efteråt, eventuellt, kunna ha någotsom liknade ett samråd.Han påtalade att inte hade begärt samrådförrän efter det att dessa undersökningar var färdigaoch sade att inte hade tagit ställning till omman tänkte ha ett sådant samråd. Det lät litet lustigt.Jag hoppas att det betyder att kommer attdriva igenom ett samråd.Anf. 36 Miljöminister ()Fru talman! Om den norska regeringen kommeratt stå fast vid sina planer kommer självfalletatt begära ett samråd, om inte tar ett initiativtill det. Däremot tycker jag att det i ett läge då utred-ningarna snart är färdiga är rimligt att vi först väntarpå utredningarna för att ha det underlaget innan vi harett samråd. Men självfallet kommer vi att ha ett sam-råd om de norska planerna kommer att aktualiserasigen.Anf. 37 PER ()Fru talman! En annan anledning till att jag tar uppfrågan igen är att vi hade en konferens på Smögenangående oljeborrningarna i . Där framkomdet att inte tyckte att miljöprövningen hade enöverordnande betydelse. Den ställdes jämsides medalla andra problem med borrningarna.Vad som kan vara något att hänga upp det helapå är det som minister sade i svaret till Marian-ne i , nämligen att om mil-jöprövningarna visar att det här är så allvarligt att manöver huvud taget inte kan tänka sig att borra efter olja,då gäller inga ekonomiska överväganden.Det låter väldigt förhoppningsfullt. Jag hoppas attdet stämmer, för det stämmer i övrigt inte med vadman har sagt.Anf. 38 Miljöminister ()Fru talman! Vi får väl avvakta vad som kommer ijuni från den norska regeringen. Sedan kan vi ha engemensam diskussion om detta. Det kan bli en nyfråga för oss, men jag hoppas att frågan kommer attavskrivas då.Anf. 39 PER ()Fru talman! Jag hoppas att miljöministern intesläpper denna fråga utan ligger på helatiden.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1994/95:368 om EU-anpassningen och bekämpningsmedelAnf. 40 Miljöminister ()Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag planerar att vidta för att förhindra attSverige på grund av anpassningen till EU tvingastillåta bekämpningsmedel som är förbjudna.Enligt det s.k. pesticiddirektivet skall de bekämp-ningsmedel som är uppförda på en s.k. positivlistavara godkända i hela EU om de godkänts i ett av EU:smedlemsländer. Innan ett ämne förs upp på listanmåste det genomgå en noggrann utvärdering ochprövas gentemot de kravregler som direktivet innehål-ler.Dessutom går det att vidmakthålla förbud gente-mot ämnen som är uppförda på positivlistan om mankan åberopa vissa särskilda förhållanden i fråga omjordbruksteknik, växtskydd och miljö inklusive kli-mat.Hittills har inget ämne genomgått den utvärderingoch prövning som krävs för att uppföras på positivlis-tan. Avsikten är att 87 bekämpningsmedel skall ge-nomgå denna procedur . Inom tioår skall ca 800 prövas.EU har alltså inte föreslagit att de ämnen SvenBergström syftar på skall godtas. Tvärtom har manbeslutat att låta dem genomgå en omfattande utvärde-ring och prövning.Sverige har i medlemskapsförhandlingarna klar-gjort att vi inte kommer att tillåta att produkter som inte får användas i introduceras på nyttsamt att vi avser att fortsätta vårt arbete med att be-gränsa riskerna med bekämpningsmedel.Anf. 41 ()Fru talman! Jag får tacka miljöministern för sva-ret, även om jag tycker att det är rätt annorlunda ton-läge i svaret jämfört med de högtidliga löften ochdeklarationer som gavs inför EU-omröstningen. Dåvar det minsann inte alls fråga om att över huvudtaget fundera på något sådant här. Då skulle miljöga-rantin gälla. Vi skulle inte behöva sänka våra miljö-ambitioner på något område.Nu säger på Kemikalieinspektio-nen att om de verksamma ämnena i medlet sätts upppå positivlistan kan vi tvingas att godkännaväxtskyddsmedel som vi tidigare förbjudit. Sverigemåste därför sätta in kraftiga resurser för att försvaraoch förklara vår stränga syn på bekämpningsmedel.Var det detta som var innebörden i miljögarantin?Jag trodde att det var att vi inte skulle tvingas ta ettsteg tillbaka, inte tvingas ha ett uppehållande försvarför att klara de höga ambitioner på miljöområdet somvi varit relativt överens om i Sverige.Jag skulle vilja fråga om miljöministern är bereddatt här och garantera att vi inte på något områdebehöver sänka kraven och om hon är beredd att åbe-ropa miljögarantin och driva dessa frågor så tufft somhon och andra lovade inför folkomröstningen om EU inovember.Anf. 42 Miljöminister ()Fru talman! För det första skall vi arbeta för attinte bara slipper dessa ämnen utan hela EU.För det andra förutsätter vi att vi inte skallanvända några medel som inte varit godkända iSverige. Jag åberopar också vad Ritt Bjerregaardsäger i tidningar , något som hon framförde iSverige och också vid miljöministermötet, nämligenatt hon som kommissionär förutsätter att inget land pånågot område skall tvingas sänka sina krav.Anf. 43 ()Fru talman! Det skulle vara intressant att höramiljöministerns kommentar till att ,chef för enheten för bekämpningsmedel på Kemika-lieinspektionen som förutsätts vara väl påläst i dessafrågor, ändå går ut och varnar för att vi kan tvingasgodkänna detta.Miljöministern säger i sitt svar att det går att vid-makthålla förbud gentemot ämnen som är uppförda påpositivlistan, om man kan åberopa vissa särskildaförhållanden i fråga om jordbruksteknik, växtskyddoch miljö. Det skall inte vara några om och men utanklara besked.Den prövning som skall genomföras görs avmotsvarigheter till Kemikalieinspektionen i olikaländer. Vi vet att den svenska inspektionen är myckettuffare än i många andra länder. Därför kan vi bakvä-gen tvingas att ta ett steg tillbaka på det här området.Det är jag orolig för, och jag tror att väldigt mångasom är engagerade i miljöfrågor är oroliga för att detskall bli så. Tycker inte miljöministern att det är tristatt vi skall behöva ägna tid åt ett uppehållande för-svar?Anf. 44 Miljöminister ()Fru talman! Jag tycker att det vore mycket trist omvi skulle behöva ägna tid åt ett uppehållande försvar,men jag förutsätter att det inte kommer att bli så. Jagförutsätter att dessa ämnen inte kommer att tillåtas iresten av EU heller. Det skall vi arbeta för. detta Kemikalieinspektionen skall arbeta för.Jag förutsätter att vi inte skall använda ämnen iSverige som inte använts tidigare. Vi kan aldrig gehundraprocentiga garantier, men jag hoppas att vi kange 99-procentiga garantier. Jag förutsätter att det sommiljökommissionären säger också skall gälla.Inget land skall behöva sänka sina miljökrav. Vikommer i alla fall att arbeta mycket hårt för det.Anf. 45 ()Fru talman! Får jag slutligen besked om vilkakonkreta åtgärder miljöministern är beredd att vidtaför att säkra att det hon säger - inte bara att hon förut-sätter - också skall ske. Jag vill gärna veta om Miljö-departementet och miljöministern faktiskt kommer attvidta några åtgärder.Anf. 46 Miljöminister ()Fru talman! Avslutningsvis kan jag säga att en avde åtgärder som vi vidtar är att Kemikalieinspektio-nens budget kommer att förstärkas betydligt. Denkommer att få extra för att arbetamed kemikaliefrågor . Dethandlar bl.a. om dessa frågor.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1994/95:375 omKlimatdelegationenAnf. 47 Miljöminister ()Fru talman! har frågat mig om vil-ka åtgärder regeringen avser att vidta för att stärkaKlimatdelegationens arbete.Delegationen för klimatfrågor bildades ochhar tre huvudsakliga arbetsuppgifter. Den skall koor-dinera de svenska insatserna i den internationellaklimatpanelen (IPCC) och bereda arbetet med att tafram IPCC:s andra utvärderingsrapport. Delegationenskall också samordna de svenska forskningsinsatsernainom området. Slutligen skall delegationen ge råd tillregeringen inom klimatområdet. Klimatdelegationensuppdrag hänger samman med avrapporteringen avIPCC:s andra utvärderingsrapport. Delegationensmandat är därför tidsbegränsat till den 31 december1995.Klimatkonventionens första partsmöte äger rumden - . Partsmötet har att ta ställ-ning till en rad olika frågor som kommer att påverkaSveriges och andra länders arbete. Jag är därför inteberedd att ge något besked om hur det framtidaklimatarbetet bäst skall organiseras.Anf. 48 ()Fru talman! Jag får tacka miljöministern för sva-ret. Jag kan berätta att skälet till att jag ställde fråganär att vi i jordbruksutskottet hade ettbesök av miljöministerns statssekreterare. Vid dettillfället frågade jag honom om Klimatdelegationen.Det flög i mig att också fråga om man tänker lägganed den och flytta över arbetsuppgifterna till Natur-vårdsverket.Han sade förhållandevis diplomatiskt att han intekunde svara nej på den frågan. Då blir man ju litetorolig. Jag undrar om det finns någon tanke på ochom det har diskuterats i miljöministerns kansli attlägga ner Klimatdelegationen. Det är min första fråga.Förs det sådana diskussioner? Tänker man användasitt privilegium att organisera arbetet genom att lägganer denna delegation som ju spelar en avgörande rollsåväl för forskningssamarbetet som när det gäller attkoordinera och samordna den svenska verksamhetenför att hantera de oroande klimatförändringarna. Ärdet på det sättet, tror jag att man begår ett allvarligtmisstag.Att avbryta delegationers verksamhet har den ef-fekten att frågorna blir just förvaltningsfrågor i måvara ett alldeles förträffligt verk, men man förlorar dåden spännande möjligheten att få idéer och förslag tillåtgärder utifrån. Miljöministern ger inget svar på denfrågan. I det förhållandevis kortfattade svaret hade detkunnat inrymmas litet av en offensiv attityd.Min första fråga är alltså: Finns det någon tankepå att utnyttja möjligheten att lägga ner delegationenoch lyfta över ansvaret till ?Anf. 49 Miljöminister ()Fru talman! Som jag har sagt avvaktar vi resultatetfrån klimatkonferensen i . När vi har sett resul-tatet vet vi bättre hur vi skall lägga upp arbetet. Däref-ter förbehåller vi oss rätten att lägga upp arbetet så attvi får bästa möjliga resultat och politik när det gällerklimatfrågorna.Jag tycker att vi gärna kan diskutera klimatfrågor-na här i kammaren. Det är en oerhört viktig politiskfråga att diskutera offensivt. Hur arbetet däremot skallorganiseras hör inte riktigt hemma i kam-mare.Anf. 50 ()Fru talman! finns det ju ett visst sambandmellan hur man organiserar arbetet och möjlighetenatt vara offensiv. Jag tror att miljöministern delar denbedömningen. Det är inte vattentäta skott mellandessa två saker. Om man organiserar sig på rätt sättoch arbetar med de organ som är lämpliga, är det klartatt möjligheten att vara offensiv blir större. Just Kli-matdelegationen har dessa möjligheter och förutsätt-ningar.Jag diskuterar gärna även i denna stund klimatfrå-gorna med miljöministern. Hennes kollega energimi-nistern har i en artikel ganska talat om att vien bit in på kanske skall överge den tradi-tionella svenska attityden att minska utsläppen när detgäller procentsatser. Vi får kanske hålla med de andra,även de som har gjort sämre ifrån sig . Detta ärjust en sådan fråga som kan diskuteras i en klimatde-legation, en delegation som har en politisk betydelse,betydelse för forskningen och för relationen medandra länder.Därför återkommer jag till frågan: Skall Klimatde-legationen verkligen kunna läggas ner?Anf. 51 Miljöminister ()Fru talman! De politiska frågorna kring klimatar-betet är oerhört viktiga. Jag ser fram emot och hoppasatt det kommer att bli resultat vid , somgör att vi verkligen kan se fram emot ett nytt bindandeprotokoll för att minska koldioxidutsläppen.Vi kommer att ha anledning att diskutera hur ensådan minskning fortsättningsvis skall ske även iSverige. Men det är också oerhört viktigt för oss attarbeta inom EU. EU är ju egentligen den enda kraftsom kan vara drivande i det globala klimatarbe-tet, eftersom bl.a. så väsentligt har minskat sittarbete.Det är en politiskt väldigt spännande tid som vihar att se fram emot när det gäller klimatfrågorna.Hur dessa skall hanteras organisatoriskt överlåter jagdock med glädje till min statssekreterare, och dettycker jag att också kan göra.Anf. 52 ()Fru talman! Det kan ju tänkas att jag med glädjeöverlåter de frågorna till miljöministerns statssekrete-rare. Jag skall avstå från att över huvud taget göranågon bedömning.De frågor som miljöministern väcker här och nuställde jag i en fråga riktad till miljöministern, menden är redan överlämnad till energiministern. Jag skallfå svar på den litet . Den handlade just omde energipolitiska aspekterna som hänger sammanmed koldioxidutsläppen.Sedan säger ministern att EU - jag tror att vi är li-ka goda EU-vänner båda två - är det enda organ somkan vara pådrivande på klimatområdet. Detta är ickesant, fru talman. Även kan vara drivande påklimatområdet och bör så vara. Det är själva poängen.Skall man kunna vara drivande behöver man ett organmed den kompetens som Klimatdelegationen har.Jag är litet ledsen att jag så här i sista ögonblicketmåste tolka miljöministern så, att Klimatdelegationenkommer att läggas ner. Det beklagar jag, fru talman.Anf. 53 Miljöminister ()Fru talman! skall inte dra någraförhastade slutsatser utifrån ett principiellt ställnings-tagande om att jag inte vill diskutera organisatoriskafrågor som jag inte tycker hör hemma i kammaren.Man skall då inte tro att alla sådana organisatoriskafrågor innebär nedläggning av olika or-gan. Men, som sagt, jag överlåter detta till min stats-sekreterare.När det sedan gäller det politiska arbetet med kli-matfrågorna är det självklart att är drivandeoch skall vara drivande. har också varit dri-vande både i EU och globalt.Men om det gäller att få konferensen i attbli lyckad, tror jag att oavsett vad gör är detviktigaste att EU uppträder som en stark, samlad ochenad internationell kraft med ett antal konkreta pro-gram på agendan. Det ger en starkare effekt om EUuppträder som en samlad kraft än om det bara är en-staka länder som agerar. kommer att agera,men det allra viktigaste är att se till att det finns någonsom tar det globala ansvaret när inte och andradelar av världen gör det.Anf. 54 ()Fru talman! Jag skall fatta mig mycket kort.Jag hoppas att kunna diskutera dessa frågor litetdjupare när det gäller den fråga som haröverlämnats till energiministern.Om det är så, att det är miljöministerns statssekre-terare som avgör den här typen av delegationers varaeller icke vara, då tycker jag att miljöministern skallgå till sin statssekreterare och be att man får behållaKlimatdelegationen.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1994/95:361 om motorcykel-klubbarAnf. 55 Justitieminister ()Fru talman! har frågat mig om rege-ringen avser att omgående vidta ytterligare åtgärdermot s.k. out-law-klubbar.Jag har besvarat en riksdags-fråga om motorcykelklubbar och organiserad brotts-lighet. Den behandlade i stora delar samma problemsom nu aktualiserar.Problemet med s.k. out-law-klubbar, som HellsAngels, är inte nytt vare sig för rättsväsendet eller förmig som justitieminister.Ett av de allvarligaste problemen med dessa mo-torcykelklubbar är de mer eller mindre förtäckta hotsom målsägande, vittnen, poliser och åklagare utsättsför av klubbmedlemmar eller av dem närstående per-soner. Dessa hot sker bl.a. i samband med att någonklubbmedlem misstänks för brott, och syftet medhoten är att med olika medel hindra eller direkt sabo-tera myndigheternas åtgärder och på så sätt förhindraatt personer som begått brott lagförs och döms.Det är givetvis oerhört viktigt att myndigheternavidtar åtgärder för att ingripa mot den brottslighetsom begås av medlemmar i dessa klubbar. Insatserna förutsätter att polisen har en godkunskap om den brottslighet som förekommer i dessamc-klubbar, och att polisens internationella kontakteri dessa frågor är väl utvecklade. Rikskriminalpolisenarbetar aktivt för att föra ut dennakunskap i den lokala polisorganisationen, där de ope-rativa insatserna görs.Regeringen har i årets budgetproposition markeratatt insatser mot våldsbrottslighet ytterligare skallprioriteras av polisen, och när det gäller bl.a. motor-cykelanknuten brottslighet finns det utvecklade ar-betsmetoder. Som exempel på detta kan nämnas deinsatser som piketenhet gör iform av spaning, kartläggning och tillslag vid brotts-utredningar.Även hos åklagarna finns kunskap om problemen,och en kartläggning av behovet av förbättringar pågår.Riksåklagaren gav inomåklagarväsendet ett uppdrag som bl.a. skall utvecklamyndigheternas arbetsmetoder avseende den aktuellabrottsligheten. Det arbetet skall vara färdigt i maj i år.Justitiedepartementet förordnade i september 1994en utredare att bl.a. undersöka vilka åtgärder som kanförbättra skyddet för vittnen och målsägande.