prot · GI09113 · 1995-06-01 00:00:00 — Det är 40-årsdagen avmötet i i , det möte som var startskottetför det arbete som resulterade i , som isin tur lade grunden till ett samarbete mellan ländersom i många avseenden verkligen har fungerat - förstEEC, sedan EG och EU.Samarbetet inom den europeiska unionen stårinför en stor utmaning . Hurskall alla de länder som bankar på EU:s dörr ochvill vara med i gemenskapen beredas plats? Dethandlar om länderna i liksomde baltiska staterna som alla strävar efter enekonomisk och politisk integrering i unionen. Dethandlar också om , och . FörSverige är det centralt att de baltiska staterna kommeratt finnas med bland de länder som upptas som nyamedlemmar i unionen.Här ligger en stor uppgift, både för unionen ochför de blivande medlemmarna. För länderna i Central-och kommer det att krävas en omställningtill moderna näringslivsstrukturer och en anpassningtill den s.k. inre marknadens regelverk. För EU ställerdet i sin tur krav på anpassning av arbetssättet för attockså kunna bevara handlingsförmåga ochbeslutskraft. Det är regeringens uppfattning att det ären huvudfråga för översynskonferensen attbana väg för denna framtida utvidgning.Regeringskonferensen skall alltså förberedas i dens.k. Den består av personligarepresentanter för utrikesministrarna samt deltagarefrån kommissionen och . Densvenska representanten är statssekreterare från UD:s handelsavdelning. Syftet medgruppens arbete är att ringa in de frågor sommedlemsländerna behöver förhandla om närregeringskonferensen väl inleds . Enslutrapport kommer att föreläggas toppmötet i , det europeiska rådets möte.Mandatet för reflexionsgruppen lades fast vidtoppmötet, det europeiska rådets möte, på i juni1994. Enligt slutsatserna från det mötet skallarbetsgruppen "reflektera över och vidareutvecklatankar rörande de bestämmelser i unionsfördraget somskall underkastas granskning, samt i demokratisk andapröva och utarbeta förslag till förbättringar pågrundval av rapporternas utvärderingar omgenomförande av fördraget". De rapporter som avsesär utvärderingar av hur fördraget har fungerat hittillssom ministerrådet, kommissionen ochEuropaparlamentet har gjort.Ordförande i arbetsgruppen är den spanskestatssekreteraren för Europafrågor, CarlosWestendorp. Han har formulerat uppdraget såhär: Gruppens huvuduppgift är att identifiera deverkliga problem som EU står inför, t.ex.utvidgningen, det instabila världsläget, den allmännaopinionens syn på EU och arbetslösheten.Gruppen avses upprätta en kommenteraddagordning för konferensen och ange alternativautvecklingsvägar. Gruppen skall inte förhandla. Dessform är icke en mellanstatlig förhandling. Förhandlaskall regeringarna sedermera göra, när självakonferensen börjar. Givetvis kommer gruppens arbeteatt ha utomordentligt stor betydelse för hurkonferensen sedan startar och vilka frågor somkommer upp till behandling. Jag vill i detsammanhanget särskilt framhålla att alla förändringari fördragen skall beslutas med enhällighet.Ordföranden kommer att föreslåreflexionsgruppen att arbeta utifrån femhuvudområden. Det första området kallar hanUtmaningarna. är i grunden förändrat efterBerlinmurens fall. Medlemsskaran i EU kommer attväxa. Vad kräver det av EU, som i grunden är denorganisation som varit den främsta garanten för fredenpå vår kontinent? Även om det är fred istörsta delen i kan man konstatera att lägetinte har blivit mer stabilt.För det andra: Institutionella frågor, främst medanledning av den kommande utvidgningen. Dethandlar om förbättringar och effektivisering av rådets,parlamentets och kommissionens arbetssätt ocharbetsmetoder. Också balansen mellan de olikainstitutionerna skall beröras. Man kommer också attdiskutera hur insynen och öppenheten kan ökas.För det tredje: Medborgaren och den europeiskaunionen. Här skall gruppen diskutera medborgarnasrättigheter. Aktuella frågor är hur fördraget kan görasklarare och mera lättförståeligt. Hur kan dendemokratiska kontrollen bli mera effektiv? Hur kanEuropa bli en kontinent av frihet och säkerhet? Härkommer frågor om samarbetet som rör inrikesfrågoroch rättsliga frågor - den tredje pelaren - också att tasupp.För det fjärde: Utrikes- och säkerhetspolitiken.Detta område avser man att dela upp i fleradelområden. Man skall dels diskutera klassiskutrikespolitik, fredsbevarande aktioner ochgemensamma aktioner, dels frågor om säkerhet ochförsvar och vilka relationer som finns och skall finnasmellan EU och VEU och relationen med NATO.För det femte: De instrument som EU har till sittförfogande. Kort sagt kan man säga att detta områdehandlar om att indentifiera vem som skall göra vad iEU och om att fråga vilket som är det bästa sättet attutnyttja de resurser som finns tillgängliga. Härkommer man också att ta upp policyfrågor som bordelyftas fram, t.ex. kampen mot arbetslösheten. Gruppenkommer att diskutera EU:s instrument i förhållandetill nya samarbetsområden och aktionsområden.Inför varje möte kommer man att skicka ut ettfrågeformulär till alla deltagare. Det kommer sedan,tillsammans med rapporterna som jag nämnt, att liggatill grund för diskussionerna.Jag skulle gärna vilja ta detta tillfälle i akt att läsaupp en fråga från det första frågeformuläret som jagtycker på ett intressant sätt visar på det perspektivsom reflexionsgruppen kan få om ordförandensinriktning blir den som också kommer att vägledagruppens arbete i praktiken.I ordförandens brev står det så här: "Ikommissionens och rapporterpekar de på en av de stora utmaningarna för EU:behovet av att få med folket i byggandet av Europa.Det är faktiskt möjligt att identifiera ekonomiska,politiska och institutionella orsaker till det ökandemissnöjet med EU; arbetslöshet och social utslagning,problemet med det stora avståndet mellan väljare ochvalda, den ökade komplexiteten och problemet medatt förstå och förklara Europakonstruktionen, atttredje pelaren inte fungerar tillfredsställande iallmänhetens ögon om man tänker på vilka enormauppgifter som skall lösas, t.ex. organiseradbrottslighet, narkotikahandel, terrorism ochpengatvättning, kravet på politisk debatt medomedelbara svar. Kan vi komma överens om att viskall ägna en del av vår tid till att identifiera dessautmaningar och möjliga vägar att svara på dem? ".De arbetsuppgifter som ligger framförreflexionsgruppen och senare medlemsländerna iregeringskonferensen är alltså mångfasetterade ochviktiga. Den uppläggning som här har presenterats göratt många av de frågor som har varit aktuella i densvenska debatten - frågan om ett öppnare och mereffektivt samarbete som förstärker den demokratiskakontrollen, kampen mot arbetslösheten, den framtidautvidgningen osv. - väl ryms inom dennauppläggning.Det är intressant att den spanska ordförandensansats stämmer väl överens med den svenskaregeringens inställning att man måste närma sig deinstitutionella frågorna utifrån de sakfrågor man villlösa.I denna förberedelseprocess är det självfallet avyttersta vikt att en nära kontakt hålls med riksdageninnan svenska positioner fastställs och att de frågorsom kommer att behandlas i konferensen blir föremålför en bred debatt i det svenska samhället.Dessa frågor måste också belysas och diskuterasföre konferensen. Det får inte bli så att frågor som rörEU-samarbetets framtid diskuteras bakom stängdadörrar utan offentlig insyn och debatt.När det gäller frågan om insynen och utvecklingenav denna process vill jag särskilt understryka denviktiga uppgift som den tillsattaparlamentariska kommittén i under vonSydows ledning har.Jag förutser ett fortsatt och stort behov avregelbundet samråd från regeringens sida medriksdagen, både under reflexionsgruppens arbete ochunder själva regeringskonferensen. EU-nämndenkommer självfallet att vara den viktigaste kontaktenmellan regeringen och . I EU-nämndenkommer regeringen före och underregeringskonferensen att stämma av positioner ochdiskutera de svenska linjerna. kommerlöpande att informera nämnden om arbetet ireflexionsgruppen. I vissa frågor blir det aktuellt attregeringen samråder också med utrikesnämnden.Efter hand som arbetet fortskrider kommer säkertockså sakutskotten vara intresserade av att delta idiskussionerna och kopplas in inför den senareprocessen, då för sin del skall fatta beslutom resultatet av konferensen.Med anledning av den diskussion om vetofrågorsom har varit i pressen och på annat håll de senastedagarna vill jag passa på att understryka attförhandlingspositioner ännu inte lagts fram vare sigav eller av något annat land, såvitt jag vet. Viavser att komma tillbaka till i riksdagenför samråd om svenska förhandlingspositioner ,när det blir aktuellt. Det är en tidtabell som ligger väli linje med hur andra länder hanterar dennaförhandling.Jag redovisade för att viföre midsommar och inför toppmötet i att göra en mer allmän redovisning av vadregeringen har för syn på de frågor som kan kommaatt tas upp redan på det toppmötet.Tisdagens EU-nämndsmöte var inte avsett som ettsamråd om positioner mellan regeringen ochriksdagen. Det gjorde jag också helt klart vid dettillfället. Positionerna kommer att behandlas -såväl frågan om vetorätt som andra frågor.Med tanke på den debatt som har varit måste jagsäga att regeringens ledamöter självfallet måste kunnadelta i den allmänna debatt som pågår i olika tal ochartiklar. Man kan inte belägga regeringens ledamötermed munkavle i diskussioner av denna art - särskiltinte som vi alla önskar en öppen debatt. Då är detockså viktigt att regeringens ledamöter deltar.Regeringen kommer att lämna information när detgäller de frågor jag har talat om nu också här ikammaren, givetvis. Det gäller utvecklingen avregeringskonferensen såväl under reflexionsgruppensarbetstid som senare . I denfrågan avser jag att återkomma mera i detalj vid nästaveckas interpellationsdebatt, som skall hållas om justdessa frågor.Herr talman! Jag har också uppmanats att vid dettatillfälle svara på en fråga som jag har fått frånElisabeth om tillgången på tolkar inomEU.Elisabeth har frågat mig om vilkaåtgärder som jag avser att vidta för att under enövergångstid bereda tjänstgöring inom EU för högtkvalificerade tolkar som har pensionerats undersenare år.Jag vill betona att det svenska språkets ställning iEU är av stor principiell betydelse. Den är ävenväsentlig för våra fortsatta strävanden efter störreöppenhet och demokratisk förankring av EU-samarbetet.Regeringen fäster alltså stor vikt vid att tolkningfrån och till det svenska språket skall fungera på ettfullgott sätt inom EU:s institutioner.Jag har här i kammaren som svar på eninterpellation noggrant redogjort för regeringensåtgärder när det gäller att värna det svenska språketsställning i EU.Det är naturligt att införandet av ett nytt EU-språkinledningsvis medför vissa praktiska problem. Detgäller inte minst själva rekryteringen av tolkar,budgetära restriktioner och brist på lokalutrymme. Vibör vara fullt medvetna om att det kommer att ta visstid innan det svenska språkets ställning blir lika starksom de inom EU etablerade språkensställning. Det finns dock skäl att aktivt verka för attden tidsperioden skall bli så kort som möjligt.Vår erfarenhet av de första månadernas EU-medlemskap har visat att tolkningen varit långtifråntillfredsställande. Från svensk sida har dessa bristerkraftfullt påtalats i en rad sammanhang.Vår EU-representation i har rapporterat attvissa framsteg har skett när det gäller tolkningenunder i både omfattning ochkvalitet. Men det återstår mycket att göra innan vi kanslå oss till ro. Regeringen kommer därför att aktivtfölja den fortsatta utvecklingen för att hävda detsvenska språkets ställning i EU-samarbetet.Det är viktigt för ett nytt medlemsland att EU:sinstitutioner snabbt bygger upp en erforderligkapacitet av högt kvalificerade tolkar. EU har valt atti inledningsskedet rekrytera svenska tolkar med stödav tillfälliga arrangemang - anställning på s.k.frilansbas - för att påskynda rekryteringen och levaupp till sina förpliktelser.Vi kan notera att det inom förnärvarande finns nio sådana temporärt anställda tolkarför det svenska språket. Fullt utbyggd skalltolkkapaciteten omfatta 20 personer.Tolktjänsterna förser rådet, kommissionen, denekonomiska och sociala kommittén, regionkommitténoch Europeiska investeringsbanken med tolkar. Detfinns en fast anställd tolk, elvafrilanstolkar som utför tolkning till svenska, ochytterligare fyra tolkar är under utbildning.Läget är något bättre för tolkningen från svenska.Det råder ofta en hård konkurrens om de mestkvalificerade tolkarna mellan EU:s institutioner.Med hänsyn till det prekära läget för tolkning tillsvenska språket har EU bedrivitrekryteringskampanjer i de svenskauniversitetsstäderna för att locka blivande tolkar tillBryssel. Ett samarbete med vid harockså inletts.Det bör noteras att även sådana personer somönskar tillfälliga uppdrag som tolk på frilansbasismåste genomgå ett särskilt antagningsprov.EU:s institutioner har förklarat att det inteföreligger något formellt hinder för den som haruppnått pensionsåldern att söka ett sådanttidsbegränsat uppdrag. Varje sökande kommer attbedömas på grundval av sina meriter. De som bedömsha de högsta kvalifikationer och de bästaförutsättningarna kommer att erbjudas anställning.Det ger följaktligen pensionerade tolkar som besitterde erforderliga kvalifikationerna möjlighet att erhållauppdrag under viss tid.En person som har antagits till en temporärtolktjänst får inte automatiskt en fast tjänst, utan haneller hon måste genomgå ett antagningsprov tillordinarie tolktjänst. Den som har uppnåttpensionsåldern är enligt föreskrifterna för EU:spersonalpolitik inte behörig att söka fasta tjänster,däremot tillfälliga tjänster.Herr talman! Avslutningsvis är jag övertygad omatt högt kvalificerade svenska tolkar, även om deskulle vara pensionerade, bör ha goda möjligheter attgöra sig gällande för tolktjänster på det svenskaspråket.Anf. 52 (m)Herr talman! Frågan om offentlighet, insyn ochöppenhet i EU-samarbetet var en av de centralafrågeställningarna inför folkomröstningen den 13november förra året.Utrikeshandelsministern har här ocksåunderstrukit hur viktigt det är att vi i haroffentlighet, öppenhet och insyn i det arbete mellanEU och medlemslandet och mellan EU ochmedlemsländerna över huvud taget som är eller kankomma att bli aktuellt.Häromdagen lär det i en Ekosändning i SverigesRadio ha framkommit en uppgift enligt vilkenregeringen egentligen inte hade avsikten att införregeringskonferensen driva frågan omoffentlighet och insyn så att den kommer upp påagendan.Min fråga till är: Finns det någonsanning i påståendet att regeringen inte driver detta attfrågan om offentlighet och insyn skall komma upp påregeringskonferensen ?Anf. 53 Statsrådet ()Herr talman! Jag kan definitivt dementera denuppgift som talade om. Den ärfullständigt felaktig och befängd, skulle jag vilja säga.Det är tvärtom så att vi redan nu föreregeringskonferensen har slutit oss till det danskainitiativet för öppenhet som har förts fram undervåren. Det har ju inte med regeringskonferensen attgöra. Vi har lagt ett särskilt svenskt tilläggsförslag därockså. Det har handlat om att öppna fler rådsdebatteroch att offentliggöra omröstningsresultat. Det svenskabidraget var att det sista rådsutkastet före beslut ocksåskall offentliggöras. I den frågan hade vi delvisaframgångar . Men varken ellerDanmark är nöjda med den behandling som fråganhittills fått i ministerrådet. Det är vad som har gjortsunder det löpande arbetet.Sedan avser vi självfallet att vidareutveckla dettainför regeringskonferensen. Den uppgift somciterades är ännu konstigare eftersomjustitieministern, som just debatterat en annan frågahär, nu förbereder en konferens kringöppenhetsfrågorna . Den skall vara enförberedelse för att få en ordentlig input införregeringskonferensen och ställningstagandena där.Justitieministern har också tidigare under majkallat till medborgarsamtal om just öppenheten för attförbereda mer systematiska svenska inslag införregeringskonferensen om öppenhet och tillgänglighet- transparens som det heter på det här konstigaspråket.Jag kan definitivt säga att såväl justitieministernsom vi andra i regeringen arbetar mycket systematisktför att få upp den här frågan på regeringskonferensen.Anf. 54 ()Herr talman! Jag har anmält utrikesministerLena Hjelm-Walléns uttalande om vetofrågorna inomEU till konstitutionsutskottet.Utrikeshandelsministern säger här att det varett diskussionsinlägg. Men nog är ettdiskussionsinlägg av utrikesminister införinternationella politiker och dessutom, enligt hennesegen utsago, med ord vägda på guldvåg inte vilketdiskussionsinlägg som helst.Jag vill ställa några frågor tillutrikeshandelsministern med anledning av detta.Om de ord som utrikesministern använde varvägda på guldvåg - och utrikeshandelsministern harenligt en tidningsnotis i går sagt att han inte riktigtkänner till de exakta formuleringarna iutrikesministerns uttalande - inställer sig frågan: Vemär det som har vägt? Är det utrikesministern ensam?Det är i alla fall inte som träffadeutrikesministern och pratade med henne innan honåkte ner till Bryssel.Anser utrikeshandelsministern att detta är ettuttalande som innebär en ny svensk position,nämligen att vi skall kunna ge upp en del av vårnationella suveränitet? Detta är av en sådan natur attdet faktiskt borde diskuteras i EU-nämndeller t.o.m. i utrikesnämnden.Jag skulle vilja ha svar på dessa frågor avutrikeshandelsministern.Anf. 55 Statsrådet ()Herr talman! Jag sade och jag sade i att frågor om svenska positioneröver huvud taget inte kommer att diskuteras i densvenska regeringen och med förrän i höst.Det är alltså ingen förändring av någon position.Vi kommer att hantera positioner införregeringskonferensen på samma sätt som deandra medlemsländerna, som jag just uttryckte. Vikommer att förbereda oss noga underreflexionsgruppens arbetstid. När tiden är lämplig ochnär vi finner det befogat kommer vi att gå fram medpositioner efter att ha samrått med EU-nämnd.Det sade jag . Det var flera frågor somkom upp då, bl.a. från som ville haregeringens positioner. Jag klargjorde då att det här ären fråga för hösten, och det gjorde jag nu också. Jagtror att det skulle vara litet konstigt om vi skulle gå utmed positioner så här . Det måste ju vara någonmening med det förberedelsearbete som skallgöras i reflexionsgruppen.Jag har just informerat om en förberedelsegruppsom skall börja arbeta . Att regeringen dåskulle föregripa detta genom att ändra i positioner ärnaturligtvis en orimlighet.När det gäller utrikesministerns tal är jagfullständigt övertygad om att om hon hade ansett atthon därmed ändrade politik eller inriktninghade hon självfallet redovisat det för närhon besökte den i förra veckan.Jag har inte sagt det som citerade.Däremot har jag sagt att jag anser att detta är en fjädersom har blivit en anka eller höna, vilket det nu kanvara. Det är utan tvekan så att det inomramen för den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken finns möjligheter till en vissmajoritetsröstning - och det vet säkert . Detta är alltså ingenting nytt. Sådanamöjligheter finns i dag.Den diskussion som har förtdär hon understryker vikten av att vi icke skall ge uppvetot när det gäller nationellt viktiga säkerhetsfrågorär sannerligen något annat än den bild som KennethKvist vill ge av den debatten.Anf. 56 ()Herr talman! I går riktades anmärkning mot ettannat statsråd på grund av vissa slarvigainternationella uttalanden. Det finns nog anledning attgranska detta utifrån samma måttstock.Jag menar att inte skall rida pådetta att det inte är en formell position. Det är dock enhelt ny ståndpunkt som är helt annorlunda än den somSverige har intagit till den nationellabestämmanderätten, bl.a. inför folkomröstningen omEU.Jag vill fråga: Kommer regeringen att komma mednya överraskande och mot tidigare intagnaståndpunkter stridande svenska ställningstagandenunder inledningen av reflexionsgruppens arbete?Anf. 57 Statsrådet ()Herr talman! Nej, inte förrän vi har slutat att slåvår farmor.Det är en fullständigt orimlig uppläggning somKenneth har av detta. Det handlar inte om attändra uppfattningar som vi tidigare skulle ha intagitoch låst fast som positioner. tillkomst finns detmajoritetsröstning i vissa begränsade frågor inomramen för den andra pelaren.Det vore väl ytterligt egendomligt om inteutrikesministern skulle kunna föra en diskussion omden här typen av frågor på det sätt som hon har gjort isitt tal tidigare . Det vore tvärtom mycketmärkligt om vi å ena sidan är överens om att vi skallha en öppen debatt inför regeringskonferensen och åandra sidan säger att regeringens företrädare icke fårdelta i denna debatt. Var blir då öppenheten av?Anf. 58 ()Herr talman! Det finns ungefär 20 miljonerarbetslösa inom EU-området, och vi bidrar själva meden ganska betydande andel. Det gläder mig att kunnakonstatera att på statssekreterare inför reflektionsgruppen finns ocksådenna fråga om arbetslösheten med, eftersom dettidigare har sagts att man inte skulle kunna göra så.Man kunde inte angripa sakfrågor, utan man vartvungen att diskutera i rent institutionella termer.I anslutning till detta vill jag fråga om statsrådetHellström ser funktionella hinder i EU för att gesig på arbetslöshetsfrågor. Jag skulle också samtidigtfå en kommentar till det som statsrådet har varit inne på, nämligen hur de svenskapositionerna läggs fast.Vad jag ser för mig är att vi också behöver enkammardebatt i lämplig form, t.ex. sent under hösten.Det är inte jag som planerar kammarens arbete, manjag tror att det vore viktigt att vi icke blott för deviktiga debatterna i utan också för demhär i kammaren i lämplig form.Anf. 59 Statsrådet ()Herr talman! När det gäller frågor omsysselsättningen tror i varje fall jag att det finns ominte hinder så åtminstone ofullständigheter i EU-systemet som gör att man borde se över den fråganinför regeringskonferensen i samband med att mandiskuterar fördragsförändringar.Jag tänker särskilt på den ekonomiska ochmonetära unionen. Där har man som vi alla känner tillpreciserat finansiella kriterier, konvergensprogramoch annat. Man har också preciserat formerna förpenningpolitiken. Det monetära institut som finnsskall enligt planeringen bli en central bank, osv.I angavs också högsysselsättning som ett mål och som en del av denekonomiska och monetära unionen. Men den delen äricke preciserad. Det är en av svagheterna som vi harpåtalat i olika sammanhang. Olika debattinlägg kandär vara intressanta. Jag tänker t.ex. på det förslagsom och den danske miljöministernSvend Auken har lagt fram, som bl.a. handlarom en sorts sysselsättningsunion som skulle kunnastödja den ekonomiska och monetära unionen ochvice versa. Det kan vara den typen av frågor som detvore mycket intressant att lägga fram till debatt införfördragsförändringar. Det skulle stärka möjlighetenatt just genom europeiskt samarbete hjälpa till så attarbetslösheten skulle kunna minska.När det sedan gäller frågan om regeringenssamråd med för att fastlägga positionerutgår jag från att det blir en process som kommer,som jag tidigare sade, att bli ett stort arbete för ossunder hösten när regeringen går till medpositioner. Detta arbete kan mycket väl komma attpågå in . Det är fullt tänkbart att man i en radfrågor inte kommer att lägga fram positioner förränkanske långt fram i denna förhandling.Därutöver har jag utgått ifrån, som jag sade i mininledning, att det också blir debatter här i riksdagen.Det är som sagt inte regeringen som bestämmer hurdet går till. Men jag utgår ifrån och hoppas att det blirdebatter också här i kammaren.Anf. 60 BO ()Herr talman! Jag har med intresse lyssnat påstatsrådets genomgång av de intressanta frågornainför nästa års regeringskonferens. Jag har ocksålyssnat till diskussionen med skillnad från tycker jag att densakliga positionen som utrikesministern intog iBryssel är en bra position. Det är enposition som går åt det håll som vi i Folkpartietliberalerna eftersträvar.