prot · GI0990 · 1995-04-19 00:00:00 — Visserligen skulle man troligen intekomma åt den schabloniserande reklamen, alltså endel av den könsdiskriminerande reklamen, men grovaövertramp av kränkande karaktär skulle en ny lagmycket väl kunna omfatta utan att man gick in ochändrade grundlagen.Frågan är alltså i första hand: Anser vi att det fö-rekommer övertramp inom reklamvärlden som vi troratt det behövs lagstiftning för att komma åt? Det är enpolitisk fråga, som precis som alla andra kräver ettärligt svar. Man kan inte säga att man anseratt det behövs ytterligare sanering av marknaden ochsedan inte ta de politiska konsekvenserna av det.I samband med att marknadsföringslagen utforma-des gjorde vi en grundlig genomgång av denna fråga,och då kom vi kristdemokrater fram till att vi tyckeratt det behövs en lagstiftning, inte som en ersättningför de egenåtgärder som finns och som medver-kar till en viss självsanering - det är helt klart - utansom ett komplement och en tydlig markering frånstatens sida. Det innebär inte att vi bortser från att detkan bli svåra gränsdragningsproblem. Vi tror inteheller att lagstiftning löser hela problemet. En levandedebatt, opinionsbildning och attitydpåverkan är minstlika viktiga delar för att påverka utvecklingen.Bengt Kronblad sade att man kan tänka sig enlagstiftning när det är det enda alternativ som återstår.Ja, det som jag tycker att vi står inför nu är att alla deandra delar som man kan använda sig av har prövats.Ändå är de flesta överens om att gränserna hela tidentänjs, att effekterna blir grövre och att fler och flermänniskor känner sig kränkta av reklam som de intekan undvika eller välja bort och som de uppfattar somett intrång i den personliga integriteten.Vi bekänner oss ju i ofta till en människo-syn som säger att varje människas personliga värdig-het måste respekteras. Jag menar att lagstiftning motkränkande reklam helt enkelt handlar om att förbättraintegritetsskyddet för den enskilda människan. Detskyddet finns inte på reklamområdet . Därförfinns det all anledning att i likhet med alla de övriganordiska länderna, som vi har hört tidigare, införa enlagstiftning som gör det möjligt att ingripa mot reklamsom reducerar människor till sexualobjekt utan män-niskovärde eller som är kränkande utifrån människorsetniska eller religiösa tillhörighet.Fru talman! Eftersom inte harnågon representant i lagutskottet yrkar jag bifall tillreservation nr 2 från och ,som delvis har sin utgångspunkt i en motion från kds.Anf. 133 ()Fru talman! redovisar litet av dethistoriska perspektivet i arbetet. Det är riktigt attmarknadsföringslagen i viss mån började beredasunder tid. Utredningen tillsattes avden tidigare socialdemokratiska regeringen. Jag för-står att hade svårigheter i sin regeringatt få fram det budskap som hon redovisar till-sammans med sina partivänner. Det är bra, för detinnebär att vi har möjlighet att fortsätta en dialog. Detär precis så som den socialdemokratiska regeringenskriver, att alla dessa reklammetoder självfallet är heltoacceptabla i vårt svenska samhälle.Inger undrar om vi kryper bakomgrundlagarna. Det gör vi inte. Däremot är det viktigtatt balansera frågor beträffande vad grundlagarna ärtill för och vad denna fråga behandlar.Inger var litet besviken över att det varen man som förde debatten. I det socialdemokratiskapartiet väljer man inte efter man eller kvinna, även omman ibland funderar över detta med varannan. Vi harmånga duktiga kvinnor som hade kunnat ta dennadebatt minst lika bra. Vi ser icke detta som en kvinno-fråga. Vi ser det som en fråga om mänskliga rättighe-ter, oavsett om det gäller män eller kvinnor, vita ellersvarta. Det är kanske där skillnaden ligger mellanInger kds och ett socialdemokratiskt partisom ser till bredden och helheten.Anf. 134 ()Fru talman! upprepar hela tidenatt man icke accepterar detta. Han konstaterar att detfinns reklam som går långt över gränserna och krän-ker människovärdet. Ändå säger han att han inte villgå vidare. Men det är vad vi har kommit fram till,efter allt detta utredande och efter att grundligt ha gåttigenom denna fråga. Jag var inte alls så övertygadfrån början - det skall jag gärna erkänna - som jagblev när jag läste alla lagtexter och allt utredningsma-terial som finns i denna fråga och tog del av alla brevoch synpunkter som jag fick utifrån, av människorsom hörde av sig och som känner sig kränkta av så-dant som förekommer i reklamen . Jag blev alltsåövertygad under arbetets gång och därför försökte jagockså i den förra regeringen verka för att vi skulleföreslå en lagstiftning. Jag lyckades icke med det.Därför hoppades jag att min socialdemokratiska efter-trädare skulle göra det. Jag tror att hon har fått sammaproblem internt i denna regering som jag hade i denförra. Det är bara att beklaga.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 9 (diskriminerande reklam)1. utskottet2. 2 (v, mp)3. res. 3 (c)Förberedande votering:52 röster för res. 221 röster för res. 3212 avstod64 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudvotering:233 röster för41 röster för23 avstod52 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 69 m, 1 c, 21 fpFör res. 2: 18 v, 14 mp, 9 kdsAvstod: 20 c, 3 kdsFrånvarande: 19 s, 11 m, 6 c, 5 fp, 4 v, 4 mp,3 kdsMom. 10 (utredning om reklamens påverkan)1. utskottet2. 4 (mp)Votering:285 röster för utskottet14 röster för res. 450 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 70 m, 21 c, 21 fp, 18 v,12 kdsFör res. 4: 14 mpFrånvarande: 18 s, 10 m, 6 c, 5 fp, 4 v, 4 mp,3 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av andre vice talmannen medgav kam-maren att de ärenden som hann debatteras färdigtunder dagens sammanträde fick avgöras i ett sam-manhang vid morgondagens arbetsplenum.12 § Anslag till , m.m.FöredrogsLagutskottets betänkande 1994/95:LU20Anslag till , m.m.(prop.1994/95:100 delvis)Anf. 135 ()Fru talman! betänkande nr 20 be-handlar anslag till m.m. Utskottethar dels behandlat regeringens förslag till anslag ochövergripande målsättning beträffande och anslag till täckande av vissa kostnaderför köttbesiktning, dels revisorers förslagangående kontroll av livsmedel. Även ett antal motio-ner från allmänna motionstiden har behandlats, ochjag tänker närmare ta upp den motion som väckts avden moderata jordbrukskommittén och även förslagetfrån revisorer.Statens livsmedelsverk - SLV - är en centralmyndighet som handlägger alla livsmedelsfrågor sominte skall handläggas av annan myndighet. Verket ärockså chefsmyndighet för besiktningsveterinärorgani-sationen.Statens livsmedelsverks inkomster består bl.a. avavgifter för köttbesiktning, för kontroll av läkeme-delsrester och bekämpningmedelsrester i animaliskaoch vegetabiliska livsmedel, avgiftsmedel för prov-tagning och undersökning av större livsmedelsan-läggningar, avgiftsmedel för central tillsyn som över-förts till verket från kommunerna och också avgifterför tillstånd m.m. får ocksåinkomster från uppdragsverksamhet. Man får inkoms-ter från publikationer och kursverksamhet. Dessainkomster utgör av verkets finansiering.I förra årets budgetproposition gjordes bedöm-ningen att verksamheten nu bedrevs med sådan in-riktning att de uppsatta målen kunde nås även med enreal medelsminskning på några procent. Nuvaranderegering konstaterar i propositionen med tillfredsstäl-lelse, som man uttrycker det, att verket genom olikaåtgärder har lyckats uppnå betydande besparingarinom besiktningsveterinärorganisationen, men mankonstaterar också i bil. 10 s. 5 att administrationeninom livsmedelsområdet behöver förenklas och ren-odlas. Det finns även i fortsättningen ett stort behovav att rationalisera verksamheten och även av attbegränsa de administrativa kostnaderna, framhållerman. Regeringen avser därför att tillsätta en utredningmed uppdrag att granska den samlade administratio-nen.Fru talman! I Moderata samlingspartiet anser vi attytterligare besparingar måste kunna genomföras redannu. Därför yrkar vi att regeringens förslag skall mins-kas med redan nästa budgetår. Detär bl.a. med hänsyn till det statsfinansiella läget nöd-vändigt att det aviserade besparingsarbetet kommer igång så snabbt som det någonsin är möjligt. På detsättet får också myndigheten på sig att an-passa sin verksamhet. Man får själv vidta de rationali-serings- och besparingsåtgärder som måste vara ge-nomförda till år 1998.Jag yrkar alltså, fru talman, bifall till reservation 1.Fru talman! Jag vill också bara kort kommenteradet glädjande faktum att utskottet funnit det befogatatt det översyns- och utvärderingsarbete som efter-lysts både av revisorer och i en moderatkommittémotion nu kommer i gång. Revisorernaanser i sin rapport att en översyn av vilken roll denregionala nivån skall spela i livsmedelstillsynen sna-rast bör kartläggas. Man vill också ha klarhet i vilkenansvarsfördelning som bör gälla mellan länsstyrelser-na och . Det tycks rådaett visst motsatsförhållande dem emellan.Eftersom det har gått beslu-tade om den nuvarande ordningen för kontroll avlivsmedel konstaterar ett enigt utskott att tiden ärmogen för utvärdering.I övrigt kan jag bara beklaga att betänkandetkommer före den konsumentpolitiska propositionensbehandling och att vi även behandlar ärendet innanutskottet gör sitt besök i ochnärmare får diskutera dessa frågor.Jag yrkar alltså bifall till reservation 1.Anf. 136 ()Fru talman! I detta betänkande redovisas ocksåkontroll av livsmedel. Det är glädjande att vi, när viföljer livsmedelsförsörjningen här hemma i ,kan konstatera att det på nationell nivå pågår ett in-tensivt arbete såväl hos regeringen som vid och inte minst inom handeln och ibranschorganisationer som syftar till förbättringar föross konsumenter. Det arbetet har vi i lagutskottetockså varit eniga om, och vi har ansett att det är väl-digt positivt. Att arbetet fortsätter i en oförbruten taktanser vi är helt nödvändigt.Utskottet har också konstaterat att det har gått sexår sedan beslutade om den nuvarande kon-trollen av livsmedel. Därför är det nu dags för ettutvärderings- och översynsarbete. Om det är vi eniga.När det gäller motionsyrkandena med krav på in-ternationellt agerande från svenskt håll vill vi frånCentern återupprepa att ett förnyat tillkännagivandefrån om att få till stånd skärpta regler förEU är motiverat. har , med medlemskap iEU, ytterligare kraft att verka för att reglerna ommärkning både vad beträffar ursprungsland och inne-hållet i livsmedlen skall skärpas.Behovet av skärpta regler framgår med all tydlig-het i den debatt som varit och som är vad gäller re-spektlösheten för djurens förhållanden. Det gällersåväl transporter som orsakar skador som uppfödningoch uppstallning av djur. Vi i måste driva påoch tala om att vi inte accepterar djurplågeri i någonform, vare sig här hemma eller i utlandet. Vi bordeinte äta mat som kommer ifrån dåliga livsmiljöer.Sveriges djurskyddslag är unik och ställer storakrav på uppfödaren. Här får t.ex. inga djur hormon-behandlas för en snabbare tillväxt. Här finns strängarestriktioner när det gäller antibiotikabehandling. Härfinns klara regler för hur transporter skall ske och hurdjuren skall slaktas. Allt detta för att vi skall få bramat.Jag vet inte om ni har hört hur man gjorde kvali-tetskontroll av fläsk i ett vanligt svenskt kök förr itiden. Grisar som slaktades under stress gav ett fläsksom hoppade och protesterade i stekpannan. Detsmakade inte heller särskilt bra. Sådan mat ville maninte ha. har vi helt andra möjligheter till kon-troll. Men det är lika viktigt att denna kontroll av vårmat finns.Det är oerhört viktigt att vi får samma rigorösakontroll av livsmedel från EU-länderna. Innehållsdek-larationen av livsmedel är också mycket viktig. Om vibara får en märkning med ursprungsland hjälper dettill en del, men inte i allt. Det sätter möjligen fart påfantasin. Man blir undrande över vad det egentligen ärman äter. Är det ko, kamel eller åsna? Det är tokigtom man tror att allt som kommer utifrån är dåligt, förså är det ju inte. Men vi har rätt att kräva att få vetavad det är som vi stoppar i oss. Det gäller alla slag avlivsmedel.Vi har nog alla mött den holländska tomaten. Vivet att det är skillnad i smak på tomaten som kommerutifrån och på den som vi odlar i trädgården. Mångakänner också oro över att holländska eller andra ut-ländska tomater kan vara besprutade med olika medelför att inte mögla i transporten. Båda tomaterna serlika bra ut när de ligger i disken, men vi vet att be-strålning av livsmedel är förbjudet i Sverige.Tyvärr lider många människor av allergier och blirdåliga av vissa livsmedel. Detta om något ger anled-ning att kräva skärpta regler för kontroll av våra livs-medel. Vi får inte förtröttas i det kravet. Ursprungs-märkning krävs också för att vi skall kunna jämförakvalitet och pris på varorna.Vi är alla konsumenter, och vi är förtjänta av godalivsmedel. Vi har rätt att ställa krav. Vi i Centernkommer att fortsätta att kräva att skall verkaför såväl innehållsdeklaration som ursprungsmärkningäven på varor som importeras från EU. Vi kommer attkräva detta tills vi har nått resultat.Fru talman! Därför yrkar jag bifall till reservation2 under mom. 5. Den är undertecknad av mig ochAgne Hansson.Anf. 137 ()Fru talman! I propositionen säger regeringen attlivsmedelsfrågorna är viktiga för konsumenten. Bramat till rimliga priser skall stå i centrum för livsme-delspolitiken. Man säger vidare att det finns ett starktsamband mellan kost och hälsa. Därför bör övergripande mål vara att i konsumenter-nas intresse verka för säkra livsmedel av god kvalitet,redlighet i livsmedelshanteringen samt bra matvanor.I och med inträde i EU den 1 januari1995 blev även jordbrukspolitiken, och därmed livs-medelsfrågorna, en del av den svenska vardagen i ettEU-perspektiv. Det ställs många frågor. Hur blir detmed innehållsdeklarationen i livsmedel? Blir den likabra och säker som tidigare när jordbruksprodukternanu får röra sig fritt mellan länderna? Den fråga somallra mest engagerar folk just nu är om importörer,grossister och butiker kommer att märka köttproduk-ter med ursprungsland.Vid en Demoskopundersökning som genomfördesi februari ställdes frågan: "Hur viktigt är det fördig att det framgår på kött som säljs i vilketland det kommer ifrån? "ansåg att det var mycket viktigt och attdet var ganska viktigt. Det betyder att av kon-sumenterna i undersökningen satte stort värde på attfå veta var de köttprodukter man äter har sitt ur-sprung.I den debatt som pågår gäller detta krav ocksåprodukter som är förädlade i när råvaran harett annat ursprungsland.Många motioner som har kommit in till lagutskot-tet handlar om dessa frågor, men det är Jordbruksde-partementet och jordbruksutskottet som egentligenhar hand om dessa frågor.Ett annat område inom livsmedelspolitiken som ärviktigt för konsumenterna är användningen av tillsat-ser i mat samt märkning av livsmedel både vad gällertillsatser och datum.Av de 18 motioner som behandlats i utskottet in-för justeringen av det här betänkande handlar 16 omdessa frågor. Det handlar om kontroll av och gräns-värden i livsmedel. Berörda departement och myn-digheter arbetar hårt inom EU med att hävda Sverigessyn i konsument- och livsmedelsfrågorna inom allaområden där vi tycker att vi har kommit litet längre änövriga EU-länder. Motionärerna är väl tillgodosedda ioch med att arbetet redan pågår för fullt.Även om ingen systematisk gränskontroll får skevid import från ett annat EU-land kommer enligt deuppgifter jag har tagit del av de stora livsmedelsked-jornas grossistföretag att skärpa sin egenkontroll avimporterade livsmedel. Det gäller såväl säljarkontrollmed besök hos producenterna som kvalitetskontroll iegna laboratorier. I detta kan vägas in allt från djur-hållning i exportlandet till färdig vara som lämnargrossistledet och går vidare in i detaljhandeln. I sistahand kontrolleras varorna i butiken genom den egen-kontroll som butiksägaren är skyldig att tillämpa.I det här sammanhanget får vi inte heller glömmabort de frivilliga konsumentorganisationernas kontrolloch insatser när det gäller varorsom ligger i butiksdiskarna. I sista hand kan natur-ligtvis både konsumenter och grossister låta bli attköpa varor som man är tveksam till.Sammantaget har vi i en bra organisationnär det gäller kontroll. Den garanterar att vi får säkralivsmedel. kommer branschens företrädare attträffas för att diskutera en frivillig överenskommelseom ursprungsmärkning av animalieprodukter. Jord-bruksminister kommer i Brysselatt driva frågan om att alla EU-länder skall tillämpaursprungsmärkning.Vi har ett bra utgångsläge, men det betyder inte attvi skall slå oss till ro. Det finns fortfarande en hel delatt göra för att förbättra innehållsdeklarationer, sänkagränsvärden m.m.Även om ursprungsmärkningen är en viktig frågaär innehållsdeklarationer och gränsvärden nog såviktiga för personer som har allergier eller är över-känsliga. Det kan vara livsavgörande att säkert kunnaveta vad mat som man köper innehåller för tillsatser,färgämnen och sammansatta ingredienser. Man måstekunna veta att man inte blir sjuk av den mat man äter.Det måste bevakas noga att innehållsdeklarationernaär korrekta och skrivna på ett språk som alla förstår.När det gäller sammansatta ingredienser finns det inget krav på att ange annat än namn om ingredi-ensen utgör av livsmedlet. De nordis-ka länderna har föreslagit att ,som är samlingsnamn för internationella standardernär det gäller gemensamma program, skall sänkagränsvärdet till och att en lista skall utarbetasöver sådana ingredienser som alltid måste anges pågrund av att de är kända för att ge allergiska och and-ra reaktioner hos överkänsligs personer oavsett hursmå mängder som används i livsmedel. Den frågan lärvara aktuell även inom EU-området.Folkhälsoaspekten måste vara tongivande även iframtiden. Den skall vi aldrig ge avkall på. Det är enviktig princip för vårt fortsatta arbete. Enligt den s.k.Cassis de Dijon-principen får ett mottagarland intehindra import av en vara som är godkänd i tillverkar-landet. Det finns dock ett undantag som kan hindraimport. Det är om varan strider mot svenska bestäm-melser för skydd mot hälsorisker. Det kan tolkas så attlivsmedel som bedöms otjänliga i kan åter-sändas till exportlandet. Det finns således goda utsik-ter att även fortsättningsvis behålla en god kvalitet pålivsmedlen i Sverige.Slutligen vill jag säga några ord om revisorernasförslag.Sedan en tid ankommer det på butiken att genom-föra egna kontrollprogram under överinseende av denkommun där butiken är belägen. Enligt Riksdagensrevisorer får dock inte en egentillsyn inkräkta på enaktiv tillsyn från myndigheternas sida. Revisorernaföreslår nu en utvärdering av kommunernas insatser.Revisorerna föreslår också att länsstyrelsernas rollskall utvärderas för att klargöra den regionala nivånsroll i livsmedelstillsynen nu när harsom uppgift att följa upp den kommunala till-synsverksamheten.Slutligen vill revisorer att avgiftssys-temet skall ses över med avseende på vilka delar avtillsynen som skall finansieras via skatter vilka somskall avgiftsfinansieras. Utskottet har för sin del be-slutat bifalla revisorernas förslag till som enutredning av livsmedelstillsynen enligt RR8:1994/95.Fru talman! Jag yrkar bifall till reviso-rers förslag och därmed också till yrkande 18 i motionJo238 av m.fl. Jag yrkar avslag på deövriga motionerna och bifall till betänkande LU20 iövriga delar.Anf. 138 ()Fru talman! Hur vi benämner en sak eller ett fe-nomen, med andra ord vilken definition vi använder,har en innebörd. Definitionen "talman" är en benäm-ning som genererar bilden av en man som talar, inteav människor eller en människa som talar. Man kantycka att det är en formsak om man säger talman ellertalkvinna, men det gör inte jag.Riksdagen borde vara världens mest jämställdaoch mest innovativa arbetsplats. Att riksda-gens instanser förvägrar ledamöterna att säga frutalkvinna är ett tecken på ålderdomlighet. har jag sagt fru talman, och jagkommer att säga det också . Det beror påatt personligen bett mig om detta.När utskottet skulle justera betänkandet var jagfrånvarande. Jag satt på ett tåg som var försenat, ochjag kunde inte reservera mig. Därför kommer jag här att yrka bifall till de yrkanden som Miljöpartietreserverat sig för. Jag yrkar bifall till Fö802 yrkande12, So488 yrkande 10 och Jo529 yrkande 27. Jagyrkar även bifall till reservation nr 2.Vad vill vi ha när det gäller livsmedel? Vi vill habra kvalitet, bra priser och en fullständig information.Det vill vi ha som konsumenter. EU-medlemskapethar inneburit försämringar både när det gäller kvalite-ten och informationen. Jag kommer att tala ombl.a. radioaktiva livsmedel, ursprungsmärkning, full-ständiga varudeklarationer och märkning av ägg.Radioaktiv föda och radioaktivitet över huvud ta-get kan ge skador på , och det kan bidra tillcancer. Exakt vilka effekter det har vet vi inte. sak borde vi använda, och det är försiktighetsprin-cipen. Nedfallet från Tjernobyl aktualiserade debattenom radioaktiv föda. Man försökte bagatellisera dethela med att säga att det var lika höga värden somunder kärnvapensprängningens dagar. Skrämmandenog höjde den tillåtna gränsen påkött från vilt fem gånger. Det var exakt samma saksom skedde i det forna Sovjet.Miljöpartiet anser att vi skall använda försiktig-hetsprincipen. Vi kräver att gränsvärdena för radioak-tivitet i livsmedel skall sänkas till så nära noll sommöjligt. Vi vill åtminstone sänka gränsvärdet förradioaktivitet, dvs. cesium 137, i livsmedel med entiopotens. Om rennäringen blir drabbat ekonomiskt avatt gränsvärdet för renkött sänks vill vi att staten gårin med ett ekonomiskt stöd och att man fortsatt stöd-utfodrar renar.Jag går över till att tala om allergier. Precissom det sades från socialdemokratiskt håll kan detvara livsavgörande om man som födoämnesallergikerinte vet vad en vara innehåller. Därför undrar jagvarför man inte jobbar för och låter gå förenär det gäller att ha fullständiga varudeklarationer.Man kan åtminstone ha ett märkningssystem som äranpassat för allergiker. Vi måste här i gå före.Det handlar nämligen om konsumenternas frihet attvälja, inte om producenternas frihet att använda vadsom helst därför att vi som konsumenter inte kan vetavad som finns i produkten.Allergier och överkänslighet är folksjukdo-mar. Det är olika faktorer som har bidragit till detta,t.ex. förekomsten av sjuka hus, luftföroreningar menockså innehållet i livsmedel. Konsumenten har, somjag tidigare sade, rätt till full information om en vara.Det är vad jag skulle kalla en mänsklig rättighet. Detär nödvändigt om vi som konsumenter skall göranågra val på marknaden.Detta handlar bl.a. också om ursprungsmärkning-en. Vi skall kunna få en information om varifrån envara eller en produkt kommer. Här hänvisar Social-demokraterna till egenkontroll och frivillighet. Det äranmärkningsvärt när man säger: Vi vill gärna ha enursprungsmärkning, men vi förlitar oss på att markna-den kontrollerar det själv. Det verkar man göra imånga fall. Jag tror inte att det räcker. Vi måste frånsvensk sida ha en sådan lagstiftning.Förbudet mot burhöns kommer att träda i kraft år1999. Vi i vill att man som konsumentredan innan dess skall få information om det är äggsom kommer från burhöns eller från frigående höns.Därför vill vi införa en märkning av ägg så att konsu-menter kan välja bort burägg.Anf. 139 () re-plikFru talman! Jag vill bara mycket kort klargöra var-för vi från Moderata samlingspartiets sida inte här harlyft fram t.ex. de motioner som behandlar just allergi-er eller märkning av livsmedel. Det har visat sig redanpå den här korta tiden att de svenska konsumenternahar efterfrågat det som de vill ha, dvs. svenskt kötteller deklarationer.Vi har dessutom ett mycket långtgående svensktsystem med VDN-märkning.