prot · GI0991 · 1995-04-20 00:00:00 — Det gör att vi har ett stort antalstuderande som måste resa ganska långa vägar för attkunna studera. Det gäller inte bara studerande frånglesbygder, landsbygder och småorter utan även stu-derande som kommer från större orter och storstads-områden. De måste resa till andra studieorterdärför att just den utbildning de vill ha finns på någonav de regionala högskolorna. är ett viktigtstöd till de studerande som behöver röra på sig ochsom måste resa till andra studieorter. I kronor ochören räknat betyder det väldigt mycket för enskildastuderande.Även om föregående talare ifrågasatte de studie-sociala stödens roll är jag övertygad om att justCSN-kortet har haft en betydelse för ett antal stude-randes möjligheter att studera och kunna göra det påett acceptabelt sätt.Det har funnits en rad pluseffekter med att haCSN-kortet. Det har redovisats i olika sammanhangäven om det inte syns i det här betänkandet. Sedanman fick utvidgat till att omfatta flerreseföretag har det inneburit att färre studerande åkerpå vägarna , dvs. vi har ökat trafiksäkerheten.Det är färre unga studerande som är inblandade iolyckor på våra vägar. Den unga generationen harockså på det här sättet lärt sig att använda de kollekti-va transportmedlen. Man har vant sig vid att utnyttjaden möjligheten.Det har funnits väldigt många missuppfattningarom . En sådan missuppfattning som medjämna mellanrum har presenterats både här i kamma-ren och utanför i olika artiklar är att detta bara skullevara en subvention av SJ. Så har inte kortet varitkonstruerat . Så var det ,men genom de förhandlingar, omförhandlingar ochförändringar som har skett ingår numera i subventio-nen att man kan flyga, utnyttja olika bussföretag osv.Strävan har varit att få fler och fler med pårabatten. Värdet av rabatten har ökat för varje om-gång.I vårt budgetalternativ har vi i presenteraten finansiering av detta. Men vi har också insett attdet finns ett allmänt behov av att hålla ner statenskostnader. I det arbete som har pågått i utskottet harvi lanserat ett kompromissalternativ som skulle hainneburit att vi hade fått en finansiering inom ramenför det totala studiestödet. Jag har vid att par tillfällenframfört i utskottet att vi skulle ge CSN i uppdrag attpå nytt förhandla med reseföretagen med den mycketklara fingervisningen att kostnaderna för detta måsteminska ur samhällets synvinkel och att CSN, när de ärklara med en sådan förhandling, får se vilka möjlighe-ter det finns att finansiera detta inom ramen för dettotala studiestöden. Man får alltså göra omfördelning-ar. Sedan skulle man kunna återkomma med ett för-slag till riksdagen.Det tredje steget skulle vara att den nu sittandeStudiestödsutredningen fick i uppdrag att även titta påhur man skulle kunna lösa detta på lång sikt och fåmed det som en bit i det samlade studiestödet.Nu gick det inte att få gehör för en sådan tanke iutskottet. Utskottsmajoriteten har avvisat den ochsäger att det bara skulle ha drabbat studiebidraget ochatt det har drabbats tillräckligt mycket. Jag tror att dethade funnits fler alternativa vägar att pröva än att baraangripa studiebidraget. Det finns ju rätt många olikastödformer inom studiestödet som man skulle kunnatitta på. Man skulle kunnat plocka en liten bit här ochen liten bit där om så man hade önskat.Nu ville man inte det. Utskottsmajoriteten bygger ibetänkandet upp fromma förhoppningar om att dettaskall räddas på något sätt. Man säger att CSN ändåhar möjligheten att försöka förhandla fram rabatteroch att avgiftsbelägga kortet. Jag tror att det är from-ma förhoppningar. Tyvärr tror jag att CSN-kortetförsvinner med detta. Det som kommer i stället kom-mer att vara betydligt mindre gynnsamt. På siktkommer dessa rabatter att tvina bort eller försvinna.Det har ju funnits ett värde i att någon har garanteratCSN-kortet. Jag beklagar alltså inriktningen på dethär beslutet.Herr talman! Låt mig sedan gå över till de litetmer långsiktiga frågorna som gäller studiestödetsutformning. Jag tycker att regeringen och socialde-mokraterna krånglar till ett redan krångligt studi-estödssystem. I årets budgetproposition har man lagttill diverse olika lösningar. Man har plockat inNT-stöden, nu blir de visserligen modifierade till enform av SVUXA, man har föreslagit stipendier somskulle gälla basårsutbildning i komvux, man har före-slagit avskrivningsregler osv.Detta sker i ett läge när vi redan har ett synnerli-gen krångligt och för individen svår-överskådligt system. Personer hamnar dessutom iväldigt olika förutsättningar när de studerar trots attde sitter på samma utbildning. Det är litet märkligt har valt detta som vi har en utredning.Vi var överens om direktiven till den utredningenunder den förra mandatperioden. Vi skall försökaåstadkomma ett mer samordnat och enhetligt studi-estödssystem.Vi har ställt upp fyra övergripande mål.Ett är att vi anser att skuldbördan efter studietidenmåste lättas. Enligt alla undersökningar som har pre-senterats är det den viktigaste åtgärden för att tryggarekryteringen till högre studier och minska den socialasnedrekryteringen. Till skillnad från jag uppfattningen att det har en ganska stor bety-delse hur studiestödet är utformat.En annan huvudprincip från vår sida är att syste-met skall konstrueras så att subventionerna i systemetlyfts fram. Merparten av samhällssubventionen skallligga på bidragsdelen.För det tredje anser vi att vi skall försöka åstad-komma en studiefinansieringsmodell som skapar sålitet byråkrati som möjligt. Den skall vara enkel ochlättöverskådlig. Det kan man inte säga att dagenssystem är. Det leder till att många har både dubbel-och tredubbelsökt för att vara säkra på att få den mestförmånliga stödformen. Det skapar ju bara byråkrati.Den fjärde punkten i vårt förslag är att vi anser attsystemet måste vara finansierat fullt ut. Det innebären väldigt kraftig restriktion för hur mycket utrymmesom finns för att tillföra pengar. Vi har sagt att vi serdet studiesociala systemet som en investering. Att ensådan här del av samhällets stödsystem har en högprioritet i förhållande till andra system motiverar enprioritering i förhållande till andra samhällssektorer.Herr talman! Med hänvisning till att vi skall för-söka hålla ned antalet omröstningar här i kammaren,vill jag, när det gäller betänkande SfU12, endast yrkabifall till reservationerna 2 och 33. När det gällerbetänkande SfU15 vill jag yrka bifall till reservationnr 1.Anf. 22 ()Herr talman! De nuvarande studiestödens utform-ning har stora brister som olika regeringar försökt attavhjälpa. Studiestödssystemen skall bidra till att mot-verka social snedrekrytering till utbildningar, skapalikartade möjligheter till högre utbildning var man änär bosatt i landet, beakta jämställdheten mellan könensamt skapa likartade förutsättningar oavsett vilket avstödsystemen som kommer till användning. Nuvaran-de studiestödssystem fyller inte de uppställda kraven.Det ger inte heller goda förutsättningar att stimuleratill högre utbildningar främst för studieovana gruppersom ser studiemedelssystemen som ett orimligt lånsom inte kan återbetalas.Studiemedelssystemen är dessutom ojämlika ochskapar orättvisor som också bidrar till konflikter ochskapar dåligt studieklimat. Regeringen har därförtillsatt en kommitté för reformering av studiestödssys-temen. I betänkandet framhålls vikten av att kommit-tén noga beaktar såväl jämställdhetsfrågorna somutformningen av studiestödssystem som motverkarsocial snedrekrytering.Det hade ju varit klädsamt om , närhan talade om social snedrekrytering, hade tänkt tan-ken att låta studiestödsutredningen titta på allt samti-digt och se det som en helhet i stället för att medverkatill att slå ut . Jag skall återkomma till det,men jag tycker att det är en av de stora bristerna i deförslag som majoriteten lägger.I uppdraget till utredningen framhålls också viktenav att förändringarna ses i ett helhetsperspektiv. Jagförutsätter att utredningen också bidrar till att ett nyttstudiestödssystem utvecklar möjligheterna för allastuderande att utnyttja den utbildning som ger bästastudieutbytet oavsett var i landet utbildningen är för-lagd. Inte minst ur ett regionalpolitiskt perspektiv ärdetta av yttersta vikt. Men också ur ett ekonomisktperspektiv ger dessa förutsättningar bättre utbyte församhället. Det ger också bättre förutsättningar förkravet på en internationellt hög utbildningsnivå för såmånga som möjligt.Den kärva ekonomiska situationen i landet medföratt regeringen föreslagit betydande nedskärningar iviktiga stödformer. Det är med stor förvåning som jagnoterar att nedskärningarna och försämringarna görsnu, som regeringen lägger stora summor pånya studiestöd som ytterligare skapar orättvisor isystemet.Herr talman! Barntillägget i svux och svuxa slo-pas, i YTH-utbildningarna återinförs det särskildavuxenstudiestödet, avskaffas, resebidragettill elever vid statens skolor för vuxna avskaffas,basårsutbildningen i komvux premieras med ett sär-skilt stipendium. Det är alltså förbättringar som pre-mierar de starka och nedskärningar som slår mot desvaga.Jag måste då ställa frågan: Var finns jämställdhe-ten? Var fanns när dessa förslag ladesfram? Sammantaget blir resultatet av regeringensförslag att kvinnor med låg eller bristfällig utbildningmissgynnas medan satsningar huvudsakligen görs påtekniska utbildningar.Regeringen har tillsatt en studiemedelsutred-ning. Varför då inte låta den analysera och läggaförslag till ett sammanhållet studiemedelssystem? Istället gör man indragningarna först och utformar nyasystem . Var finns logiken? Varför slår majori-teten mot de svaga och premierar de starka?Herr talman! Otaliga är de brev och uppvaktningarsom framfört synpunkter mot ett avskaffande avbarntillägget i svux och svuxa. Regeringen hävdar attett borttagande av barntillägget skall beaktas inomramen för familjepolitiken. Vi vet att stora ned-dragningar sker i familjepolitiken. Barntillägget beak-tas inte i regeringens förslag i familjepolitiken. Vilkajämställdhetsaspekter fick råda när regeringen togbeslutet om att avskaffa barntillägget?Varför slår regeringen hårdast mot de svagastegrupperna - de som saknar grundutbildning, de som ärarbetslösa, de med stor försörjningsbörda? Var finnsjämställdheten, ? De som drabbas ärhuvudsakligen kvinnor, i många fall ensamståendekvinnor med barn. Många tvingas avbryta sina studi-er. Besparingarna skall göras rättvisa och fogas in i ettrimligt sammanhang. Varför inte skjuta på beslutetom barntilläggen till studiemedelsutredningen? Sam-tidigt gör regeringen besparingar i barnbidragen sominnebär att studiebidragets belopp också skrivs ner.Som konsekvens av att motsätter sig be-sparingen på barnbidraget avslår vi också sänkningenav studiebidraget.För ett år sedan behandlades denna fråga i social-försäkringsutskottet. Ett enigt utskott yrkade avslag påden regeringens förslag eftersom den socialdemokra-tiska ledamoten ansåg att den aviseradeparlamentariska utredningen inte onödigtvis skullebindas upp i delfrågor. är tonen en annan. Var ärsocialdemokraterna i denna fråga ? tas ingen hänsyn till rättvisa ochjämställdhet.I betänkandet tas också frågan om CSN-kortetupp. Visst är 81 miljoner en viktig besparing. Men enavveckling av skapar negativa konsek-venser för friheten att välja utbildningsort. Dennafrihet är ett viktigt utbildningspolitiskt mål. Bespa-ringen slår mycket hårt mot högskolor och universiteti . har större riksre-krytering än universiteten i söder. Ett avskaffande avCSN-kortet spolierar förutsättningarna för Umeåuniversitet och högskolorna i att konkurrerapå lika villkor. ger en avveckling sämreförutsättningar för elever i landets glesbygder att sökautbildning över hela landet.Redan nu spelar närheten till hemorten mycketstor roll vid val av studieort och utbildning. Medökade resekostnader kommer närhetsfaktorn att få enännu större betydelse. Detta kommer att försämraNorrlandshögskolornas konkurrenssituation, skriverrektorerna vid , högskolan i . Varför vägs inte detta viktigastudiestöd in i den samlade utredningen?Herr talman! Vid utskottets utfrågning om anförde SJ att 40 av de 81 miljonerna är atthänföra till s.k. olönsam trafik. Vid avskaffande avCSN-kortet belastar det ett annat statligt konto. Rese-ersättningen för elever vid riksgymnasier och special-skolor uppskattades till 30 miljoner. Kvar att finansie-ra blir då 11 miljoner. Rimligen borde denna viktigafråga kunna vägas in i utredningen.Regeringen föreslår att resebidraget till studerandevid statens skolor för vuxna skall avvecklas. Vilka ärdessa studerande och vilka studievillkor har de? Detär huvudsakligen kvinnor som på grund av avsaknadav barntillsyn, eller besvärliga kommunikationer tillkomvux, väljer att läsa vid statens skolor för vuxna.Vid SSVH i uppger av eleverna attde tvingas sluta sina studier om resebidraget dras in.Eleverna har i genomsnitt till skolorten, 26 %har mer än . De gör i genomsnitt åtta resor perläsår. De flesta av eleverna saknar någon form avannat studiestöd. Det enda stödet är detta resebidrag.Regeringen hävdar också i budgetpropositionenatt distansutbildningen vid SSVH skall prioriteras.Därför görs inga besparingar i utbildningen. Varförgör man då utbildningen omöjlig för stora delar aveleverna? Var finns jämlikheten och rättvisan? Varfanns när denna fråga beslutades avregeringen?Rimligen borde även denna fråga som är så viktigför dem som har det svårast att skaffa sig grundut-bildning hänskjutas till prövning i studiemedelsut-redningen. Inte minst eftersom kostnaden är margi-nell.Herr talman! Jag vill fråga : Varfinns jämställdheten och jämlikheten i denna fråga?Varför står ni inte upp för era ideal? Det räcker intemed vackra tal på gator och torg. Det gäller att ocksåse rättvisan i vardagen. Ni borde ta ställning i dennaviktiga fråga.Herr talman! förutsätter att den tillsattastudiestödsutredningen arbetar skyndsamt för att tafram ett sammanhållet studiemedelssystem som gerbättre rättvisa och rimligare utbildningsmöjligheter ändagens system. I avvaktan på detta anser folkpartietatt både barntillägget i svux och svuxa, CSN-kortetoch resebidraget till elever vid SSV skall finnas kvaroch hänföras till utredningen för övervägande.Samtidigt anser vi att nya utgifter som studiestödtill YTH-utbildning och stipendium vid basårsutbild-ning inte skall realiseras.Herr talman! I SfU:s betänkande 15 behandlas re-geringens förslag om särskilt vuxenstudiestöd ochmöjligheterna till avskrivning av studielån vid de9 000 nya N/T-platser som skall inrättas vid universi-tet och högskolor.Detta nya stöd skapar nya orättvisor. Kostnaden,som beräknas till 1,6 miljarder, är orimlig för en till-fällig satsning på 9 000 personer. skapasmöjligheter för dem som avbrutit sin utbildning att fåen betald utbildning som deras studiekamrater somkämpat sig igenom sin utbildning gått miste om.I ett läge då saneringen av statens budgetunder-skott kräver stora uppoffringar av grupper med sämreförutsättningar och sämre ekonomi finns det inte ut-rymme för några satsningar på speciellt utvalda grup-per. Regeringens och utskottsmajoritetens förslag bördärför avslås.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reser-vationerna 7, 25, 33 och 34 i betänkande 12 samt tillreservation 1 i betänkande 15. Självfallet står jagbakom övriga reservationer som har fogattill de två betänkandena.Anf. 23 ()Herr talman! I går på kultursidafanns en artikel av med rubriken Artikelförfattarenriktar ett ironiskt tack till världens mest jämställdariksdag, till världens mesta kvinnoriksdag, för alla denedskärningar som drabbar kvinnor. "Det är väl där-för som man nu avskaffar barntillägget för vuxenstu-derande?" "När en majoritet i socialför-säkringsutskottet beslöt att ta bort dessa 992 kronorper månad, är det naturligtvis särskilt med tanke på delågavlönade kvinnorna!" fortsätter hon.Det är inte utan att jag undrar hur och när och ivilka frågor det kommer att märkas att vi har 40 %kvinnor i , varav de flesta kommer från detparti som hade varvade listor och som vill ha varan-nan damernas. Tillsammans med tarsocialdemokratiska kvinnor och män bort barntilläg-get i vuxenstudiestödet. Tillsammans med Moderater-na sänker Socialdemokraterna studiebidraget. Till-sammans med alla partier utom - alltsåäven parti - tar Socialdemokraternabort möjligheterna för familjer med låg inkomst att fåextra tillägg i tio månader.Man gör det genom att hävda att det statsfinansiel-la läget kräver det. Med all respekt för det statsfinan-siella läget vill jag säga att det finns bättre grupper attsöka stöd hos när det gäller statens dåliga finanser änlågavlönade kvinnor med barn. harpekat på ett antal.Socialdemokraterna i socialförsäkringsutskottethänvisar till att man inte kan ta hänsyn till t.ex. famil-jens storlek eftersom sådana förhållanden beaktasinom familjepolitikens ram. Vilken familjepolitik?Vilken familjepolitik är det som beaktar sådana för-hållanden? Inte är det den socialdemokratiska. Därhar man sänkt bostadsbidrag, barnbidrag, flerbarn-stillägg och bidragsförskott. Är det detta som menasmed att beakta sådana förhållanden när man hänvisartill familjepolitikens ansvar, dvs. att sänka barnbidra-get och låta studiebidraget följa med?Varför stöder inte Socialdemokraterna förslag att höja ersättningen från 65 till 75 %av a-kassan om man nu anser att sänkta studiebidragskall behandlas i familjepolitiken och värnarom lågavlönade kvinnor i komvux, vilket världensmest jämställda regering lovade i valrörelsen?Sanningen är att man inte vågar ta sitt ansvar. Manhävdar att studiebidragens storlek och barntilläggen ivuxenstudiestödet hör till familjepolitiken när denegentliga sanningen är att det är ett dråpslag motarbetarklassens kvinnor - ett dråpslag mot lågutbilda-de kvinnor som uppmanas att utbilda sig för attkunna få bättre jobb. Att då hävda att de nedskärning-ar som görs inom studiestödets område skall beaktasinom familjepolitiken är att inte våga ta sitt ansvar.Socialdemokraterna vet lika väl som jag att denpolitik som förs inom familjepolitiken och vad gällerstudiestödet inte är ägnad att öka jämställdheten ellerbidra till kvinnors frigörelse i . Ni vet lika välsom jag att de förändringar som föreslås på familje-politikens område drabbar barnfamiljerna - även densänkning av studiebidraget som ni nu genomför medhjälp av . Ni vet också att förändringarnagenomförs i så snabb takt att ni inte kan överblickakonsekvenserna av hur nedskärningarna drabbar. Niborde därför ha talat om för regeringen att ni inte ärberedda att medverka till att studiebidraget sänks. Niborde ha uppdragit åt den socialdemokratiska rege-ringen att återkomma med en redovisning av de för-delningspolitiska effekterna av de besparingar somgenomförs på familjepolitikens område.Då hade ni funnit att de besparingar, nedskärning-ar och försämringar som ni föreslår på just familje-politikens, studiestödets och socialförsäkringarnasområde ensidigt drabbar arbetslösa kvinnor med barn,komvuxstudenter med barn och lågavlönade kvinnormed barn. Hur ni kan acceptera det förstår jag inte.Jag vet att räntan är hög. Jag vet att ränteskuldendrabbar var och en. Jag vet att det är viktigt att fåstatens finanser i balans. Men staten består av enskil-da kvinnor, män och barn. Vad ni nu gör är att se tillatt skapa finansiell obalans i stora delar av dessasamhällets minsta enheter, nämligen de enheter niinnan valet utlovade ert fulla stöd.När det gick upp för en grupp kvinnor på att barnbidraget skulle sänkasanordnade de en demonstration. De skickade ut eninbjudan till alla partier att tala på just denna de-monstration. Jag var där. Det enligt egen utsagostörsta kvinnopartiet skickade en tjänsteman.Det var som socialdemokrater till-sammans med moderater beslutat att ta bort barn-tillägget i vuxenstudiestödet. När de demonstrerandekvinnorna fick reda på det började en mamma gråta. "Vad skall jag göra nu?" "När skatten ärdragen har jag kvar. Hur skall jag kunnafortsätta plugga om ni drar till av det? "Hon såg att ni genom detta beslutkommer att skapa obalans i hennes och hennes familjsfinanser. Hon måste gå tillbaka till a-kassan och däref-ter socialbidrag.Vari ligger logiken? Att börja studera i vuxen ål-der kräver mycket styrka och ork. Många av dem somstuderar på komvux har dålig skolgång bakom sig.Försvinner barntillägget försvinner också möjlighetentill bättre kunskap och kompetens för dessa kvinnor.Det är bara oförnuftiga och okloka som inte inser vadSverige kommer att förlora genom att inte höja kun-skapsnivån hos folket.Kvinnofrågorna fick skjuts och kvinnorna stöd närStödstrumporna hotade med att starta ett kvinnoparti.Före valet skrev Stödstrumporna en bok. I den re-kommenderade de kvinnor i att rösta på So-cialdemokraterna. Varför gjorde de det trots att devisste att även Socialdemokraterna måste spara? Jo,kanske därför att de trodde att Socialdemokraternaskulle fördela bördorna rättvist. De trodde nog inte attdet systemskifte som borgarna började vad gällerfamiljerna skulle fullföljas av en socialdemokratiskregering.Var är stödstrumporna ? Varför har de tyst-nat? Räckte det för dem med fler kvinnliga lands-hövdingar och att det blev lättare för kvinnor att lånapengar i banken?Jag vill uppmana kvinnorörelsen i att nusamla kvinnorna till protest mot alla dessa kvinnofi-entliga förslag.Herr talman! Jag yrkar bifall till Vänsterpartietsreservationer nr 8 och 11.Anf. 24 () replikHerr talman! Det var ett intressant anförande frånUlla . Det är rätt att vi skall göra ett studi-estödssystem som är till gagn för de sämst utbildade,dem som saknar utbildning och dem som utgör be-gåvningsreserven i vårt samhälle och som vi såvälbehöver i den högre utbildningen. Det gäller väldigtmånga av kvinnorna.Nu har ni en chans att leva upp till era anföranden- inte bara här i kammaren utan på gator och torg därni talar om jämställdheten och alla människors likarätt att skaffa sig en bra utbildning, höja sin kompe-tens och få bättre ekonomi och förutsättningar.Varför säger ni då nej till att föra över frågan omstatens skolor för vuxna? Det ges resebidrag på 2,9miljoner för skolan i . Massor av kvinnorsom bor i glesbygden, som inte klarar barnpassningenoch inte kan gå på komvux i sin hemkommun väljerav egen fri vilja detta system för att komplettera singrundutbildning för att sedan gå vidare till universitetoch högskolor. Varför låter ni inte Studiestödsutred-ningen klara av denna fråga? Vi bör föra den dit istället för att slå undan benen på dessa kvinnor, somjag har försökt redovisa i mitt anförande.Lev upp till era paroller! Då skall jag kämpa till-sammans med er för att förbättra studiestödssystemetframför allt för kvinnor som saknar utbildning.Anf. 25 () replikHerr talman! Det är frestande när man på detta sättblir uppbjuden av en man i kammaren. Det tror jaginte har hänt mig förut. Men jag måstegöra besviken.Hanna kommer att taupp diskussionen om och kommenteravarför vi har ställt oss som vi har gjort till just rese-bidraget till SSV.Jag vill passa på att påminna om attdet finns en möjlighet att kämpa för de sämst ställdakvinnorna genom att se till att stödja det extra tilläggsom barnfamiljer som har dålig inkomst kan söka ochfå. Men det har ni avslagit.Anf. 26 () replikHerr talman! Det har kommit ett pressmeddelandefrån SSV i där man beskriver denna situa-tionen. Man talar om att den satsning som Sverigesregering vill göra på distansutbildning och på dessaskolor för vuxna, framför allt för vuxna kvinnor, spo-lieras därför att vi inte är beredda att föra över frågantill . Det handlar faktiskt om2,under detta budgetår - vi har framför oss. Till dess borde ha kunnat fixa detta.Det går inte att säga att ett som avskaf-fas , vilket jag tror kommer att ske, skall varagrund för dessa människor att klara sin situation. Detär en omöjlighet.I kontakter har CSN sagt att bl.a. SJ inte kommeratt ställa upp på att göra något för de vuxna. Vill degöra något vill de göra det för ungdomarna. Vill fly-get göra någonting gör de det för ungdomarna för attlära dem att resa på ett visst sätt. Därför är ingen lösning för dessa människor.Anf.