prot · GJ0927 · 1995-11-22 00:00:00 — Det är för mig en gåta, mendet får vi kanske debattera vid ett annat tillfälle.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 18 §. )10 § Hemlig teleavlyssning och hemligteleövervakningFöredrogsJustitieutskottets betänkande 1995/96:JuU1Hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning(prop. 1994/95:227 och skr. 1995/95:9)Anf. 54 ()Fru talman! I justitieutskottets betänkande1995/96:JuU1 behandlas hemlig telefonavlyssningoch hemlig teleövervakning. Vi moderater ställer ossbakom dessa ändringar i rättegångsbalken.Men det finns också två motioner från moderatariksdagsledamöter vad gäller buggning. Jag vill redaninledningsvis, fru talman, yrka bifall till reservationenom buggning under mom. 2.Vi kan bara konstatera att polisen är i behov avalla hjälpmedel vid utredning av allvarlig brottslighet.I dag kommer vi här i kammaren att rösta för ett för-slag till hemlig teleavlyssning och teleövervakningsom syftar till en anpassning till den tekniska utveck-lingen på teleområdet och förändringar på telemark-naden.Avlyssning med dold mikrofon, s.k. buggning, ärinte tillåtet , men vi moderater anser att detta börtillåtas. Rättssamhället måste ge Polisen dessaresurser. Det är viktigt att vi på alla sätt nu sätter innya medel i kampen mot grov brottslighet. Givetvisbör buggningen omgärdas av samma integritetsskyddsom finns i fråga om telefonavlyss-ning.Fru talman! Om det inte framgick tydligt nog in-ledningsvis, vill jag alltså yrka bifall till reservationenom buggning, som gäller mom. 2, samt i övrigt tillutskottets hemställan.Anf. 55 ()Fru talman! Utvecklingen när det gäller teknik påteleområdet har gjort att tvångsmedlet telefonavlyss-ning i många avseenden har blivit ett trubbigare in-strument att använda i förundersökningsförfarandet.Det fokuserar diskussionen på dels möjligheten attförbättra regelverket kring den nuvarande telefonav-lyssningen, dels andra typer av tvångsmedel som i daginte är tillåtna enligt svensk lagstiftning.När det gäller att effektivisera och förbättra möj-ligheterna att använda det nuvarande telefonavlyss-ningstvångsmedlet föreslår regeringen en rad saker,och det är dels de förslag till ändring av lagstiftningensom finns i den proposition som behandlas i justitieut-skottets betänkande i det här ärendet, dels planeradeåtgärder för att ålägga teleföretagen skyldighet attanpassa sin teleteknik så att den blir avlyssningsbar.Ett sådant arbete pågår i , och vikan förvänta oss förslag på det området inom kort.När det gäller möjligheterna att använda andra ty-per av tvångsmedel, som inte är tillåtna , är detockså en fråga som aktualiseras med tanke på dentekniska utvecklingen. I justitieutskottet ligger förnärvarande ett ärende om möjligheter att införa hem-lig TV-övervakning, som är en utvidgning av samhäl-lets möjligheter att tillgripa tvångsmedel vid förun-dersökning. Det är naturligtvis en sak som Socialde-mokraterna är positiva till, och också de flesta andrapartier.Den fråga som aktualiseras i reservationen av Mo-deraterna, nämligen möjligheten att tillåta hemligteknisk avlyssning, eller s.k. buggning, är ur mångasynpunkter en kontroversiell fråga, därför att det är etttvångsmedel som i hög grad är integritetskänsligt ochkan vara integritetskränkande. Därför måste pröv-ningen av ett sådant förslag bli väldigt ingående, därman tar hänsyn både till effektiviteten i utredningsför-farandet och till den integritetskränkning det kaninnebära att tillåta ett sådant tvångsmedel.Den frågan bereds nu i , bl.a.mot bakgrund av förslag, som ladesfram 1990. Man kan säga att det är att ha enberedning i av ett sådant ärende , men det beror också på att den borgerligaregeringen inte hade möjlighet att ena sigbakom ett förslag om buggning, mot bakgrund av attdet är ett kontroversiellt förslag. Det finns ett partisom inte delade ställningstagande,nämligen Folkpartiet.Jag kan ge uttryck för en mera personlig uppfatt-ning, eftersom frågan inte är färdigberedd. Jag tror attdet är nödvändigt att införa möjligheten till hemligteknisk avlyssning, buggning, när det gäller utomor-dentligt allvarlig brottslighet. Jag tror att den tekniskautvecklingen på teleområdet ställer krav på att vi införden arbetsmetoden för Polisen.Denna arbetsmetod finns i många andra länder.Jag kan bara nämna , där det är tillåtet attanvända buggning i utredning av mycket kvalificeradbrottslighet. Det är ett instrument som man har godaerfarenheter av och som man använder i ganska litenutsträckning, av naturliga skäl, eftersom det är väldigtarbetskrävande och kräver särskilda insatser frånPolisens sida.Jag har alltså förhoppningar om att det bered-ningsarbete som bedrivs i skallkunna leda fram till ett förslag på bordkanske nästa år.I reservationen krävs att utredningsarbetet skallbedrivas utifrån ställningstagandet att buggning skallinföras och att ett förslag skall läggas fram undervåren 1996. Jag tycker att det vore att föregripa be-redningsarbetet i om riksdagennu skulle uttala sig i den riktningen.Med den här korta argumentationen vill jag yrkabifall till utskottets hemställan och avslag på reserva-tionen.Anf. 56 ()Fru talman! Jag skulle vilja fråga : Vad är det som gör att vi måste vänta på den härutredningen i , när det fungerar bra i andraländer?Jag har inte suttit i så länge, men jag harförstått att ni här inte har varit så noga med att väntapå utredningar i andra ärenden. Varför skulle man dåinte kunna bifalla den här reservationen?Anf. 57 ()Fru talman! Jag sade i mitt anförande att det ärfråga om mycket svåra avvägningar när man måsteställa effektivitetsskäl mot integritetsskäl. Det är intehelt lätt att hantera detta, framför allt inte mot bak-grund av att bilden parlamentariskt sett är ganskasplittrad när det gäller stödet för att införa buggning.Om man skall införa ett sådant tvångsmedel måste detfinnas ett hyggligt parlamentariskt stöd, eftersom detär en känslig fråga.Att saken inte är enkel är väl ganska lätt att inse,ställd i det perspektivet att den borgerliga regeringeninte lyckades komma fram till ett ställningstagande,att det fanns oenighet i den borgerliga regeringen. Omjag inte missminner mig, fanns det också en ganskastor oenighet inom Moderata samlingspartiet, som togsig uttryck i en omfattande debatt, som jag har tagitdel av i pressen. På en moderatstämma stod två leda-möter som är framstående i den här typen av justi-tieutskottsärenden mot varandra när det gällde synenpå tvångsmedlet buggning, om det skulle införas.Det är alltså en fråga som är svår att hantera, menmin förhoppning är att vi under loppet av nästa årskall kunna få ett förslag på bord. Jag har italarstolen givit uttryck för min personliga syn påsaken, nämligen att jag är positiv till att införa enmöjlighet till buggning.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 18 §. )11 § Den svenska kriminalvårdenFöredrogsJustitieutskottets betänkande 1995/96:JuU2Den svenska kriminalvården (förs. 1994/95:RR13)Anf. 58 ()Fru talman! Det här ärendet är i ett visst och vik-tigt avseende unikt, och tyvärr negativt. Majoriteten ijustitieutskottet gör nämligen precis tvärtemot vadsom brukar ske.Det vanliga är att varje utskott tar hänsyn till omen beredning eller utredning föreligger i det sakärendeman skall yttra sig över. Detta vet varenda riksdags-kvinna och riksdagsman. Det är just ett sådant förhål-lande som brukar leda till att främst enskilda motioneravslås.Visst är det rimligt att en pågående utredning ellerett just avlämnat utredningsbetänkande som går ut påremiss får komma till punkt innan tar ställ-ning. Så resonerar man vanligen i utskotten i riksda-gen. Eljest vore det statliga utredningsförfarandet ochremissarbetet fullständigt bortkastat, dvs. om riksda-gen struntade i att lyssna på utredningar och remiss-svar.Det är vad som ligger i farans riktning. Vadsom nu sker i och med justitieutskottets betänkande nr2 från årets är att beslut fattas om inriktning-en av kriminalvårdspolitiken utan att man inväntarberedningsarbetet och remissvaren på förslag som lagts fram.Justitieutskottets majoritet utgår från en skrivelsefrån revisorer - låt vara att man i utskot-tets text överlåter detaljutformningen åt något kom-mande forum. Revisorernas förslag om en ny krimi-nalvårdspolitik kan sägas gå ut på det gamla filmtemat. Fortsättningen på filmtiteln ärsom bekant "det är vår". Men det är faktiskt inte vår,åtminstone inte i positiv bemärkelse, i det svenskabrottssamhället. Alla hör vi talas om de mörka sidor-na.Vi moderater i justitieutskottet reserverar oss motutskottsmajoritetens sätt att förbigå den synnerligenaktuella förslag och det re-missarbete som pågår runt om i vårt land. Jag berdärför att få yrka bifall till reservationen.Det här beteendet från utskottsmajoritetens sida ärinte bara förkastligt av formella och moraliska skäl.Det är också förkastligt i sakfrågorna, i kriminal-vårdspolitiken.Det finns anledning till invändningar mot resone-mang och långtgående slutsatser i Riksdagsrevisorer-nas skrivelse om den svenska kriminalvården. Jagvänder mig mot vissa av revisorernas förslag och,framför allt, mot vissa resonemang.Till Straffsystemkommitténs betänkande har vårmoderata ledamot lagt en omfattandereservation. Jag delar helt där framför-da åsikter om fängelsestraffet och dess betydelse ochockså om den felsyn som Straffsystemkommitténsmajoritet har kommit att ge uttryck för.Vi moderater menar att det är angeläget att nu ar-beta igenom hela denna materia, att ge Justitiedepar-tementet möjligheter att utan pekpinnar från riksdagen- som vi befarar kommer att bli fallet med det härbeslutet - gå igenom hela detta material och natur-ligtvis i första hand omfat-tande betänkande. Där finns expertisen; där har manresonerat igenom det hela.Även om man enligt mitt förmenande har kommitfel i vissa avseenden är det angeläget att inte baralägga detta som ett formellt underlag för en komman-de proposition. Jag hoppas alltså att regeringen så tillvida nu korrigerar ett, som jag sade, unikt beteendefrån sida.Anf. 59 ()Fru talman! Jag börjar med att yrka bifall tillhemställan i justitieutskottets betänkande nr 2 underinnevarande riksmöte.Riksdagens revisorer har gjort en bra genomlys-ning av den svenska kriminalvården och sett på hurden fungerar jämfört med de riksdagsbeslut som lig-ger till grund för verksamheten. Det är justitieutskot-tet som har initierat detta arbete, och vi har också medstort intresse tagit del av resultatet och slutsatserna.De slutsatser som revisorerna har kommit tillstämmer i huvudsak väl med de riktlinjer för krimi-nalpolitiken som slagitfast. Vid budgetbehandlingarna /93, 1993/94 och1994/95, och även i ett annat betänkande från1993/94, har utskottet konsekvent klargjort sin positi-va inställning till en minskad användning av anstalts-behandling samt till ökad utveckling och användningav alternativa, icke frihetsberövande påföljder.Utskottet har också i dessa sammanhang välkom-nat olika initiativ som syftar till ett bättre innehåll ifrivårdspåföljderna liksom ökade insatser inom fri-vården i övrigt. Utskottet har också understrukit vik-ten av differentiering inom anstaltsvården.De här ståndpunkterna stämmer också väl meddem som har kommitfram till.Moderaterna vill inte instämma i det här, och dettrots att revisorer är eniga i sina slutsatser.Även bland revisorer haralltså slutit upp kring revisorernas slutsatser.För att undvika den här motsättningen försöker nuModeraterna och föra en formelldiskussion om att "brukar" avslå förslag närdet pågår utredningar eller frågan är föremål för re-missbehandling och överväganden i regeringskansliet.Låt mig säga, fru talman, att det är ett märkligtsätt: att satsa resurser, både tjänstemän och politikerhos revisorer, på att göra stora genom-lysningar av väsentliga samhällsområden för att sedanriksdagen, som har satt i gång hela arbetet, som"princip" avslår de förslag som framförs. Det är minstsagt en besynnerlig signal, för att använda moderntspråkbruk.Om man sedan går igenom några tidigare betän-kanden från justitieutskottet finner man lätt att denprincip som nu hävdar - att man brukaravslå - närmast är konstruerad för det här fallet. I detbetänkande som alldeles debatterades i kamma-ren, dvs. justitieutskottets betänkande nr 1, hittar exempel på att inte alls lever somman lär. I det betänkandet avstår man inte från att ikammaren yrka på ett tillkännagivande till regeringeni en fråga som har utretts och övervägs i regerings-kansliet. I det här fallet gäller det att villtillåta buggning. Av någon anledning måste kamma-ren nu votera om den saken trots att frågan övervägs iregeringskansliet.Det vore ju logiskt, fru talman, att Moderaternaåtminstone hade samma ståndpunkt i två olika betän-kanden när det gäller hur man skall hantera ärendena- om det nu är en princip. Jag anser att det här intehandlar om principer utan om en moderat anpassningtill de svårigheter som uppstår när man skall instäm-ma i vad revisorer har sagt om kriminal-vården, vilket i sig stämmer med vad vidflera olika tillfällen har uttalat om den kriminalpoli-tiska inriktningen.Reservationen är alltså tillkommen för att partietinte vill göra ett tillkännagivande av det här sakligainnehållet. Sedan försöker man garnera detta med ettresonemang om att brukar avslå Riksdagensrevisorers förslag. Det här hade vi en i mitt tyckeganska pinsam debatt om när det gällde Riksdagensrevisorers förslag beträffande den ekonomiska brotts-ligheten under förra riksmötet.Eftersom revisorer är eniga om det härså finns det uppenbarligen en oenighet bland Modera-terna om hur den kriminalpolitiska inriktningen skallvara.Fru talman! berörde ocksåStraffsystemkommittén och ansåg att det var en vik-tig, stor och betydelsefull utredning. Det känns smick-rande, eftersom jag tillhörde ledamöterna i denkommittén, och jag tycker också att vi har lagt vä-sentliga och viktiga förslag. Men när säger att vi i majoriteten har kommit fel beträffan-de fängelsestraffet och inriktningen på de resone-mangen kan jag åtminstone som ledamot i kommitténtrösta mig med att vi ligger nära de direktiv förkommittéarbetet som utfärdades av komplikation finns det nog alltså även i detresonemanget.Fru talman! vill jag yrka avslag på den re-servation som finns till betänkandet.Anf. 60 () replikFru talman! talade om någon-ting som jag inte har talat om. Jag vill därför börjamed att säga att jag inte har talat om principer - jaghar talat om hur utskotten i brukar göraeller normalt gör, med hänvisning till att ett bered-ningsarbete först måste få genomföras.Göran tog till det drastiska: Se där - iett tidigare betänkande har gjort precistvärtom. Det handlade då om buggningen. Men därföreligger ju ett förslag . Det är väl rimligtatt stöta på om sådana sakfrågor när åren går och maninte kommer fram till önskat resultat eller till någotresultat alls. Det är ju utomordentligt att det nu skallhända någonting, men så hade det kanske inte blivitom inte vi hade gjort den här framstöten nu i form aven reservation. Det är alltså skillnad.Jag är tacksam för att inte harnågon form av tolkningsföreträde när det gäller att draslutsatser av vad som har skett - vad moderater hargjort och vad socialdemokrater har gjort i det härärendet. Jag skulle gärna vilja åberopa , och det gör jag.Anf. 61 () replikFru talman! påstår att han inte harsagt att det moderata agerandet fotas på en princip,och det är väl möjligt att han inte har använt det ut-trycket, men både nu och i tidigare debatter har det juframförts att vi brukar göra så här och att det skall gåtill så här i riksdag, nämligen så att Riksda-gens revisorers förslag skall avslås.Det är möjligt att det har gått till på det sättet, menjag tror att det har hänt ett och annat under årens lopp.Häromdagen fick jag klart för mig att disciplinen i debåda kamrar som tidigare fanns var så stor att manfaktiskt inte motionerade i ett ärende som var underutredning. Det kan tänkas att det är en ordning som vibehöver fundera på att återigen införa för att minskamotionsfloden.Poängen i de resonemang som majoriteten för ärföljande. Om uppdrar till revi-sorer att göra en genomlysning och revi-sorer gör den på ett förtjänstfullt och ambitiöst sättoch kommer till slutsatser som stämmer väl både medvad riksdagsmajoriteten har uttalat på dessapunkter och med huvudsakli-ga inriktning, är det väl att ge en underlig signal omriksdagen avslår dessa propåer från sitt eget organ,revisorer. Det kan inte vara rimligt att dåtill tjänstemännen hos revisorerna och politikernasäga: Så här brukar det gå till. Vi måste naturligtvisändå fundera på hur vi använder resurserna och vilkennytta vi gör oss av de olika arbetsinsatser som görsfrån revisorers sida.Dessutom tror jag att man kan säga att skillnadenmellan "brukar göra" och "som princip" egentligenbara är skillnaden på differensen, som man iblandbrukar säga. Jag tycker att och mode-raterna är ute på mycket lös mark i den här frågan.Anf. 62 () replikFru talman! Det var ju ett intressant uppslag somGöran lanserade här för att åstadkommaen minskning av motionsfloden. Jag ber att få hänvisadem som inte hörde vad sade allde-les till protokollet.Beträffande påstående att al-ternativet skulle vara ett avslag på riksdagsrevisorer-nas skrivelse vill jag säga att det har i varje fall intejag sagt. Jag har hänvisat till pågående beredningsar-bete i departementet med anledning av just framlagda betänkande och till allt detremissarbete som sker i myndigheter och andraforum ute i landet. Det är väl rimligt att man skriverdetta i betänkandet och inte hävdar att det är åsikternahos riksdagsrevisorerna som föranleder ett avstyrkan-de.Anf. 63 () replikFru talman! Hur skall behandla förslagfrån revisorer är en intressant diskussionsom måste föras. Att vi avslår det här förslaget därföratt andra också funderar på detta tycker jag inte kanvara rätt signal att skicka ut till revisorer.- Det är väl ett av alternativen.Ett annat alternativ är väl att säga: Vi gillar de härförslagen ganska bra, men vi avstyrker dem ändå. Detförsökte vi oss på när det gällde ekobrottsbekämp-ningspropåerna från revisorer. Vi tyckteatt de förslagen var ganska bra, men vi skulle ändåavslå dem.Samma sak är det med motionen från moderaternamed anledning av förslaget. I den yrkas att riksdagenavslår revisorers förslag i enlighet medvad som anförts i motionen. Där finns hänvisningartill pågående utredningar men också en del resone-mang i sak som jag inte tycker att man skall ta ställ-ning till.Det här problemet är inte alldeles enkelt. Det ford-rar en fortsatt diskussion om hur man skall hanteraförslag från revisorer. Om man nu sägernej till det här är ju det också en meningsyttring frånriksdagen. Därför har jag uppfattningen att man börpå allvar diskutera igenom hur detta skall gå till. Detär möjligt att vi hade kunnat komma överens om nå-gon skrivning också i justitieutskottet, om inte rakayrkanden om avslag på revisorernas förslag hadekommit från . Det är möjligt att det härkan bli föremål för ny debatt både i justitieutskottetoch i andra sammanhang, men bra är det ju inte att iriksdagen säga nej till förslag som man tycker är bra.Anf. 64 ()Fru talman! Låt mig anknyta till det som GöranMagnusson avslutade med. Jag instämmer i att vimåste fortsätta diskussionen om hur vi handläggerexempelvis revisorers förslag. Vi hade ivår grupp en diskussion just i frågan, om man kanavslå någonting som man tycker stämmer överens delsmed det egna partiets uppfattningar, dels med deuppfattningar som utskottet har uttalat att man ställersig bakom. Det skulle kännas fel att avslå någontingsådant, även om det föreligger förslag som skall be-handlas i regeringen, bl.a. från Straffsystemkommit-tén, där jag också ingick.Vi i har diskuterat, penet-rerat och behandlat det här mycket svåra området,straffsystemets uppbyggnad. Alla de kunniga på om-rådet som har hörts i det här ämnet har en mycket storkompetens. Det är självklart att man under fyra årsutredningsarbete kan gå djupare in i sakförslagen änvad revisorerna kan göra under en kortare tid.Trots detta kändes det naturligt att ställa sig posi-tiv och att ställa sig bakom revisorernas förslag, ävenom det fanns inslag i detta förslag som inte stämdehelt överens med våra uppfattningar. Det är orsakentill att vi står bakom majoritetsförslaget.Inriktningen stämmer med utskottet. Det stämmermed vår syn i . Det stämmer oerhört väl över-ens med starka majoritet pådet här området. Jag kan förstå att intevill ställa sig bakom detta, eftersom de också har enreservation i . Det har ocksåFolkpartiet, men ställer sig bakom dennamajoritetstext i detta betänkande. Det är ganska in-tressant inför framtiden.Det viktiga i utredningoch revisorernas förslag är inriktningen att antaletkorta fängelsestraff skall begränsas och att man skallförsöka ersätta dem med alternativa påföljder, icke-frihetsberövande.Från sida har vi arbetatför att kunna få samhällstjänst som en fristående på-följd. Det är också ett förslag som finns i . Detsamma gäller för kontraktsvård.Även inriktningen att finna vägar att använda elboja istörre utsträckning och försök med back door-systemet kräver ett ökat innehåll i frivården och detprogram som där behövs. Revisorerna har också be-tonat i sitt förslag att frivårdens innehåll måste för-stärkas.Det finns dock delar av revisorernas förslag somjag inte kan ställa mig bakom. Det gäller t.ex. att manskall använda sig av lokalanstalterna i stället för pro-gram inom frivården. Som vi skriver i utskottstextenkan det komma i konflikt med normaliseringsprinci-pen. Vi ställer oss således i utskottet inte helt bakomallt vad revisorerna har föreslagit.Det är naturligtvis också önskvärt att frivården fårökade resurser för att kunna ha ett bra innehåll. Meningen av oss kan lova att det skall bli så. Därförär det viktigt att det också förs till protokollet att ävenom vi som helhet tycker att det här är mycket positivtställer vi oss inte bakom alla detaljer när vi instämmeri revisorernas förslag. Med detta vill jag yrka bifalltill utskottets hemställan.Anf. 65 () replikFru talman! Eftersom tog uppStraffsystemkommitténs förslag, som i hög grad är enparallell till riksdagsrevisorernas skrivelse, vill jagcitera inledningen av reservation idenna som klargör sammanhangen. Det gäller såledesmajoriteten i . "Majoriteten har i sin tolkning av direktiven och isin analys - enligt min mening - inte i tillräcklig gradbetonat den roll fängelsestraffet och allmänpreventio-nen alltjämt bör spela i det svenska straffsystemet.Fängelse, med sina för den dömde negativa konsek-venser, kan inte undvaras som den strängaste formenför straff, och alternativen bör prövas mot de för sam-hällsskyddet gynnsamma effekter som fängelset obe-stridligen har.Utredningsmajoriteten synes ha uppfattat uppgif-ten att finna alternativ till fängelse som överordnad,även i de fall då användningen av fängelsestraffet tersig särskilt påkallat. "Det finns också anledning att erinra om att det inteenbart medför besparingar om man mer eller mindretar bort fängelsestraff i skalan upp till . I ställetfinns det anledning att erinra om hur halvtidsfrigiv-ningen bokstavligen genererade ökat antal brott ochdärmed kostnader för samhället och för den enskildesamt mycket lidande.Anf. 66 () replikFru talman! Vi skall kanske inte nu debattera ellerdiskutera förslag alltför ingå-ende. När det gäller fängelsestraffen som helhet är detsjälvklart att allmänpreventionen finns med i denfortsatta bedömningen av att fängelsestraff kan behö-vas. Däremot har det inte visat sig att det i längdenhar kunnat bringa ned fängelsestraffen. Återfallsfre-kvensen är otroligt hög vid fängelsestraff. Dessutomär den strafformen mycket dyr. Om vi kan finna mind-re dyra former som är mer humana och som dessutomkan minska återfallsfrekvensen, måste det ligga i allasintresse.Anf. 67 () replikFru talman! Får jag bara helt kortfattat konstateravad som redan har konstaterats tidiga-re, nämligen att det inte finns någon dokumenteradsanning vad avser fängelsestraffet kontra annan ochmera lössläppt straffmetod och de ekonomiska följ-derna.