prot · GI0986 · 1995-04-05 00:00:00 — Jag begärde inte replik i syfte att gå ipolemik, utan jag vill bara göra den noteringen att vi iden reservation nr 4 som kammaren nu kan ta ställ-ning till har gått litet längre än vad som var möjligt idet tidigare betänkandet och tydligare uttalat behovetav fler flygplatser, vilket gör det än smakligare attstöda denna reservationstext.Anf. 25 ()Fru talman! Motivet för att återremittera ärendettill skatteutskottet var att det förelåg osäkerhet angå-ende underlaget för beslut om antalet gemenskaps-flygplatser. Den information som redan nu finns till-gänglig pekar på att bör anmäla ett störreantal flygplatser som gemenskapsflygplatser, så attnäringslivets och regionernas framtida behov täcks.Det är regeringens ansvar att fatta de beslut som be-hövs för att detta skall uppnås. Tullnärvaron på ortermed internationell luftfart måste säkras.Antalet gemenskapsflygplatser är sannerligen inteden enda punkten som är osäker i detta betänkande.Uppgörelsen mellan Socialdemokraterna ochMiljöpartiet innebär att företagens avgifter ökar. Menhur skall dessa avgifter användas?I debatten sade Socialdemokraternastalesman : "Avgifterna är inte till för attfinansiera narkotikakontroll och service till företa-gen." Vidare sade : "Avgifterna ingårfaktiskt i Tullens budget i vissa avseenden. I vissaavseenden ingår de i regeringens budget. "Men i motiveringen till uppgörelsen skriver Soci-aldemokraterna och : "Syftet är dock attde skall ge förbättringar av kontrollverksamheten ochbättre service åt näringslivet. Ambitionsnivån är attinte eftersätta narkotikabevakningen. "Vad är det som gäller? Kommer avgifterna narko-tikabekämpningen till godo eller inte?Nästan kommer larmrapporter om attnarkotikamissbruket ökar, framför allt i sydvästraSverige, vilket jag har redogjort för i tidigare debat-ter.I en artikel i tidningen läste jag att statsrå-det vid ett besök i i fre-dags sade att det är hög tid att slå larm om ungasdrogvanor. Socialministern fick med sig ett uttalandesom gick ut på att möjligheter somgränsstad att bekämpa narkotikan bibehålls. Enligttidningsartikeln lovade att ta hand omuttalandet.Vad som krävs är att larmrapporterna leder konkret uppföljning och åtgärder, inte bara flerord.Det måste ske en skyndsam utvärdering av effek-terna för kontrollverksamheten av bl.a. narkotika ochtullverksamheten i övrigt. Jag uppmanar regeringenatt vidta åtgärder så att utvärderingen blir genomförd.Det är angeläget att regeringen noga uppmärksammarkonsekvenserna av besparingarna. Regeringen, Soci-aldemokraterna och i får taansvaret för de kraftiga neddragningarna inom . Jag är övertygad om att det kommer att behö-vas mer resurser till Tullverket.För att vinna tid yrkar jag bifall endast till dekristdemokratiska reservationerna nr 3, 4 och 6, menjag står bakom alla de reservationer som vi har med-verkat i. Beträffande anslaget kommer vi i andra handatt stöda reservation nr 1.Anf. 26 ()Herr talman! Avsikten med återförvisningen avskatteutskottets betänkande nr 23, Anslag till Tullver-ket, till utskottet för ny behandling var att frågan omklassificering av flygplatser skulle brytas ut för sepa-rat behandling.Efter förnyad behandling kan vi konstatera att detinte har funnits anledning att frångå utskottets tidigareställningstagande. Vi har pekat på det faktum att dethandlar om ett anslagsärende som måste ses som enhelhet, och det är därmed direkt olämpligt att bryta utnågon fråga ur betänkandet.En fördröjning av hela ärendet skulle fördröja dennödvändiga förändring som står inför. Enfördröjning skulle också vara kostsam, och den skulleleda till ökad oro hos dem som jobbar i Tullverket.Herr talman! Frågan slutdebatterades ,och något nytt har inte tillförts. Därmed anser jag attvi inte har behov av att utnyttja vår replikrätt.Med hänvisning till utskottsmajoritetens ställ-ningstagande i nu föreliggande betänkande och vadjag sade i debatten om anslag här i kam-maren yrkar jag bifall till utskottets hem-ställan i skatteutskottets betänkande 1994/95:SkU33och avslag på samtliga reservationer.Anf. 27 () replikHerr talman! Det är beklagligt att ochjag och andra i utskottet inte kunde enas vid utskotts-behandlingen när det gäller frågan omhuruvida detta skall ses som ett anslagsärende ellerinte.Oavsett om det blir majoritetens anslag eller vårtanslag som vinner kammarens gehör är det sedanmyndigheterna som skall ta ställning till antalet flyg-platser. Därmed kan man per definition konstatera attdet inte är ett anslagsärende. Det är andra övervägan-den som skall göras.Anf. 28 () re-plikHerr talman! Jag skall också fatta mig kort ochinte ha onödigt många repliker här . Jag vill frågaSverre som talesperson för socialdemokraterna iriksdagen hur han ser på en uppföljning och utvärde-ring av de kraftiga besparingarna. Är socialdemokra-terna i beredda att trycka på regeringen såatt den här uppföljningen verkligen kommer till ståndså att vi kan korrigera anslagen till Tullen i ett senareskede om så skulle behövas? Eller tänker socialdemo-kraterna här i helt passivt se på utveckling-en framöver?Anf. 29 ()Herr talman! Jag tänker inte heller försöka ta uppen debatt igen, även om gör det.Jag kan bara konstatera att han försöker göra gällandeatt de kraftiga nerdragningar inom Tullen som nukommer att beslutas om skulle vara ett resultat av enöverenskommelse mellan mig då påpeka att en effekt som vi nu ser avEU-medlemskapet bl.a. är att Tullens arbete måsteomorganiseras eftersom en del arbete försvinner. Detär en direkt effekt av EU-medlemskapet och inte avden uppgörelse som vi har gjort.Jag tänker inte heller ta några repliker eftersom vihade den här debatten , som . Det finns ingen anledning att ta den lång-samma reprisen . Jag konstaterar bara att vi stårfast vid vår uppfattning att det inte är ellerskatteutskottets uppgift att bestämma vilka flygplatsersom skall klassas som internationella. Det gör och . De har fått det förtroendet.Jag tycker att de skall få slutföra detta.Därmed vill jag yrka bifall till utskottets förslag.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 1 (anslag, m.m.)1. utskottet2. 1 (m, c, fp)3. res. 2 (v).4. res. 3 (kds)Förberedande votering 1:19 för res. 213 för res. 3274 avstod43 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 2:128 för res. 119 för res. 2166 avstod36 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:167 för utskottet146 för res. 136 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 149 s, 1 v, 17 mpFör res. 1: 75 m, 24 c, 18 fp, 16 v, 13 kdsFrånvarande: 12 s, 5 m, 3 c, 8 fp, 5 v, 1 mp, 2 kdsLeif () anmälde att han i den förberedandevoteringen 2 avsett att rösta ja men markerats ha rös-tat nej.Mom. 3 (klassificering av flygplatser)1. utskottet2. 4 (m, v, kds)Votering:206 för utskottet107 för res. 436 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösternaFör utskottet: 149 s, 22 c, 18 fp, 17 mpFör res. 4: 75 m, 2 c, 17 v, 13 kdsFrånvarande: 12 s, 5 m, 3 c, 8 fp, 5 v, 1 mp, 2 kdsMom. 4 (tulltjänstemäns kontrollbefogenheter vid inregräns)1. utskottet2. 5 (c)Votering:260 för utskottet30 för res. 621 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 149 s, 73 m, 3 c, 18 fp, 17 mpFör res. 6: 17 v, 13 kdsAvstod: 1 m, 20 cFrånvarande: 12 s, 6 m, 4 c, 8 fp, 5 v, 1 mp, 2 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.7 § Beslut beträffande utskottsbetänkandensom slutdebatterats den 30 marsSkU19 Alkoholskatt och tobaksskattMom. 1 (skatten på alkoholdrycker)1. utskottet2. 1 (mp)Votering:291 för utskottet18 för res. 14 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 149 s, 74 m, 22 c, 18 fp, 16 v, 12kdsFör res. 1: 17 mp, 1 kdsAvstod: 1 m, 2 c, 1 vFrånvarande: 12 s, 5 m, 3 c, 8 fp, 5 v, 1 mp, 2 kdsMom. 3 (teknisk sprit)1. utskottet2. 2 (m, c, fp, kds)Votering:184 för utskottet129 för res. 236 frånvarandePartivis fördelning av rösterna:För utskottet: 149 s, 17 v, 17 mp, 1 kdsFör res. 2: 75 m, 24 c, 18 fp, 12 kdsFrånvarande: 12 s, 5 m, 3 c, 8 fp, 5 v, 1 mp, 2 kdsMom. 9 (framtida agerande i EU såvitt avserskattefri försäljning i den internationella trafiken ochskattefri införsel av alkoholdrycker och tobaksvaror)1.utskottet2.res. 6 (fp, v)Votering:274 för utskottet37 för res. 62 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 149 s, 75 m, 23 c, 15 mp, 12 kdsFör res. 6: 18 fp, 17 v, 1 mp, 1 kdsAvstod: 1 c, 1 mpFrånvarande: 12 s, 5 m, 3 c, 8 fp, 5 v, 1 mp, 2 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SkU24 Beskattningssystemets utformning underkriser och i krigKammaren biföll utskottets hemställan.FiU23 Ekonomisk demokrati, sparande ochägarspridningMom. 1 (utredning för ökad ekonomisk demokrati)1. utskottet2. 1 (v)Votering:274 för utskottet17 för res. 119 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 60 m, 23 c, 17 fp, 17 mp, 12kdsFör res. 1: 17 vAvstod: 1 s, 15 m, 1 c, 1 fp, 1 kdsFrånvarande: 15 s, 5 m, 3 c, 8 fp, 5 v, 1 mp, 2 kdsAnna () anmälde att hon avsett att röstaja men markerats ha avstått från att rösta.Mom. 2 (stimulans av hushållssparandet och ökadägarspridning)1. utskottet2. 3 (m, c, fp, kds)Votering:180 för utskottet130 för res. 339 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 17 v, 17 mpFör res. 3: 75 m, 24 c, 18 fp, 13 kdsFrånvarande: 15 s, 5 m, 3 c, 8 fp, 5 v, 1 mp, 2 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.8 § Internationellt utvecklingssamarbeteFöredrogsUtrikesutskottets betänkande 1994/95:UU15Internationellt utvecklingssamarbete (prop.1994/95:100 delvis).Anf. 30 ()Herr talman! Det finns anledning till en betydandeoptimism när det gäller effekten av de biståndsinsatsersom nu görs världen över. En miljard människor leverunder absolut fattigdom. Men vi har sett i flera länderatt man nu på bara en generation, , kan gåfrån absolut fattigdom till relativt välstånd. Vi vetockså att av befolkning nu bor iländer med en snabb ekonomisk tillväxt. I själva ver-ket har vi sett en revolution i u-världen när det gällerbåde demokrati och marknadsekonomi. Detta måstenaturligtvis också få konsekvenser för de svenskabiståndsinsatserna.En miljard människor i u-världen lever i vad manbetecknar som absolut fattigdom - svält och sjukdo-mar. De är ofta illiterata och förtryckta.I Stillahavsasien bor av u-världens befolk-ning. Biståndet där belöper sig till per invå-nare. Man har en tillväxttakt på om året.Detta område har tidigare hämmats av en socialistiskplanekonomi. En rad länder, t.ex. och ,har kvar en enpartidiktatur. Övergången till marknad-sekonomi har snabbt fått en tilväxt på gång som ver-kar stabil och gedigen.I bor av u-världens befolkning.Även här är det samlade biståndet perinvånare. Här lider man under dels feodalism, dels endemokratisk socialism, som har lett till en stagnation.Men man börjar nu få en tillväxt som vi kan ha vissaförhoppningar om skall bli stabil och uthållig.I och , dvs. arabvärldenoch , bor av u-världens befolkning. Här harman det högsta biståndet någonstans. Det rör sig om40 dollar per invånare. Detta är länder som ofta harbetydande inkomster från oljeexport. Men man hardrabbats av arabisk socialism. Speciellt harhaft bekymmer med socialistiska politik. Härfinns också en utvecklingsfientlighet som är ganskakarakteristisk för muslimska länder. Det har lett till , trots de resurser som faktiskt finns i ganska rikomfattning, har haft en svag utveckling.I söder om bor av u-världensbefolkning. Man har här per invånare och åri bistånd. Här ökar fattigdomen. Det är här problemenär riktigt stora. Man har ett tungt kolonialt arv attbära. Den afrikanska socialismen har inte gjort situa-tionen bättre. Vi ser nu dock en positiv utveckling iSydafrika, en utveckling som kan bli motorn för enpositiv utveckling i hela södra kan konstatera att av u-världens be-folkning bor i . Man har i bi-stånd per invånare och år. Här finns några av de län-der som tidigare hörde till världens rikaste. Undermellankrigstiden var och blandvärldens fem rikaste länder. Man har inte haft någotvärldskrig här nere, men man har haft en statsfixeringoch en strävan efter att skydda sina ekonomier, somhar gjort att man har fått en ytterst bekymmersamekonomisk utveckling. Den har vänt på ett drama-tiskt sätt. Det finns någon diktator i utöver på . Man har fått enövergång till frihandel, som har lett till att det som förbara var en tickande skuldbomb för helavärldsekonomin nu har blivit en magnet för det inter-nationella kapitalet.Den internationella situationen förändras alltsådramatiskt och snabbt. Det leder naturligtvis också tillatt man får se över inriktningen på det svenska bistån-det.Vad vi i dagens läge främst kan göra för att bidratill att bekämpa fattigdomen i u-världen är att medfrihandel öppna våra gränser för dessa länders pro-dukter.Vi har haft en lång diskussion om procentmål iSverige. Det är helt klart att vi skall ha ett rejält bi-stånd. Men jag tror att procentmål ger en olyckligfixering. När man skall sätta upp mål för en verksam-het är det viktigt att också kunna mäta rätt saker. Detär inte att mäta rätt saker, att mäta hur mycket pengarman har förbrukat. Det är inte så att man har uppnåttnågot väsentligt därför att man har gjort av med enviss summa pengar. Det är typiskt att vi inte har någottioprocentsmål för sjukvården eller något fyrapro-centsmål för försvaret.En annan svaghet är att ett procentmål från vårsynpunkt innebär att vi har en viss summa i kronor. Vikan alltså lura oss själva. Räknat i dollar är det någothelt annat. Under har av svensk BNI halve-rats i förhållande till dollarn. Det är trots allt beloppeni dollar som är det väsentliga för u-länderna.Regeringen föreslår i sin proposition en ny bi-ståndsorganisation. Den har inget namn, men det ärett super-SIDA som skall skapas, med sammanslag-ning av alla organisationer som för statens räkningbedriver bistånd.Vi tror från vår sida inte att man får några stor-driftsfördelar när man bedriver biståndspolitik. Vi trortvärtom att man, med det mycket skiftande behov-smönstret, skall ha en stor flexibilitet och inte en stelbyråkrati och en omfattande egenregiverksamhet.Man fastnar snabbt i en organisation som sedan ärsvår att hantera.Vår uppfattning är alltså att mål och medel skallfastslås av riksdag och regering, som . Sedanskall UD ha huvudansvaret för det svenska biståndet.UD skall i ökande utsträckning kunna upphandlabistånd från frivilligorganisationer - kyrkor, Rödakorset, , och allt vad de heter.Orsaken till att vi tycker att det är så värdefullt är attfrivilligorganisationerna har möjlighet att arbeta äveni odemokratiska länder utan att man därför stöderodemokratiska regimer. Dessutom har frivilligorgani-sationerna ett engagemang som är värdefullt för verk-samheten att ta vara på. De har en flexibilitet när detgäller att förändra sig, som en statlig byråkrati aldrigkan uppnå. Sedan skall man också kunna upphandlafrån andra myndigheter och företag. Vi tror dock atthuvudansvaret skall ligga inom UD, inte på en storimponerande svensk byråkrati i myndighetsform.Det kan behövas en administration speciellt förAfrika nere i . Det är där vi måste lägga hu-vudvikten i vårt arbete på biståndsområdet. Det inne-bär att vi vill bygga upp en kontroll med friståendeutvärderingsinstitut, som granskar det svenska bistån-det. Vi vill använda våra ambassader för att på platsfölja upp det bistånd UD i ökande utsträckning upp-handlar. Det innebär i sin tur också att fältpersonalingår i upphandlingen, och de summorna kan reduce-ras successivt. kan också av-vecklas.När det gäller innehållet i det svenska biståndet ärdet rimligt att se på vad det är som har skapat fram-gångarna i inte minst Stillahavsasien. Vad är det somskapar de framgångar i som vi nu serframför oss? Det är marknadsekonomin, den öppnamarknaden, dvs. frihandeln, respekten för mänskligarättigheter och uppbyggnaden av en stabil demokrati.Det är alltså viktigt för oss att bidra till just dessaområden. Det innebär att det förslag som ligger omatt demokratibiståndet skall prövas av stiftelser där deolika partiorganisationerna kan gå in och arbeta viasysterpartier i biståndsländer är någonting som vi sermycket positivt på.Det är viktigt att bygga upp marknadsekonominsinstitutioner, dvs. bankväsende och börsväsende, ochatt bygga upp rättsstaten och fiskala sidor. Det är inteminst viktigt för den spirande företagsamheten att dehar fasta spelregler. Där kan vi göra mycket medkunskapsöverföring.Likaså är det viktigt att stötta den infrastruktur,t.ex. vägar, som inte är direkt lönsam för investerareatt satsa på i dessa länder. Det är nämligen viktigt attvi får ett växande entreprenörskap, en värld av själv-ägande bönder och småföretagare, ett enskilt ägande,som motor i den ekonomiska uppbyggnad som viskall ha i u-världens länder.En annan viktig uppgift för oss är skuldavskriv-ningar. Men här gäller det också att se på vad mangör. Det finns ett antal små fattiga länder i Afrikavilkas skuldbörda visserligen ur deras budgetsynpunktär ganska stor. Men det handlar i realiteten om så passsmå belopp att det går att lösa via det vanliga bistån-det.Sedan finns det de 21 s.k. högt skuldsatta länder-na. Det är medelinkomstländer, ofta med betydandenaturresurser, icke sällan olja, där man har intecknatframtida oljeinkomster i hög skuldsättning. Det är mertveksamt att ytterligare skapa möjligheter för dessaländer att bygga upp en ny skuldbörda.Det kanske allra viktigaste är att bevara möjlighe-terna att när man byter regim i ett land, när man gårfrån diktatur till demokrati, skall den nya regimen intebehöva släpa på en orimligt hög skuldbörda. Där ärdet viktigt att ge de nya demokratiska regimerna enhyfsad chans att reda upp den ekonomiska situatio-nen.Det är också viktigt med det vi kallar för humani-tärt bistånd. Då menar vi det bistånd som inte går tillregimerna utan som går ut till människorna, mycketofta via frivilligorganisationerna. Här handlar det ombasal utbildning, inte minst för kvinnorna. Det äroerhört viktigt för dessa länder att man har ett gender-perspektiv. Det gäller inte minst därför att det ocksåhjälper oss att lösa problemen med befolkningsfråganoch den befolkningsexplosion hotar att vara på väg.Det är också viktigt att med basal hälsovård, in-klusive reproduktiv hälsa. Det är viktigt att den ut-veckling som byggs upp är hållbar. Sedan är det na-turligtvis viktigt att vi är beredda till ett kraftfullt ocheffektivt katastrofbistånd. En viktig aspekt är att ka-tastrofbiståndet skall ersätta den skörd som faller bortmen sedan inte fortsätta så att man slår ut landetsjordbruksproduktion i framtiden.Det är också viktigt att biståndet inte kan använ-das till att låta korrupta regimer sitta kvar längre änabsolut nödvändigt. Det är därför vi i våra förslagskär på de länder där det sitter diktaturer i godan ro.När det gäller det multinationella biståndet vill vistödja Bretton Woods-institutionerna, inte minstVärldsbanken, och framför allt IFC och , som vitycker är en stor tillgång.Det är i realiteten ekonomer från som har lagt upp den strategi som biståndetfrån kanaliseras genom. Vi menar skall ställa krav. För att få bistånd skall manockså få utveckling och demokrati. Det är en sundväg, och den är dikterad från från början.Vi tycker att det är en riktig väg.Med dessa ord vill jag yrka bifall till reservation1. Vi står bakom alla våra reservationer, men tänkerbara begära votering på reservation 1.Anf. 31 ()Herr talman! har fastlagt målet att 1 %av BNI skall gå till det internationella utvecklings-samarbetet. Att ange en procentsats i förhållande tillBNI innebär att biståndet följer vår eget lands eko-nomiska styrka.Det är därför med både förvåning och sorg somjag noterar att den socialdemokratiska regeringen iårets budget föreslår att frysa biståndsramen under dekommande tre åren. Den här konstruktionen kan med-föra, om det sker som vi alla hoppas på, att Sverigesekonomi skall stärkas , attbiståndets andel av BNI sjunker . Enfrysning innebär också att återhämt-ningen mot enprocentsmålet blir svårare.Under krisuppgörelsen gjordes ocksåen besparing på biståndet. Men ambitionen från dendåvarande regeringen var att så snart det var möjligtkompensera det, och det gjordes också så fort eko-nomin medgav detta. Jag vill därför ställa en fråga tillSocialdemokraterna. Varför valde man just den härkonstruktionen att frysa biståndet ,med de risker det innebär för en återhämtning motenprocentsmålet, som är så viktig för oss alla?Jag vill av denna anledning redan nu yrka bifalltill reservation 2.I årets budgetförslag finns också en konstruktiondär biståndsramen inrymmer en avräkning av asyl-kostnader på 300 miljoner. Det innebär en sänkningav biståndet. Vi i motsätter oss dettaberäkningssätt. Jag vill återigen ställa en fråga. Varföranvänder man denna konstruktion att blanda in asyl-kostnaderna i det internationella samarbetet och bi-ståndet?I många år, jag tror att det nästan är ,har drivit principen att bistånd skallkunna anslås till samarbetsområden som är angelägna.När man därefter har kommit överens om målområ-dena kan man fördela biståndet till länder som äraktiva på dessa områden i stället för att ha ett renodlatländerprogram.Det är därför glädjande att allt fler samarbetsom-råden kommer upp i biståndssamarbetet. Det gällerövergripande stöd till demokrati, mänskliga rättighe-ter, miljö och jämställdhet. Det är enligt vårt sätt attse ett steg i rätt riktning.En stor biståndsgivare i utvecklingsarbetet ärVärldsbanken. Där har vi i också ettförslag. Vi tycker att en del av det arbetet i ställetborde läggas på , som är FN:sorgan för utvecklingssamarbete. Vi har därför i enmotion föreslagit att anslaget skall ökas till justUNDP för att markera detta.Utskottet har också vikten och nödvändigheten avatt få bättre insyn från sida i Världsban-kens arbete. Vi i väckte en motion där viville att regeringen skulle avge en årlig rapport tillriksdagen. Jag är här beredd att ansluta mig till ut-skottsmajoritetens skrivning. Men det ligger ett stortansvar på regeringen att komma till medinformation. I skrivningen preciseras inte på vilketsätt det skall ske. Jag förutsätter att regeringen svararupp mot denna uppmaning från utskottet.Centerpartiet är också starkt kritiskt till de befint-liga strukturanpassningsprogram som Världsbankenoch IMF använder mot för att lösa derasekonomiska problem. Dessa program slår mycket hårtbl.a. på t.ex. utbildningsområdet och hälso- och sjuk-vård. Det är områden som på lång sikt är viktiga in-vesteringar för länder i tredje världen.Herr talman! Jag yrkar därför bifall till reservation45 där tillsammans med ochMiljöpartiet vill ha en annan inriktning på just dessastrukturanpassningsprogrammen.Inriktningen av det svenska biståndsarbetet skall varaatt bekämpa fattigdomen, att få ett samhälle med enhållbar utveckling och rättvisa mellan nord och syd.Ett akut problem är hotet mot vår miljö. Det hotetkommer från oss själva, dvs. industriländernas kon-sumtionsmönster, men också i form av t.ex. ökenut-bredning i den fattigare delen av världen, där behovetav bl.a. bränsle gör att öknen breder ut sig. Därförtycker vi också från vår sida att det hade kunnat satsasmer på miljöinsatser i årets budgetproposition.Herr talman! Jag vill också försöka att begränsaantalet yrkanden, men det är en reservation ytterligaresom jag vill yrka bifall till och det är reservation 132.Den innebär i stort sett oförändrat anslag till enskildaorganisationer i som bedriver ett mycketomfattande biståndsarbete ute i världen. Vi reservan-ter gör bedömningen att det är svårt för de enskildaorganisationerna att göra så hastiga förändringar somden föreslagna nedskärningen innebär.De projekt som dessa organisationer har satt igång, projekt som innebär att många människor äraktiva ute i tredje världen, kan komma att äventyrasmed denna drastiska nedskärning.