prot · GJ0925 · 1995-11-17 00:00:00 — Jag tillhör dem som anser attindustrin kommer att fortsätta att vara viktig i ,även om tjänstesektorn ökar i förhållande till indust-rin.Men krävs det att vi kvinnor också fårdel av utvecklingen när den här delen ökar och fården kompetensutveckling som krävs. Det vi kan se ikontorsadministrativa yrken är att man har tagit bortde enkla göromålen och i stället tagit in nya anställdamed en annan kompetens. Där har många kvinnor intehängt med utan ställts utanför. Det kan vara ett pro-blem för dem som är , som Margare-ta visade på.När det gäller arbetsmarknadspolitiken villjag säga att det naturligtvis kostar mycket mer pengaratt anlägga vägar osv. Men det är naturligtvis riktigt,som säger, att de i förlängningenskapar sysselsättning även för kvinnor, och det är jubra.Något som jag har fundera mycket över när detgäller arbetslösheten inom kontorsadministrativayrken och även andra s.k. typiska kvinnoyrken är attmännen nu går in där. Jag har ofta tagit som exempelatt man ser fler och fler manliga flygvärdinnor närman flyger. Jag har undrat: Är det faktum att männenäven söker sig till typiskt kvinnliga yrken ett resultatav att vi driver ett jämställdhetsarbete eller är det istor utsträckning ett resultat av att vi har haft och haren hög arbetslöshet? Än så länge har vi inte sett någoti lönekuvertet. Det är därför jag poängterar att det ärså viktigt att man lyfter kompetensen och att man kanha någon form av ROT-program, som om, för att lyfta just de administrativa grupper-nas kompetens. Det är bra att re-dan har tänkt på att man framöver kan utnyttja det härmed datorteken för kvinnorna.Anf. 21 ()Herr talman! Jag tror att vi är överens, både omhistorieskrivningen - vi har haft en stark ökning avden kvinnliga sysselsättningen - och om att vi harbehov av att utbildning och bl.a. näringspolitik sam-verkar.Jag har en liten fundering: Har man från Arbets-marknadsdepartementet klart för sig hur behovenbland olika kategorier kvinnor ser ut? Alla har intesamma behov av utbildning. Många kvinnor - framförallt de litet äldre - har en relativt låg utbildning ochframför allt inte utbildning på de nyare områdena somspråk och datorkunskap.Vi måste hitta lösningar om inte också investe-ringarna i infrastruktur - i broar, hus och liknande -skall upphöra. Om man bygger aldrig så fina ochallergisanerade daghem men folk inte kan vara däroch jobba därför att det inte finns pengar att avlönadem med, är också de jobben för männen i stor ut-sträckning meningslösa; då är de inte till nytta förnågon i samhället, och då kan man ifrågasätta dem.En annan fråga: Hur ser det ut med alternativautbildningar? Går man ut i samhället och talar om attkvinnorna måste tänka sig att arbeta med andra ar-betsuppgifter än de har haft tidigare? Uppmuntrarman kvinnorna att göra det? Vi är nog överens om attvi på olika sätt måste åstadkomma det, om inte annatså av jämställdhetsskäl och för att åstadkomma störrejämlikhet vad lönerna anbelangar. Vad gör man frånArbetsmarknadsdepartementets sida i det fallet?Anf. 22 ()Herr talman! Det är riktigt som arbetsmarknads-ministern säger - jag tror också att det var andra fak-torer som gjorde att kvinnorna kom ut på arbetsmark-naden på det sätt som vi gjorde . Det varbyggandet av den generella välfärdsstaten som gjordeatt kvinnor fick gå ut på arbetsmarknaden och så attsäga ta över ansvaret för den. Det är därför jag sermed oro på hur vi skär där.Jag driver inte bara socialförsäkringsfrågor, utanjag har det övergripande ansvaret för kvinnofrågorna imitt parti och är i den egenskapen inblandad i alladiskussioner, även de ekonomiska.Jag vill också säga att jag tycker att det är bra attarbetsmarknadsministern har uppmärksammat det härmed statistiken från både AMS och departementet.Den är viktig när det gäller synliggörandet av kvin-nors situation. Har man inte könsbaserad statistik kanman föreslå ensidigt manliga ROT-program - då ärkvinnorna osynliggjorda. Då utgår man från att detfinns ett allmänintresse som gäller både kvinnor ochmän.Vad gäller den särskilda utredare som skallkartlägga kvinnors arbetsmarknad vill jag säga att jagtycker att det är bra med sådana kartläggningar. Menvi skall också komma i håg att hon enligt direktiveninte skall komma med några förslag - hon skall enbartkartlägga.Jag vill också ge en eloge - det blir mycket berömjust nu - till arbetsmarknadsministern för att hanfaktiskt säger att kvinnor generellt har hög utbildning.Det tycker jag är mycket positivt. Det är nämligeninte alla som vet det. Det är därför glädjande att ennyckelperson som vet om det.Jag har arbetat som sekreterare , ochunder mina sista år som sekreterare gjorde jag enundersökning som visade just att kvinnorna generellthade en hög utbildning. Den undersökningen leddeockså till ett synliggörande av den kontorsadministra-tiva personalens arbetsuppgifter. Den visade att kvin-nornas arbetsuppgifter var sammansatta som ett stortpussel; de hade många olika arbetsuppgifter menkallades för sekreterare. Tack vare den undersökning-en kunde vi då också bena upp de olika arbetsuppgif-terna, vi kunde ge kompetensstärkande utbildning, vikunde föreslå olika tjänster, osv. Jag har tyvärr intemed mig något exemplar av boken, men jag skall medglädje se till att arbetsmarknadsministern får den.Anf. 23 Arbetsmarknadsminister ()Herr talman! Jag vill redovisa några synpunkter.Först vill jag säga till att jagtycker precis som hon - det är oerhört väsentligt attgöra kompetenssatsningar. Sedan är alltid frågan:Varifrån skall vi få pengar för att klara det?Vi har förhandlat med EU om att en hel del av detEU-stöd som får skulle gå till arbetsmark-nadspolitik. Jag fick litet kritik för det i -det var inget viktigt, sade man när vi hade den debat-ten i . Jag hör till demsom tycker att arbetsmarknadspolitik är viktigt. del av satsningarna inom arbetsmarknadspolitiken- ungefär 3,5 miljarder - lägger vi just på en kompe-tenssatsning, som vi redovisar i tillväxtpropositionen.Det går alltså till dem som redan har jobb.Jag tycker att den erfarenhet man kan dra av desenaste åren är att det är oerhört allvarligt. Det finnsså många ute i jobb som inte får del av kompetens-satsningar. När företaget eller arbetsplatser försvinnerstår de helt "nakna" och ligger oerhört dåligt till.Därför känner jag en stor tillfredsställelse i att visatsar de här pengarna på att stärka kompetensen fördem som arbetar på arbetsplatser där det bara satsaslitet på kompetens. Jag menar att detta också är enmycket tydlig signal om att detta handlar om tillväxt,eftersom det redovisas i tillväxtpropositionen.Jag vill också slå ett slag för arbetsmarknadsut-bildningen. Många säger att den är dålig. Glädjandenog tog tillbaka sin forskar-rapport . Den användes flitigt i EU-valrörelsen av politiker som ville skjuta sönder ar-betsmarknadspolitiken. Arbetsmarknadsutbildningenär ett utmärkt instrument att använda för att hjälpaarbetslösa som i sitt yrkesliv inte har fått chansen attutveckla sig. Det är någonting som jag verkligen villförsvara.Christin tog ett exempel med flygvärdin-nor. Jag vill ytterligare understryka att jag tror att vibehöver många flera Brytprojekt, dvs. satsningar påatt få män att gå in i typiskt kvinnliga yrken och tvärt-om. Jag tycker inte att man skall vara så ledsen överatt det är flera män i kabinerna i flygplanen. Det ärförresten inte säkert att och jag överhuvud taget kan flyga någonstans . Vi får se hurdet blir.Till vill jag säga att Sverigehar en oerhört god statistik när det gäller utbildnings-behov. Vi har en ordentlig kartläggning av de arbets-lösa och vilken kompetens och standard på utbildningde har. Detta är mycket väl tillgodosett. Däremot harvi fortfarande mycket lång väg att gå innan vi kansäga att vi har individuella handlingsplaner för varjeenskild arbetslös person, där man från samhället sättersig ner tillsammans med den enskilde pratar igenomvad som är nytt, vad den arbetslöse skall göra, vadsom krävs av den arbetslöse och av samhället. Dennabrist kan man kritisera. Med den mycket stora arbets-löshet vi fortfarande har, har man svårt att klara avindividuella handlingsplaner.I arbetsmarknadspolitiken har jag ändå valt attprioritera ökade resurser för att vi skall kunna ha flerhandläggare på arbetsförmedlingarna än vad somryms in i den ordinarie budgeten. Jag tror att om manskall försöka rangordna de åtgärder man sätter in påen arbetsförmedling är den individuella handlingspla-nen, trots att det inte är en utbildning, oerhört viktigoch kanske t.o.m. den viktigaste åtgärden. Det ärmycket viktigt att man kommer överens och har ettkontrakt om vilken väg man skall gå.Ulla talade om kartläggningen och attdet finns några nya förslag. Jag vill bara säga att detkan man naturligtvis hoppas. En stor arbetsmarknads-politisk kommitté arbetar nu också med arbetsmark-nadspolitiska förslag. Jag kände ett behov av att ocksågöra en kartläggning. Jag tror att politiken i stor ut-sträckning utformas i opinionsbildning, och inte iutredningar. Den här typen av rapporter som vi nujobbar fram tror jag kommer att få mycket stor bety-delse i opinionsbildningen. Det gäller att driva fråganom kvinnors arbetsmarknad och kvinnors möjlighetatt finnas på arbetsmarknaden.Jag vill sluta där jag började mitt förra inlägg. Jagvill avsluta med att säga att jag tror att det är oerhörtviktigt att vi nu koncentrerar den ekonomiska politi-ken på att också få fart på hemmamarknaden ochtjänstesektorn. Det är först då vi får riktig effekt påsysselsättningen. Väldigt många kvinnor är av två skälsysselsatta framför allt i denna privata tjänstesektorsom vi pratar så litet om. Det första skälet nämnde jagi interpellationssvaret. Speciellt bland unga kvinnorsatsar man mycket mera på utbildning än vad mängör. Dessutom finns det en helt annan rörlighet närdet gäller yrke, bransch och geografi bland kvinnor änbland män. Jag tror att den tillväxten har en oerhördbetydelse för att pressa ner arbetslösheten.Anf. 24 ()Herr talman! Jag tycker att EU-fonden och detsom jag har läst i tillväxtpropositionen i detta fall ärmycket positivt. Ute i företagen kan man då genomfö-ra en kompetensutveckling så att färre kvinnor ställsutanför den ordinarie arbetsmarknaden. Jag tänkernaturligtvis framför allt på kvinnorna inom kontorsyr-kena.Arbetsmarknadsministern talar om Brytprojekt.Jag är inte alls ledsen för att det blir flera manligaflygvärdinnor. Jag bara undrade om det är arbetslös-heten och inte vårt jämställdhetsarbete som är orsa-ken. Män har ändock lättare att komma in på kvinnli-ga arbetsmarknader än vad kvinnor har att komma inpå manliga. När det gäller möjligheterna att flyga , verkar det som om har störrechans än jag att kunna flyga från . I annatfall kan vi träffas och prata vidare i den här frågan.Anf. 25 ()Herr talman! Den ekonomiska politiken är viktig.Den är mycket viktig för att vi skall få snurr på hem-mamarknaden. Detta är dock ingen ekonomisk debatt.Jag är inte och arbetsmarknadsminis-tern är inte , så jag skall inte ta upp vadnivåerna i socialförsäkringen innebär för hemma-marknaden.Låt mig säga att jag delar arbetsmarknadsminis-terns uppfattning om att kartläggning är bra, det ärinte det som det är fråga om. Jag hade önskat att det iÅsa uppgifter också skulle ha ingått attkomma med förslag. Jag tror inte att man bara kangöra som arbetsmarknadsministern säger och lita tillvad opinionen säger. Opinionen är ganska stark. Dethar vi fått se när det gäller privata pensionsförsäk-ringar och när vi sänkte avdragsrätten. De starka rös-terna gör sig hörda. De som behöver hjälp av arbets-marknadspolitiska åtgärder och arbetsmarknadspoli-tiska propositioner är de som inte kan göra sina rösterhörda i opinionen.Jag hoppas och jag har förstått att arbetsmark-nadsministern kommer att se till att bedriva ett kon-struktivt arbete vad gäller kvinnors arbetsmarknadoch för att komma med konstruktiva förslag i denarbetsmarknadspolitiska propositionen. Jag ser framemot den.Jag delar också uppfattningen att arbetsmark-nadsutbildningen inte är dålig. Jag har själv fått ensådan, och den har medfört att jag nu sitter i riksda-gen.Så till frågan om att män går in i kvinnliga yrken.Vi har när det gäller kvinnorna en strukturell arbets-löshet. Vi skär ned på den gemensamma sektorn, ochkvinnorna måste göra någonting annat. Jag delarChristins farhågor att det är arbetslösheten som ärorsaken till att fler män går in i kvinnliga yrken.Det omvända förhållandet ser man inte lika ofta. Så-dana signaler måste man faktiskt vara mycket upp-märksam på, så att vi inte får en backlash som vi intevill ha.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner1995/96:Fi6-Fi9 till finansutskottet1995/96:So8 och So9 till socialutskottet7 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionermed anledning av prop. 1995/96:31 Ny myndighet förkontroll över krigsmateriel och andra strategisktkänsliga produkter1995/96:U7 av och ()1995/96:U8 av m.fl. (m)1995/96:U9 av m.fl. (fp)1995/96:U10 av ()1995/96:U11 av m.fl. (v)1995/96:U12 av m.fl. (mp)med anledning av prop. 1995/96:64 Ett nytt utjäm-ningssystem för kommuner och landsting, m.m.1995/96:Fi10 av m.fl. (m)1995/96:Fi11 av m.fl. (m)1995/96:Fi12 av m.fl. (fp)1995/96:Fi13 av m.fl. (mp)1995/96:Fi14 av m.fl. (kds)med anledning av prop. 1995/96:87 Lag om skatt pånaturgrus1995/96:Sk13 av ()1995/96:Sk14 av m.fl. (v)1995/96:Sk15 av m.fl. (mp)1995/96:Sk16 av m.fl. (s,c)med anledning av prop. 1995/96:92 Nya förutsätt-ningar för järnvägstrafiken1995/96:T31 av m.fl. (fp)1995/96:T32 av Per m.fl. (m)1995/96:T33 av och ()1995/96:T34 av m.fl. (v)1995/96:T35 av m.fl. (kds)1995/96:T36 av m.fl. (s)1995/96:T37 av m.fl. (mp)betänkanden1995/96:SkU3 Avveckling av hundskatten1995/96:SkU4 Framtida organisation m.m. för for-donsbeskattning1995/96:SkU5 Dubbelbeskattningsavtal mellan Sve-rige och Argentina1995/96:SkU6 Dubbelbeskattningsavtal mellan Sve-rige och Ukraina1995/96:SkU7 Uppsägning av dubbelbeskattningsav-talet mellan och f.d. m.m.1995/96:SkU11 Nya tidpunkter för redovisning ochbetalning av mervärdesskattJustitieutskottets betänkanden1995/96:JuU1 Hemlig teleavlyssning och hemligteleövervakning1995/96:JuU2 Den svenska kriminalvården1995/96:JuU3 Internationell rättshjälp1995/96:JuU4 Straffansvaret vid spridning avhivsmitta1995/96:JuU5 Immunitet och privilegier(International )betänkanden1995/96:UU2 Godkännande av FN:s konvention förbekämpning av ökenspridning1995/96:UU5 med Estland1995/96:UU6 med Lettland1995/96:UU7 med betänkanden1995/96:UbU1 Val av skolform för utvecklingsstördabarn, m.m.1995/96:UbU2 Jubileumsfonds stöd tillviss forskning1995/96:UbU4 Vissa högskolefrågorArbetsmarknadsutskottets betänkande1995/96:AU2 Ändringar i arbetsmiljölagen, m.m.Bostadsutskottets betänkanden1995/96:BoU1 Översiktsplaneringen enligt plan- ochbygglagen, m.m.1995/96:BoU2 Ökade medel för vissa bostadsförbätt-ringsåtgärder8 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 16 november1995/96:29 av () tillmiljöministern om miljöinvesteringar ochfastighetstaxeringden 17 november1995/96:30 av () tillfinansministern om beskattning av bilförmånInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 21 november.9 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden den 16 november1995/96:115 av () till socialmi-nistern om minskad totalkonsumtion av alkohol1995/96:116 av () till jordbruks-ministern om djurskyddet på regeringskonferensen 961995/96:117 av () till finansmi-nistern om tullklarering av exporterade varor1995/96:118 av () till socialminis-tern om läkemedelskostnaderna1995/96:119 av () till socialminis-tern om Apoteksbolaget1995/96:120 av () till socialminis-tern om Apoteksbolagets försäljning av fastigheter1995/96:121 av () till socialmi-nistern om kostnaderna vid adoption m. m.1995/96:122 av Skånberg (kds) till finansminis-tern om fastighetstaxeringenden 17 november1995/96:123 av () tillkommunikationsministern om väg E22 genom Söder-köping1995/96:124 av () till socialminis-tern om Apoteksbolagets försäljning i m.m.1995/96:125 av () till statsrådet om krigsmaterielexport till /96:126 av () till justitiemi-nistern om miljöbrott1995/96:127 av () till statsrådet om u-krediter till Indonesien1995/96:128 av () till ci-vilministern om anställningsskydd för gravidakvinnorFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 21 november.10 § Kammaren åtskildes kl. 10.49.Förhandlingarna leddes avförste vice talmannen.