prot · GI09119 · 1995-06-13 00:00:00 — Denutredning om grundlagsskydd för självstyrelsen somförbundsstyrelsen krävde och som den borgerligaregeringen hade direktiv klara till, måste fram urbyrålådan. Spelregler för förhållandet mellan stat ochkommun innehåller väsentliga oklarheter i delar somhur det samhällsekonomiska utrymmet för kommu-nerna fastställs, tillämpningen av finansieringsprinci-pen, statsbidragens utformning och kommunernasframtida skatteunderlag. 401 ombud från kräver att den kommunala själv-styrelsen respekteras och förstärks. Minskade intäkteroch krav på ökade kostnader är en ekvation som en-dast kan gå ihop om kommunerna får ett reellt ansvarför både sin verksamhet och sina finanser.Regeringens kalkyler bygger på ett skattein-täktsbortfall med 1998 för kom-munerna och minskade socialbidragskostnader.Svenska Kommunförbundets beräkningar innebär för1998 ett bortfall av skatteinkomster och ökade kost-nader på . Man undrar var 70 000kommunanställda och 35 000 landstingsanställda skallfå arbete. Men framför allt, hur skall vården kunnatillgodoses? Vart är vårt välfärdssamhälle på väg?Kommunerna har redan höjt skatten med i genomsnitt45 öre och nya höjningar aviseras.Även om allt är en helhet och, som finansministerGöran uttryckte det vid Kommunförbundetskongress i , stat och kommun är somsiamesiska tvillingar med gemensamt blodomlopp,kan vi inte hoppa över den kommunala självstyrelsen.Hjärtat består av en höger och en vänster hjärthalvasom vardera utgör en fullständig pump och består avtvå rum, ett förmak och en kammare. När vi nu uppe-håller oss i kammaren skall vi inte helt styra förmaket,dvs. kommunsektorn - kommuner och landsting. Detfinns klaffmekanismer mellan förmak och kammare.Om vi undergräver kommunernas ekonomi användervi klaffmekanismen fel.Det är också känsligt vilka pålagor kommunernafår utan att finansieringsprincipen följs. En rättighets-lagstiftning skall gälla de svagaste i samhället för attgarantera dem skydd. En barnomsorgslag som intetillåter ett vårdnadsbidrag är ett tecken på att klaffme-kanismen mellan kammare och förmak inte fungerar.På tal om siamesiska tvillingar är dessa ocksåsammanvuxna med större eller mindre vävnadsbryg-ga. Det verkar som om finansminister ha en större vävnadsbrygga än vad som är nyttigtför den kommunala självstyrelsen. Benämningensiamesiska tvillingar syftar på tvillingarna ochEng Bunker . De gifte sig med två syst-rar och blev fäder till tio respektive tolv barn. Är detmånne denna bild som också kommer att gälla i regi-onfrågan, när resultatet av den utredningen kommertill beslut i kammaren, på så sätt att det kommer atthandla om tio eller tolv regioner? Bildspråk är alltidintressanta att tolka. Det är sant att om den ene tvil-lingen dör, så dör den andre strax efter. Men det be-höver inte betyda att vi medvetet skall ta död påkommunsektorn genom kvävning.Siv Holma citerade uppgifterfrån . Enligt dessa harkommunerna minskat sin verk-samhet och många arbetstillfällen har för-svunnit. Hon visade också på att servicen har byggtsut. T.ex. har 79 000 fler barn fått plats iden kommunala barnomsorgen. Antalet personer över80 år har ökat med 31 000, och det är här behovet avomsorg för de äldre finns. I har antaletelever vuxit med 44 000. Det har alltså skett en ut-veckling.Som det ser ut nu handlar det om en minskningmed . Det kan betydaminst 50 000 arbetstillfällen. Det handlar om att enfjärdedel av den kommunala verksamheten försvunnitpå , om man ställer de växande behoven i förhål-lande till neddragningarna. Det är en besvärandesiffra.I landstingen fanns 435 000 anställda 1990. Därhar visserligen en del förändringar gjorts, bl.a.ÄDEL-reformen och en överflyttning till kommuner-na. Landstingen räknar med 260 000 anställda år2000, vilket innebär en halvering. Man får dock tasiffrorna med en nypa salt, eftersom många anställdahar flyttat över till kommunerna.Om man ser på jämställdheten och kvinnolönernaär perspektiven inte ljusa. Jag har varit ordförande föräldrevården i min hemstad och fick då uppleva attkvinnosatsningarna på lönefronten betydde att förvarje miljon fick fem stycken lämna skutan. Det blevde andra som fick springa fortare. Till slut utveckla-des en sorts solidaritet - hellre låga löner än att vårasystrar får gå. Detta är inte rätt mot kvinnorna ochjämställdheten. I det perspektivet har jämställdhetsla-gen tappat sin udd. Vi vet att av de anställda ikommunerna är kvinnor.Fru talman! Att den samlade offentliga sektornanpassas till vad det samhällsekonomiska utrymmetmedger är viktigt. Detta tillstår också vi kristdemokra-ter när vi säger ja till konvergensprogrammet i ochmed socialdemokraternas löfte att det skall vara ba-lans i de offentliga finanserna 1998. Men vården ochomsorgen om våra äldre måste under alla omständig-heter vara ett prioriterat område för den offentligasektorn. Utrymmet för begränsningar inom vårdenoch omsorgen måste anses obefintligt. För att kvalite-ten skall kunna garanteras krävs ökade resurser.Vi kristdemokrater anser att kommunsektorn börförstärkas med 7-8 miljarder i förhållande till nivån iregeringens förslag. Ett särskilt bidrag på totalt 4,8miljarder bör sättas av till kommuner och landstingför vård och omsorg för äldre. Finansieringen bör skegenom att höjningen av egenavgiften begränsas till 2procentenheter . Dessutom skall denbreddade fastighetsskatten för kommersiella lokaleroch industrilokaler användas för skatteväxling tillkommunsektorn. Det handlar om 2,9 miljarder. Jagyrkar bifall till reservation nr 4 i detta sammanhang.Ett av Socialdemokraternas dundervallöften varatt kommuner och landsting skulle skyddas från ned-dragningar. Detta löfte har levt fram till beslutet, mennu gäller det plötsligt inte längre. Kommunsektornsoch välfärdssystemets överlevnad får inte handla omatt spela Bingolotto.Vi kristdemokrater anser också att delar av fastig-hetsskatten successivt bör växlas mot en kom-munal fastighetsavgift för att täcka kostnader förbrandförsvar, gator och annan service somär direkt kopplad till fastigheten. Ett utredningsarbetebör sättas i gång. Men för tids vinnandeavstår jag från att yrka bifall till reservation nr 36.Givetvis står jag bakom alla re-servationer.Fru talman! En lång och segdragen fråga handlarom riktlinjerna för ett nytt bidragssystem för kommu-ner och landsting. 1992 fattade beslut omomfattande bidragsförändringar för kommunerna, ochsamtidigt infördes ett nytt utjämningssystem. Detskulle genomföras med början 1993. Tidi-gare har statsbidrag lämnats för olika verksamheter,men sammanfördes olika bidrag i ett "påssystem".Avgifter som kommunerna betalade till staten slopa-des.Då var kritiken från Socialdemokraterna kraftig.Samtidigt som förslaget kom tillsattes en ny ut-redning. Den innebar stora förändringar för Norr-landskommunerna. Den utredning som föregår dagensbeslut om nytt bidragssystem innehåller de två delarvi har hört talas om i debatten - inkomstutjämningoch utjämning av strukturellt betingade kostnadsskill-nader.I utredningen har kds en reservation vad gällerutjämningen för barnomsorg och utjämningen förarbetslöshet och svagt befolkningsunderlag.I betänkandet noteras enigayttrande. Men det är viktigt att säga att det framkom-mer en del krav från förbundet. Ett sådant är att vimåste ha ett nytt system för socialbidrag som inteleder till att staten kan vältra över kostnader på kom-munerna. Man måste även i detta sammanhang se denoffentliga sektorn som en helhet. Kommunförbundetanser också att någon form av extra skatteutjäm-ningsbidrag bör övervägas, därför att det snabbt kanuppkomma problem som inte kan beaktas i ett gene-rellt bidragssystem.Personligen skulle jag ha önskat att landstingenfått på sig, eftersom flera landstinghar tagit på sig att själva arbeta med utjämningsfrå-gan. Det är för magert att bara ha en kostnadsredo-visning från som bas. Det hade variträttrådigt att låta varje landsting ta fram ett eget ma-terial. När staten blir "rättvisefarbror" får han inteuppträda alltför godtyckligt.Men vi kristdemokrater har ställt oss bakom prin-ciperna för det nya utjämningssystemet. Det är viktigtatt skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar mel-lan kommuner och landsting, men det är också viktigtatt det blir noggrant analyserat så att vi verkligenhåller oss inom lagens råmärken.Man kan fråga sig om det är förenligt med denkommunala självstyrelseprincipen att göra så drastis-ka ingripanden som det blir för vissa kommuner ochlandsting. Det får heller inte bli så, att lokalisering-sprincipen slås ur spel. Regeringen bör alltså åter-komma med ett nytt lagförslag. Det har vi sagt i enreservation.Det är viktigt att lyssna på Lagrådet och konstitu-tionsutskottet. Som lagstiftare skall vi själva föregåmed gott exempel. tar vi alltså endast ställningtill principen och förväntar oss ett lagtekniskt riktigtförslag för det slutgiltiga ställningstagandet.Fru talman! Vi kristdemokrater har noterat att re-geringens förslag till kostnadsutjämning innebär enstörre tyngd på utjämningen för näringslivs- och sys-selsättningsbefrämjande åtgärder och befolknings-minskningen för kommunerna. Detta gynnar gles-bygdskommunerna. Vi anser däremot att äldrefaktornfått alldeles för liten viktning. Vi anser också att enuppräkning av kompensationen för hälso- och sjuk-vård är nödvändig för landstingens del. En snabbutvärdering måste ske för att vi direkt skall kunnarätta till missförhållanden.Uppföljning och utvärdering måste genomförasoch förändringar måste föreslås . skallkommunsektorn redovisas varje år.Barnomsorgsfaktorn bör ta hänsyn till den barn-omsorg som verkligen utförts. Valfriheten befrämjasbäst av ett system som tar hänsyn till vad som verkli-gen sker i varje kommun. Tillägg eller avdrag förbarnomsorg bör alltså beräknas dels efter andelenbarn mellan , 3 och , 7 och och 10och , dels efter hur mycket barnomsorg somutförs i kommunen.Därför yrkar jag också bifall till reservation nr 14.Fru talman! När man ser våldet och utvecklingen ivårt samhälle ställer man sig frågande. Här finnsmånga faktorer som spelar in. Det skrämmande i dagär att familjedebatten tystnar alltmer. Efter det attvårdnadsbidraget på ett prestigemässigt sätt drogsbort utan att det gav några ekonomiska vinster - detblev bara en snara för valfriheten - och barnomsorgs-lagen stod kvar som ens sorts garanti hände en del.Barnbidraget sänktes, och flerbarnsfamiljerna sattes åtekonomiskt. Sedan har debatten tystnat.Ett slags egoistiskt samhälle håller på att utformas,där var och en skall klara sig själv. För säkerhets skullstoppar den unge på sig kniven. Enligt min meninghar medievåldet en stor betydelse. Jag kan inte förståvarför vi som politiska beslutsfattare så passiva stårvid sidan om. I samband med droger händer det sominte får hända - alla dessa dråp som skett den senastetiden. Den svenska sörgårdsidyllen är förbi.Samtidigt passar regeringen i sin spariver på attkonfiskera från kommunerna redan beslutat statsbi-drag till missbrukarvård och ungdomsvård på 215miljoner för innevarande budgetår. Denna korta varselger helt felaktiga signaler. Med tanke på den utveck-ling som håller på att ske framför våra tafatta ögonär det ett horribelt beslut. Regering och riksdag måstefatta mera långsiktiga beslut.För tids vinnande yrkar jag alltså bifall till reser-vation 4 och 14, men jag står givetvis bakom allakristdemokraternas reservationer.Anf. 14 PER ()Fru talman! Det kan finnas skäl att i debatten omden kommunala ekonomin påminna om tillkomsten avdet system för statsbidrag och utjämning av kommu-nala kostnader och intäkter som vi har. Vi dettillfället, som ligger , sadevi socialdemokrater ja till "påsen", men vi avvisadedet förslag till tekniska lösningar med vilket systemetskulle användas. Vi redovisade också ett bättre alter-nativ som skulle leda fram till ett annorlunda system.Våra motiv för att säga nej vid det tillfället var attdet system som vi har inte omfattar alla kommu-ner. Det är orättvisa fördelningsnycklar som systemettillämpar.Resan i tiden fram till nu har visat med full tydlig-het, tycker jag, att vår bedömning vid det tillfället varriktig, inte minst därför att de övergångsregler somfastställdes har ändrats. , vilket kanske ärdet kraftigaste understrykandet av vår bedömning,diskuterar alla partier nya system med litet olika inne-håll beroende på vilket parti man tillhör. Men ingenför ett resonemang som bygger på de principer somdet gamla systemet byggde på.Det nya förslaget, som ligger till principbeslut,fullföljer de idéer som vi förde fram vid det förratillfället. Det är med glädje jag kan konstatera atthuvudlinjerna i detta principbeslut har ett mycketbrett stöd. Bakom dem står i princip ett enigt kom-munförbund. Här i är det i praktiken så, attdet enbart är som är avvikande - somavviker markant.Mängden av reservationer - 36 stycken - speglarpå inget sätt den skiljaktighet som finns. Den är merett uttryck för tekniken i att fatta beslut än en speglingav åsiktsskillnader.Man kan också konstatera att det är mycket längesedan ett betänkande om den kommunala ekonominhade ett så brett stöd som dagens betänkande har.Detta till trots finns det ändå anledning att beröranågra detaljer och några frågor som kan vara värda attdiskutera. avvisar tekniken med inom-kommunal utjämning. Men vad sätter de i stället? Ireservationen 16 säger man att i stället skall ett bidragges till kommuner med för sina uppgifter otillräckligskattekraft, och det skall vara en statlig åtgärd. Jag harlitet svårt att se konsekvenserna av detta, LennartHedquist. Vad betyder det egentligen? Till vilkennivå skall en kommun som har otillräcklig skattekraftkompenseras, och hur stort blir finansieringsbehovetför detta i den statliga budgeten?I reservation 5 förs ett resonemang som jag tyckerär litet motstridigt. Å ena sidan säger man att det skallvidtas åtgärder för att motverka och förhindra kom-munalskattehöjningar - observera: motverka ochförhindra. Det gjorde också ettnummer av i sitt inledningsanförande. Men sedansäger man längre fram att det skall organiseras så, attkommuner som höjer skatten endast får behålla enmindre del av de skatteintäkter som höjningen ledertill. Hur mycket mindre del är det fråga om, och hurmycket "motverka och förhindra" handlar det om?I reservation 31 har man ett par ganska fantastiskameningar som jag gärna vill peka på. Där står: "" - dvs. , som i detta samman-hang är utskottet - "utgör en offentlig sektor som ärså stor som den i inte vara ett samhällseko-nomiskt problem utan också ett problem från mänsk-liga och sociala utgångspunkter." Detta måste LennartHedquist eller vid något annat tillfälle utveckla.Hur kan en välfungerande offentlig sektor vara ettproblem från mänskliga och sociala utgångspunkter?Längre fram säger man: "Men det är också ange-läget att pröva vilka av de återstående offentliga utgif-terna som även fortsättningsvis bör ha ett kommunaltansvar." Det kan vara intressant att diskutera. Sedansäger man: "För vissa av dessa kommunalauppgifter kan det vara rimligt att finansieringen skerpå nationell nivå." Vilka uppgifter är det fråga om,och hur skall det organiseras? Det tror vore bra om vifick utrett vid något tillfälle.Karin höll ett intressant anförande som jaglyssnade på. Det var många ord, men det var trotsdetta intressant. Hon talade om hederligheten i politi-ken, och det vill jag gärna ställa upp på. Då skall manförst och främst inte odla myter om löften som aldrigställs ut. Jag tror det vore bra om ochandra debattörer läste vad vi socialdemokrater skrev ivårt valmanifest och vad som t.ex. sades av GöranPersson vid kommunkonferensen i Kalmar.Det skulle vara intressant om på nå-got sätt kunde visa något litet bevis för det som skrivsi reservation 6 från . Där sägs: "att Social-demokraterna på såväl riksplanet som den kommunalanivån satt ett tvärstopp för den kommunala förnyel-sen." Jag tar bestämt avstånd från detta konstaterande.Det är i grunden falskt och felaktigt. Jag avvaktar medspänning hur skall motivera denna lillamening i reservationen.Fru talman! I övrigt ber jag att få yrka bifall tillhemställan i finansutskottets betänkande nr 19 i desshelhet.Anf. 15 () replikFru talman! Per var glad över detbreda stöd propositionen påstods ha. Stödet går ju utpå att propositionen skall avslås och att regeringenskall återkomma med ett nytt förslag. Så länge maninte har sett hur det nya förslaget ser ut kan man möj-ligen få ett ganska brett stöd.Det förefaller av debatten som att det föreligger ettganska brett stöd för att grundlagens bestämmelserskall respekteras. Det innebär onekligen ganska tydli-ga restriktioner för hur det nya förslaget skall kunnase ut, om inte Per avser att föresprå-ka en grundlagsändring. Men då får regeringen väntaett tag med att lägga fram ett förslag.Sedan tittar Per på alternativenoch frågar mig vilket som är alternativoch hur det skulle komma att te sig. Jag har redan sagtatt grundbulten måste vara att det en kommun tar uppi kommunalskatt stannar hos den kommunen. Det ärsjälva grunden för beskattning. De kom-muner som inte har en tillräcklig skattekraft, lågskattekraft eller strukturellt ogynnsamma betingelser,måste få en statlig utfyllnad.Har man så omfattande kommunala uppgifter somi dag är det givet att den nivån måste ligga ganskahögt upp. Vi har grundgarantinivåer som liggerpå av medelskattekraften, dvs. en mycketbred bas. Skulle man åstadkomma t.ex. en nationellfinansiering av skolan, skolpengen och sjukvårdenblir situationen något annorlunda.Anf. 16 PER ()replikFru talman! kan inte bortse fråndet faktum att det utskottet lägger fram till beslut ärett ganska ledande principbeslut. Detta principbesluthar ett mycket brett stöd.Sedan förstår jag inte riktigt resone-mang om vad den kommunala skatten skall användastill. Med vilka pengar skall den kommun som skallbetala den Hedquistska neutraliseringsavgiften betalaom inte med den skatt den tar in? Eller är det någraandra pengar som förespeglar att kommu-nerna skall betala neutraliseringsavgiften med?Lennart återkommer till detta medgrundlagsenligheten. Självfallet skall de beslut somriksdagen fattar vara grundlagsenliga. Men ordvalet"grundlagsstridigt" är en bedömning som LennartHedquist står för. Inte minst replikskiftet med KarinPilsäter visade på att det finns andra bedömningar isammanhanget.Jag kan till ledning för tanke-verksamhet säga att kommer senare idebatten att redovisa vår principiella syn på just den-na fråga.Anf. 17 () replikFru talman! Jag tror egentligen inte att det är sär-skilt svårt att utifrån regeringsformens lydelse pådenna punkt klarlägga huruvida förslaget är grund-lagsenligt eller inte. Den enda möjligheten att åstad-komma en diskussion kring detta är att lyfta fram enrad tidigare glidningar som aldrig har varit prövade avLagrådet.Jag kan bara instämma i, Per , attdet inte är ett idealiskt förhållande att ha en neutrali-seringsavgift i botten på systemet. Men det kan manha för att reglera uppgiftsfördelningen mellan stat ochkommun. Det är en helt annan sak att ta pengar somär lokalt beskattade och öronmärka dem för en om-fördelning mellan kommunerna så att kommunernabetalar pengar till varandra.Förespråkar man den lösningen - och jag kan inteförneka att Per och säkert JanBergqvist också förespråkar den - måste man bekvä-ma sig att först ändra grundlagen. Det finns andralösningar att åstadkomma på detta område som gör respekterar att det en kommun tar upp i kommu-nalskatt får den också alltid behålla.Anf. 18 PER ()replikFru talman! Jag tycker svaret hänger något i luf-ten. Frågan är: Vad syftar neutraliseringsavgiften tillom inte att utjämna någonting? Från en mycket snävprincipiell utgångspunkt tycker jag att den moderatasynen kan appliceras likväl på neutraliseringsavgiften.Anf. 19 () replikFru talman! Per säger sig varamycket glad över det breda stödet för beskrivningarnaoch förslagen i det här betänkandet. Det är så. Detfinns ett mycket brett stöd för huvuddragen i det, menhan förbigår trots allt den skarpa kontrast som finnsmellan detta betänkade och deras egen valpropagan-da.Jag var inte på de interna socialdemokratiska ut-bildningsträffarna. Jag tror att de allra flesta männi-skorna inte läste det finstilta i valmanifesten utanlyssnade på retoriken och kritiken mot de nedskär-ningar som gjordes av borgerliga majoriteter i kom-muner och i och de löften som konkretställdes ut i kommun efter kommun. Jag vistades helavalrörelsen i kranskommunerna runt . Ikommun efter kommun ställdes det ut konkreta löftenpå x antal nya miljoner till just den kommunen. Påvalaffischerna stod det t.ex.: Personalen skall utveck-las, inte avvecklas.Människor kan inte ha uppfattat detta som någon-ting annat än löften om nya pengar. Jag menar attdetta är ett löftessvek.Det har skett ett mycket kraftigt stopp för förnyel-sen dels när det gäller de signaler som sänds ut, delsgenom konkreta beslut här i när det gälleretablering inom barnomsorg, sjukvård osv. samt ge-nom många konkreta åtgärder ute i de olika kommu-nerna. Det är givetvis så att det har skett på olika sättpå olika håll, men signalen är ganska entydig.Jag vidhåller därför att det är ett stopp för förnyel-sen i kommunsektorn. Det är ett löftesbrott från soci-aldemokraterna.Anf. 20 PER ()replikFru talman! Jag hänvisar återigen det socialdemokratiska valmanifestet.I övrigt var nog svaret litet svävande. Det är enväsentlig skillnad på att säga att det och det har skettnågonstans och den formulering som finns i reserva-tion nr 6, nämligen att socialdemokraterna på såvälriksplanet som den kommunala nivån satt ett tvär-stopp för den kommunala förnyelsen. Det är intefallet.Sedan kan och jag vara överens omatt det säkert har skett i någon enskild kommun. Mendet är en väsentlig skillnad att säga att det har skett påett ställe och den ganska svepande generella formule-ring som finns i reservationen.Anf. 21 () replikFru talman! Jag noterar att Per och hållet återigen glider över det som är denstora frågan. Detta gäller inte den exakta formulering-en i min reservation utan den faktiska valpropagandasom hela det socialdemokratiska partiet drev utebland människorna. Det visades faktiskt papper därdet konkret lovades ut nya miljoner. I kom-mun lovades det ut 200 nya miljoner. I det här försla-get blir det mycket mindre.Man kritiserade oss mycket dels för det vi varittvungna att genomföra, dels för det förslag som viredan då stod bakom, nämligen det som i praktikenkommer att genomföras.Jag tycker att den viktiga frågan är, att om man fö-re valet lovar ut konkreta nya pengar eller med mersvävande formuleringar lovar att personal inte skallavvecklas måste man också kunna erkänna att manbryter dessa löften om det skall vara någon meningmed en sådan här debatt.Anf. 22 PER ()replikFru talman! Det skall självfallet vara någon me-ning med debatten. Det blir ju en mening med debat-ten om man ansvarar för det man har sagt. Jag kanförsäkra att i det centrala materialet, ivårt valmanifest och vid de valmöten i södra jag rörde mig förekom inte den typen av uttalan-den av det enkla skälet att det inte fanns någon somhelst grund för dem.Om sedan en enskild socialdemokratisk politikerhar sagt detta är det väl inte märkvärdigare än att detäven i andra partier har sagts saker som man efteråtinser att man borde ha utformat på ett annorlunda sätt.Jag tycker att grunden för den här debatten skallvara det socialdemokratiska valmanifestet och detsom har sagts från centralt håll om den kommunalaekonomin, . Där finns inte en tillstym-melse till det som påstår.Anf. 23 () replikFru talman! Per och jag är heltöverens när det gäller utjämningssystemet. Men i detidigare anförandena har två andra huvudfrågor varituppe till debatt, nämligen det faktum att man i realite-ten sparar på kommunerna och därmed på välfärdenskärnområden samt frågan om det kommunala själv-bestämmandet i vidare bemärkelse. Per berörde inte dessa frågor.Jag hade gärna velat höra några kommentarerkring detta, men det kanske är meningen att JanBergqvist skall ta upp dessa frågor senare.Anf. 24 PER ()replikFru talman!