prot · GI09110 · 1995-05-29 00:00:00 — Ett hushåll med fyra barn förlorarbara genom barnbidrags- och flerbarnsfamiljstilläggs-delen . Accelerationen på grund avdeltagande i saneringsprogrammet börjar vid tre barn.Nu tillkommer också platsen där man råkat bygga sitthus som en saneringsfaktor som kan drabba mycketolika. Antalet hushåll med bostadsbidrag ökade mel-lan 1993 och 1994 med drygt 80 000. Två tredjedelarav den ökningen stod hushåll med barn för. Samtidigtbegränsar regeringen bostadsbidraget till tre barn. Detfjärde skall finnas med av bara farten. Är inte barnnummer fyra lika mycket värt?Anf. 33 Finansminister ()Fru talman! För att den här diskussionen skall varameningsfull måste jag fråga hur hon serpå principerna för fastighetstaxeringen. Det kan ocksåvara en ståndpunkt för kds del, såvitt jag begriper.Den första frågan är: Är kds anhängare av att tax-eringsvärdet skall spegla av marknadsvärdet?Det är lätt att svara på den frågan.Den andra frågan är: Är kds anhängare av en rul-lande fastighetstaxering? Det är också lätt att svara påden frågan. Det är voterat om det här iriksdagen.Den tredje frågan är: Tycker kds att det är viktigareoch riktigare fördelningspolitik att ta miljarder i sub-ventionssystemet från de tio senaste årgångarna iproduktionen, vilket framför allt drabbar unga barn-familjer med dyra bostadsrätter? Är det en bättrefördelningspolitik än den som regeringen föreslog, atthöja skattesatsen från 1,5 till ? Var ligger detkloka fördelningspolitiska i den hållningen? Utveckladen synpunkten!Fru talman! Det finns ytterligare en sak som jagskulle vilja få bekräftat. Jag blev angripen för attdriva en för hård statsfinansiell sanering. Om jag intemissminner mig hade kds den uppfattningen när depresenterade sin motion med anledning av komplette-ringspropositionen att de lade ett förslag som varännu stramare än regeringens. Hur går detta ihop? Detär väl rimligt att man svarar på dessa frågor när manangriper så våldsamt som gör.Anf. 34 ()Fru talman! Jag skall börja med att svara på någraav frågorna. Det är sant att kds har ett starkare sane-ringsprogram. Det handlar om 10 miljarder mer. Menvi anser att vi har en mer rättvis fördelningspolitiskprofil.När det gäller principerna för fastighetsbeskatt-ningen tycker jag att det börjar gå för långt medmarkvärdet i förhållande till fastighetsvärdet. Det ärdetta jag vill att finansministern skall titta på. Vi harsagt ja till en rullande plan.När det gäller skärgårdsboendet säger att ingen utredning ansett att det funnits tillräckli-ga skäl för särregler för fastboende i skärgården.Varför talar inte finansministern om att regeringenuppdragit åt en parlamentariskt sammansatt utredningatt utarbeta en långsiktig och hållbar bostadspolitik?Enligt vad jag förstår skall utredningen lämna förslagom förändringar av de ekonomiska villkoren för detbefintliga beståndet. Finansministern svarar att haninte tänker ta några initiativ på området. Kan finans-ministern då acceptera ett förslag om det kommer frånutredningen?I har man tydligen av dis-kussioner börjat åtgärda orättvisorna i det här fallet.Man har ett program för detta.DN. Konsument skriver : "Mer än100 000 svenska familjer bor i småhus där lånenöverstiger marknadsvärdet. Om alla tvingades säljasina bostäder skulle förlusterna uppgå till cirka 20miljarder kronor. Men så blir det inte.- Folk sitter kvar i sina lägenheter och äterknäckebröd, säger , konsumentver-ket. "ökade andelen överbelå-nade småhus från 3,7 till . Totalt 130 000 av 1,8miljoner familjer bodde i hus vars lån översteg mark-nadsvärdet. Drygt 30 000 av dessa har en bostadsut-gift som överstiger av den sammanlagda in-komsten. Just därför att skattesatsen höjdes under denförra regeringsperioden från 1,2 till ,kan inte höjningen så snabbt från 1,5 till accep-teras.Regeringens återställarpolitik har här övergått tillnågot slags utkastningspolitik. Det är ingen konstruk-tiv politik att höja fastighetsskatten som denallmänna fastighetstaxeringen av småhus sker. Det gerdubbel verkan, och är ingen genomtänkt politik.När unga barnfamiljer förvärvar ett småhus är deti tre av fyra fall ett begagnat hus. Det är ytterst få somkan köpa en nyproducerad villa med räntebidrag.Ca 10 % av de totala räntebidragen tillfaller småhus-sektorn. Bortåt av befolkning bor ismåhus. Villaägarna betalar mer fastighetsskattän bostadsrätts- och hyreshusen tillsammans.Jag ser socialdemokraternas politik som ett försökatt styra bort från småhusägandet.Anf. 35 Finansminister ()Fru talman! Det var kanske en värdig avslutningpå ett något aggressivt inlägg. Vi verkar trots allt varaöverens om de grundläggande principerna, nämligenen rullande fastighetstaxering och att taxeringsvärdetskall avspegla av marknadsvärdet. Om kds haren annan uppfattning där skulle det vara intressant atthöra den och vad det i så fall kostar.Den tredje punkten, där vi inte är överens, gällerdetta att vi valde linjen att höja skattesatsen från 1,5till i stället för att ta ut ytterligare 3 miljarder ibesparingar på de senast producerade lägenheterna.Det gjorde vi, , därför att vi vet vilkasom sitter i de senast producerade lägenheterna. Detär just de barnfamiljer som här i talar-stolen säger sig ömma för. De barnfamiljer som sitteri de senast producerade lägenheterna skulle bära 3miljarder.Vi sade i stället att om vi nu måste ta ut dessapengar från fastighetssektorn - och vi vet att just denhär gruppen är de som har det trängst ekonomiskt -vore det då inte solidariskt och rimligt att slå ut heladen bördan på samtliga fastigheter? Jo, sade vi, det ären bättre politik. Och så höjdes skattesatsen. Därskiljer vi oss åt.Det är uppenbarligen så att hade fö-redragit att man hade fullföljt den brutala politikensom framför allt riktade sig mot de många bostads-rättsinnehavarna i det här landet. Där har vi uppen-barligen olika uppfattningar.Sedan noterar jag också att beröm-mer sig av att vilja vara vänligare än regeringen motmänniskor i det här landet i största allmänhet ochändå spara mer. Det är ju attforma en tulipanaros. Men det finns faktiskt en verk-lighet bakom detta också.Om det skulle vara så att kds hade ett sanerings-program som var 10 miljarder starkare än regeringensmärks det i svenska hushåll, . Då kanman inte stå här i talarstolen och låtsas som någontingannat. Det kan ju vara så att det är somhar rätt. Kds vill inte. De har egentligen lagt framnågot annat förslag som inte är så skarpt som manantyder. I så fall blir det säger logiskt.Men man kan inte driva två linjer samtidigt.När det gäller fastighetstaxeringen är vi uppen-barligen överens om de grundläggande principerna.Det tycker jag är bra.Anf. 36 ()Fru talman! Det just det vi inte är. Vi är inte över-ens. Den vänliga tulipanarosen bygger på fördel-ningspolitik hos oss. Man kan skärpa åt saneringspro-grammet mer om man fördelar rättvist. Vi vill intestraffa flerbarnsfamiljerna. Det är en del.Vi är överens om den rullande taxeringen, men närdet gäller dessa sade jag till finansminis-tern att det är detta jag vill att finansministern skalltitta på. Skall verkligen markvärdet få ett sådantövertag över fastighetsvärdet?När det gäller räntebidragen sade jag också nyssatt tre fjärdedelar av barnfamiljerna inte väljer nyahus. De sitter alltså inte där. Där har vi olika uppfatt-ningar. De regionala skillnaderna gör också att tvåexakt likadana hus kan ha markant olika taxeringsvär-de och skatt. Man kan givetvis påstå att människorkänner till detta när de väljer boendeort, men här villjag också vara en röst för de äldre nybyggarna sominte kunde ana att markvärdet skullestiga så drastiskt att deras lilla enkla hus skulle visasig vara en guldgruva där de inte kan bo kvar.Jag vädjar till finansministerns rättvisepatos attändå initiera någon möjlighet för denna grupp. Jag harett exempel här. Det är en skärgårdsfastighet där tax-eringsvärdet höjdes och fastighetsskattenhöjs till . Skatten ökar från till 31 297kr. Det är alltså en ökning på . Detta kan drabbaen person som inte fått ett öre i räntebidrag. Låt ossbefara att denna person eller någon annan i familjenockså blir arbetslös. Skall man behöva bli både ar-betslös och huslös på en gång i ?Jag vet att anser att det kan leda tillkonkurser om bostäder med räntesubventioner belas-tas. Men jag vet också att den enskilda familjenstålamod att bita i det sura äpplet och använda alltmerav sitt utrymme till kostnaden för den efterlängtadevillan kan förstöra såväl humör som relationer ochtrygghet för barnen.DN. Konsument redovisar en prisut-veckling på småhus på68 %. Det är alltså . Tabellen visarockså hur oerhört stor kostnadsskillnaden är på små-hus i olika områden i landet. Om inget görs kommervi att få ett stort problem med fastigheter som maninte har råd att underhålla och dyra markvärden sombestämmer priset.Fru talman! lovade i valrörelsen attinte höja fastighetsskatten. tycker det inte alls är märkvärdigt att släppa marknads-krafterna fria när det gäller taxeringsvärdena. Jag villvädja till finansministern att åtminstone efterhöra hurNorge arbetar med de här frågorna. Jag hoppas på etträttvisepatos.Anf. 37 Finansminister ()Fru talman! säger att vi släppermarknadskrafterna fria. Vi har haft en ordning i Sve-rige där taxeringsvärdet avspeglar försäljningspriset.Det är ingen nyhet. Det har gällt . Det ärsamma principer som ligger till grund för den härtaxeringen. Jag tror faktiskt att de principerna ävendelas av kds. Sedan vill tydligen ha endiskussion om markvärde och själva byggnadensvärde. Den diskussionen kan väl möjligen föras i denkommitté som bostadsministern tillsatt.Men inför årets fastighetstaxering finns det up-penbarligen ingen som helst nyordning. Det togs ingainitiativ under den föregående regeringsperioden, dåfru själv hade möjligheter att direkt påverkapolitiken via egna partikamrater.Vad jag i all stillsamhet har påpekat i mitt svar äratt det principiellt tydligen inte skiljer så mycket isynen på hur fastighetstaxeringen skall gå till. När fruHagström dessutom berömmer sig av att vilja läggaytterligare 10 miljarder på de svenska hushållen iform av statsfinansiell sanering, då tar jag också lättpå angreppen om fördelningspolitisk rättvisa i dettasammanhang.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1994/95:134 ompolitikerna och finansmarknadenAnf. 38 Finansminister ()Fru talman! har frågat mig omvilka initiativ regeringen avser att ta via EU och iandra internationella sammanhang för att hävda sys-selsättningsmålet i det internationella samarbetet omden ekonomiska politiken, minska spekulationen ochöka den offentliga insynen i och det demokratiskainflytandet över de internationella och inhemska fi-nansmarknaderna.Vidare ställer frågan om vilka initiativregeringen avser att ta för att granska de större aktö-rernas roll i samband med den senaste tidens turbu-lens på marknaden för svenska kronor och värdepap-per.Som svar på första fråga vill jag betonaatt regeringen har sagt att den med kraftskall driva sysselsättningsfrågorna i det internationellasamarbetet. Vi skall utnyttja de möjligheter sommedlemskapet i EU ger oss.Vid toppmötet i fick vigehör för att kraftigt markera sysselsättningsfrågornasöverordnade betydelse för EU. Vi lägger stor vikt vidatt om tillväxt, konkurrenskraft och syssel-sättning aktivt följs upp. I antogs ett fem-punktsprogram om sysselsättningen. Statsministerntillskrev de andra stats- och regeringscheferna iEU och informerade dem om de initiativ som densvenska regeringen tagit för att följa upp fem-punktsprogrammet. De aktuella initiativen har redovi-sats i propositioner som regeringen lagt fram här iriksdagen, och jag skall inte upprepa de aktuella för-slagen om inte ber mig.När det vid toppmötet blir aktuelltatt göra en större värdering av uppföljningen av fem-punktsprogrammet tror jag att kommer attkunna visa att vi ligger långt framme.Vi arbetar också aktivt i och i andraorgan i gemenskapen för att utveckla och driva på detsamarbete som pågår i sysselsättningsfrågorna. Jagvill understryka att det handlar om ett mycket brettarbete som innefattar diskussion och samordning avden makroekonomiska politiken, arbetsmarknadspoli-tik och flera andra frågor.Ett rätt nytt och i mitt tycke intressant område ärtillväxt och miljö. Där har tillsammans medDanmark hört till de pådrivande för att få detta områ-de på dagordningen. Vid toppmötet skallen rapport i dessa frågor vara färdig.Sverige ser mycket positivt på framväxten av detranseuropeiska nätverken. Vi har försökt driva dettaarbete framåt. De svenska projekten - Öresundsbronoch "den nordiska triangeln" - ligger långt framme iplaneringen jämfört med andra prioriterade projekt.Vid i kommer sys-selsättningen att bli en huvudfråga. Den svenska re-geringen kommer att ge frågor om tillväxt och syssel-sättning högsta prioritet vid detta möte. Regeringenkommer i särskild ordning att informera om förbere-delserna inför detta viktiga möte.Förra veckan ägde rum.Överst på dagordningen stod frågan om tillväxt ochsysselsättning. stora sysselsättningsstudie,som publicerades , är nu föremål för ettmycket omfattande uppföljningsarbete, där ären aktiv deltagare. Vi samverkar särskilt nära medvåra nordiska grannländer för att driva på aktiviteten iOECD när det gäller sysselsättningsfrågorna.Innan jag besvarar återstående två frågor vill jagnyansera den bild av marknaden som målarupp. Vi får inte glömma bort att den finansiella mark-naden fyller en central uppgift i samhällsekonomingenom att omfördela sparande mellan olika sektorer,svara för likviditetsförsörjning och fördela riskermellan olika aktörer. har den finansiella sektorn bl.a. förmed-lat ca i överskottssparande frånden privata sektorn till underskotten i den offentliga.Jag kan dock hålla med om att det fråntid till annan förekommer inslag som tyder på allvar-liga brister i marknadens funktionssätt - bl.a. synesenskilda aktörers beteende få orimligt stortgenomslag. I detta sammanhang kan jag nämna attbehovet av djupare analys av hur valutamarknadernafungerat under den senaste orosperioden diskuteradesvid mötet i förra veckan.Nu till fråga om initiativ för minskadspekulation, ökad offentlig insyn i och ökat demokra-tiskt inflytande över de internationella och nationellafinansmarknaderna: Jag har redan tidigare redovisatmin uppfattning att vi endast genom att återta kontrol-len över statsfinanserna och stabilisera statens skuldsi-tuation kan öka förtroendet för den ekonomiska poli-tiken och därmed öka det politiska handlingsutrym-met. Då minskar också utrymmet för spekulation. Viskall dock vara medvetna om att denna process tar tid,vilket den fortsatt svaga kronkursen och de högaräntorna vittnar om. är sårbart till följd av endyster inflationshistoria, återkommande bytesbalan-sunderskott och tidigare oförmåga att hantera denstatsfinansiella situationen över konjunkturcykler.Internationella organisationer som IMF ochOECD och regionala sammanslutningar som EU kanspela en viktig roll när det gäller övervakningen avmedlemsländernas ekonomiska politik. Detta kan geväsentliga bidrag till att eliminera grunden för speku-lation och internationell valutaoro. Övervakningensyftar i första hand till att få varje land att föra enansvarsfull politik, men också till att förmå medlems-länderna att beakta effekterna av den egna politikenpå ekonomin i andra länder.Internationellt samarbete för en bättre fungerandefinansmarknad har också stor betydelse. Jag anser detvara angeläget att berörda myndigheter i olika ländersamverkar för att förbättra förståelsen av de modernamarknadernas funktionssätt och förstärka tillsynenoch regelverket för de aktörer som verkar på markna-derna.Ett sätt att stärka stabiliteten i det finansiella sys-temet är att ge gällande kapitaltäckningsregler förfinansiella institut ett mer täckande omfång, att be-gränsa möjligheterna för finansiella institut att ta storaexponeringar mot kunder samt att utvidga tillsynen avfinansiella företagsgrupper.Jag vill här påminna om de beslutmed denna inriktning fattade , gällande nya regler för kapitaltäckning m.m.Dessa regler bygger på EU-direktiv. deltar nusom medlem i EU i ett flertal arbetsgrupper röranderegler för de finansiella instituten. Bl.a. bedrivs arbetesom syftar till ökad stabilitet genom skärpta krav påeget kapital i finansiella företagsgrupper.Lönnroths tredje fråga rör initiativ från regeringenför att granska de större aktörernas roll i sambandmed turbulens på marknaden försvenska kronor och värdepapper. Mitt svar är enkelt:Jag planerar inte nu att vidta några särskilda åtgärderför att granska enskilda aktörers roll.Anf. 39 ()Fru talman! Jag får tacka för sva-ret. Jag tror att det finns en grundläggande enighetmellan finansministern och mig om vikten av attframhäva sysselsättningsmålet både i den svenskaekonomiska politiken och i EU-sammanhang. Det ärockså bra att finansministern tar upp sambandet mel-lan ekonomisk tillväxt och miljö.Jag kan inte heller låta bli att tycka mig ana enviss skillnad mellan förhållningssätt isvaret och de olika socialdemokratiska initiativ ochprogram som lanserades inte minst inför EU-omröstningen. Jag tänker t.ex. på talpå den socialdemokratiska partikongressen, där hanhävdade nödvändigheten av att föra upp keynesianis-men och det Keynesianska ekonomiska tänkandet påEuropanivå. Jag tänker på den socialdemokratiskareservationen till , och jag tän-ker naturligtvis på bok från ,som ju också som bilaga har det socialdemokratiskaEuropaprogrammet.Finansministern säger att man lägger stor vikt vidVitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsätt-ning. Om jag tolkar saken rätt är det som avses och inte det social-demokratiska Europaprogrammet.Det är väl ändå så, att det finns en klar skillnadmellan den framtoning som har i bokenoch det socialdemokratiska Europaprogrammet å enasidan och den konventionella visdomen inom EU åden andra. Den bild som målas upp av att de nyliberala högerkrafterna har härjat frittunder 80-talet. Det tänkande som också präglade EUnär drogs upp var just detta nylibe-rala tänkande, där inflationsbekämpningen i praktikensattes högre än bekämpningen av arbetslösheten.Jag tycker att det är en viss diskrepans mellan åena sidan den framtoning som då fanns och å andrasidan bristen på regeringsinitiativ inför regeringskon-ferensen. Jag tycker att det mot bakgrund av de härprogrammen vore rimligt att regeringen skulle varamera aktiv när det gäller att kräva förändringar avMaastrichtavtalets grundläggande regler.Finansministern säger vidare att han vill "nyanseraden bild av marknaden som målarupp". Jag kan inte tycka att jag målar upp någon bildav marknaden. Jag citerar däremot LO:s ordförandeBertil och en ledare i . Jag ansermig själv ha en mycket nyanserad bild av marknaden.Jag är fullt klar över att det behövs även kapital- ochpenningmarknader. Det som bl.a. ochAftonbladet påpekar är att det finns en omfattandedebatt om de mera spekulativa inslagen på den storainternationella finansmarknaden och om det nödvän-diga i att göra något åt dessa.I det gemensamma socialdemokratiska Euro-paprogrammet, som jag har hänvisattill, står det så här:"Vi föreslår att inbjuder kon-gressen i och det japanska parlamentet att över-väga ett gemensamt initiativ för ett världsomfattandeavtal om åtgärder mot finansiell spekulation. "Jag efterlyser ett sådant initiativ. regeringhar nu möjlighet att ta detta initiativ, och jag tyckeratt det vore högst rimligt och lovvärt om man gjordedet.Göran säger vidare "att endast genom attåterta kontrollen över statsfinanserna och stabiliserastatens skuldsituation kan vi öka förtroendet för denekonomiska politiken och därmed öka det politiskahandlingsutrymmet". Vi är helt överens om att dettaär det grundläggande kravet. Men precis som återigenpåpekas i det gemensamma socialdemokratiska pro-grammet behöver det kompletteras med internationel-la åtgärder. Det räcker då inte med de här i och för siglovvärda besluten om att man skall övervaka med-lemsländernas ekonomiska politik, kapitaltäcknings-regler och sådant. Det är väl bra, men det kan interimligen vara detta som avsågs i det gemensammasocialdemokratiska programmet.Jag vill säga att den tredje frågan om ini-tiativ för att granska de större aktörernas roll utgickfrån den ledare i där man efterlyste ensådan granskning. Finansministern sade i sitt svar atthan inte nu planerar att vidta några särskilda åtgärder.Jag får väl haka upp mig på detta lilla "nu" och uttalaförhoppningen att det kanske kan ske litet senare.Anf. 40 BO ()Fru talman! Det stämmer ju så till vida att fi-nansministern i sitt svar faktiskt ger en ganska nyan-serad bild av vad de finansiella marknaderna egentli-gen är. Det kontrasterar våldsamt mot vad åtminstonevissa socialdemokratiska talare ägnade sig åt när deden beskrev marknaderna.Johan citerar också en ledare i . Det är litet grand av denna skräckbild ellerfelaktiga bild som skapar litet problem och som,skulle jag gissa, ger grogrund för den tillväxt somförhoppningsvis varken eller jag vill sehos det parti som representerar.Det finns naturligtvis all anledning att dra upp ra-mar för att de finansiella marknaderna skall fungeraväl. Det finns skäl att se över kapitaltäckningsreglernaoch att ta reda på vad som händer på derivatmarkna-den, och det pågår ett internationellt arbete om detta.Det har gjorts en del studier av hur marknadernafungerat, exempelvis i samband med valutaturbulen-sen 1992, varvid man kom fram till att det i stort setthade fungerat på ett bra sätt.Problemet är också, som finansministern säger, attstatsfinansernas utveckling och tilltron till Sverigesmöjligheter att stabilt sanera statsfinanserna betyderväldigt mycket för möjligheterna att spekulera fördem som så önskar. Obalanserna ger den grogrunden.Länder som har mer av balans och större förtroendehar inte samma problem som och vissa andraländer.Men det som gläder mig är att finansministern ef-ter valet har anammat det viktiga budskapet att stats-finanserna måste åtgärdas. Det var något annorlundaunder föregående mandatperiod i oppositionsställ-ning. Men det som finansministern och hans parti harglömt bort är att en del av saneringen av finansernaoch möjligheterna att skapa förtroende är att åstad-komma tillväxt och nya jobb. Därvidlag har regering-en totalt misslyckats och uppenbarligen kapitulerat.Enligt den reviderade finansplan som har presen-terats kommer vi att ha en arbetslöshet om totalt settuppemot en halv miljon människor mot slutet av dettadecennium. säger visserligen att vimåste göra någonting åt detta, men det anvisas ingamedel och anges inte vad man faktiskt skulle viljaåstadkomma för att minska arbetslösheten och skapaförutsättningar för nya jobb. Där finns väldigt mycketav orsakerna till det bristande förtroendet för Sverigeoch svensk politik. Man har insett problemet medbudgetsaneringen men inte vad som krävs för tillväxt.Det är därför som de skattehöjningar som har genomfört inte har accepterats.I frågan om den framtida sysselsättningen, som förmig är väsentlig, finns det också anledning att ta in-ternationella initiativ. säger att rege-ringen kommer att ge frågor om tillväxt och syssel-sättning högsta prioritet vid i Cannes.Det är alldeles utmärkt. Man kan också på Ecofinmö-ten ta upp konkreta förslag till åtgärder som behövs.En fråga där det skulle vara intressant att få del avfinansministerns syn är behovet av flexibilitet påarbetsmarknaden, som ju är ett av de ämnen som finnsmed i diskussionen inom den europeiska unionen.Vad tänker finansministern göra i respektive iett internationellt europeiskt perspektiv för att skapabättre förutsättningar för flexibilitet på arbetsmarkna-den?Vad tänker finansministern vidare - för att gå inpå ett specifikt område, som är väsentligt inte minstför de nya jobb som måste komma till inom tjänste-sektorn - ta för initiativ i och internationelltför att skapa förutsättningar för mindre skattekilar itjänstesektorn? Det är inkomstskatten, arbetsavgivar-avgifterna och momsen sammantagna som gör att viinte har de tjänstearbeten som har vuxit fram i andraländer.