prot · GI0987 · 1995-04-06 00:00:00 — Därför har viföreslagit att man också skall kunna få ge medel urdessa belopp till det som jag kallar kultur i boende-miljön.För 15-17 år sedan hade man inom folkbildningeni en framgångsrik verksamhet med en kombi-nation av medel till kultur i arbetslivet och kultur iboendemiljön. Om man vill nå människor som harproblem med att ta del av kulturverksamhet är det noglika vanligt att de finns i boendemiljöer som att definns på arbetsplatser. Vi tycker också att , och inte regeringen, skall fördela dessapengar.I reservation 16 föreslår vi att skallanslås för ett i . Nyli-gen inrättade man i författar- ochöversättarcentrum. Det har blivit mycket framgångs-rikt. Vi tycker att det vore bra att kunna fullbordacentrumbildningen i på det här sättet och knytaverksamhet dit som har med länderna runt Östersjönatt göra.Värderade talman! Jag står bakom förslagen i allade reservationer som vi har fogat till detta betänkan-de, men för att underlätta kammarens arbete har jaginte yrkat bifall till en enda av dem.Anf. 63 ()Fru talman! I detta betänkande har vi gjort en heldel omfördelningar och prioriteringar. Bl.a. har vi förtöver pengar till KrU18 för att där öka anslaget tillArbetets museum och anslaget till hemslöjden. Väns-terpartiet ställer sig bakom dessa prioriteringar. Ävenanslaget till Folkrörelsernas konstfrämjande har ut-ökats, vilket vi också ställer oss bakom.En del nysatsningar och nytänkande på Arbetetsmuseum har gjort att vi vill prioritera denna verksam-het. Man arbetar bl.a. med utbildning av lärare ochpedagoger som arbetar med barn i skolan. Det här ärett nytänkande som vi vill stödja, och det är ett arbets-sätt som sprider ringar på vattnet och som med sinform kan nå ut till väldigt många fler.Jag är glad över det, men min lycka är inte full-komlig, eftersom utskottet inte har beviljat anslag tillBarnkulturcentrum i som faktiskt har enliknande verksamhet. Barnkulturcentrum arbetar medövergången mellan skola och förskola, med utveck-ling av läromedel och musik, enligt den nya läropla-nen, med språkets utveckling i förskoleåldern, medbild som redskap, med begreppsbildning osv. Dettagör man delvis ihop med barn. Men tanken med ettstatligt ansvar är att utveckla verksamheten när detgäller fortbildning av personal. Man vill bredda denhär verksamheten utanför kommungränsen för att påså sätt sprida den vidare ut över landet.Det moderna samhället med stora omflyttningaroch splittrade arbetsförhållanden samt de senasteårens arbetslöshet och pressade ekonomi har först ochfrämst belastat våra barn. Många barn känner oro ochängslan och har svårt att engagera sig i undervisning-en. Barnen har svårt att samspela med varandra ochkan inte koncentrera sig. Därför måste vi arbeta medmetoder som stärker barnens självförtroende, tar varapå barnens erfarenheter och gör dem delaktiga i beslutoch tar vara på deras kreativitet. På detta sätt arbetarman i . Den kompetensen finns där.Vad är det som gör att vi kan utvecklas, växa ochförstå? Vad kan kulturen hjälpa till med, så att vi kanbli hela människor? Som sade tidi-gare har hjärnan två . Den vänstra står för logi-ken, minnet, förmågan att förklara med ord, organisa-tionen och analysen.Den högra står för språk, musik och form, rörelse,färger, förmåga till inlevelse och empati.Vi människor är olika. Vi har olika hjärnhalve-dominans. Som en följd av detta måste vi också haolika inlärningsmetoder. Dessa inlärningsmetoder kangenom fortbildning spridas som ringar på vattnetgenom att vi bl.a. satsar på en utbildning vid Barnkul-turcentrum i Eskilstuna.Jag yrkar därför bifall till reservation 12. Givetvisställer jag mig också bakom reservationerna 10, 17,24 och 25. Men för att korta voteringstiden yrkar jaginte bifall till dem nu.Jag vill ställa frågan: Vad betyder kulturen för dig,för dig och för dig? Kultur är för mig odling, odlingav själen. För att kunna bli en hel människa måste viförstå sammanhangen. Vi måste förstå vår historia.Det gör vi bl.a. genom att värna vårt kulturarv i formav bl.a. byggnader, musik, sång, lek, dikter och hur vibygger våra relationer. Vi måste helt enkelt fylla vårsjäl med goda ting.Jag har rätt mycket tid kvar av den taletid som jagtänkt ta i anspråk här i kammaren. Därför tänkte jagläsa några rader ur en bok som heter avMichal Snunit.Själens FågelDjupt djupt inom oss finns själenIngen har någonsin sett den.Men alla vet att den finns.Inte bara att den finns,alla anar också vad som finns inne i den.Inne i själenmitt inne,står en fågelpå ett ben,en fågel som heterSjälens Fågel.Den känner alltsom vi kännerNär någon gör oss illa,flaxar Själens Fågelhit och dit i vår kroppoch har så ont så ont.När någon tyckerriktigt mycket om oss,dansar Själens Fågelmed små glada hoppfram och tillbakafram och tillbaka.När någon ropar på oss,hör Själens Fågel noga eftervad det är för sorts rop.När det är någonsom är arg på en,kryper Själens Fågel ihopoch är tyst och ledsen.När det är någonsom kramar om ossdå blir Själens Fågelsom finns där djupt inom ossstörre och större,tills den fyller nästan hela oss.Så bra mår Själens Fågel då.Djupt inom oss finns själen.Ingen har någonsin sett den.Men alla vet att den finns.Och det har aldrig, aldrigfötts någon människasom inte haft en själ.För själen kommer in i ossjust när vi födsoch går aldrig ifrån oss,aldrigså länge vi lever.Den är som luften man andasfrån det man födstills man dör.Du vill säkert också vetavad Själens Fågel är gjord av.Den är gjord av lådor.De kan inte dras ut så där utan vidare,för alla lådor är låstamed en speciell nyckelsom bara går till just den lådan!Och Själens Fågel är den endasom kan öppna sina lådor.Helt enkelt med foten.Själens Fågel står på ena benet,och med andra benets fotvrider den om nyckeln till lådan den vill öppnadrar i handtaget, och allt i lådan kommer fram.Och eftersom alla våra känslorhar var sin egen låda,så har Själens Fågel väldigt många lådor.En låda med glädje,en låda med sorg,en låda med avundsjuka,en låda med hopp,en låda med besvikelse,en låda med förtvivlan,en låda med tålamod,en låda med otålighet.Det finns också en låda med hat,en låda med ilska,en låda med kel,en låda för "jag-orkar-inte",en låda med "vad-ska-jag göra? "och en låda med deallra hemligaste hemligheterna.Det finns fler lådor ändå.Du kan fortsätta självmed hur många lådor du vill.Fru talman! Det som är viktigt är vad vi fyller des-sa lådor med. Livet blir det lådorna är fyllda med.Tack.Anf. 64 TALMANNENFår jag rikta ett särskilt tack till talaren för att ock-så vi som sitter bundna här får Dagens dikt.Anf. 65 ()Fru talman! Jag slappnade av så dant till diktläs-ningen att jag glömde att sitta beredd. För mig ärkultur ett område där människan kan ta fram sinabästa mänskliga sidor. har hjälpt mig i dagatt må litet bättre och kunna ta fram litet bättre av migsjälv. Tack!Jag vill först yrka bifall till reservationen 11, somhandlar om särskilda insatser för barn och ungdom.Det gör jag utifrån att vi i vill styra uppde särskilda medel som regeringen har avsatt för barnoch ungdom.Vi vill avsätta 5 miljoner till fria teater- och dans-grupper som spelar särskilt för barn och ungdomar. Vivill styra 5 miljoner till grupper som samarbetar medbarn i gemensamma kulturprojekt, där barnen ochungdomarna är delaktiga både som producenter ochsom konsumenter.Sedan vill jag också yrka bifall till reservation 25.Det är ett uttalande om en samisk nationalteater. Vitycker att det är angeläget att planerna på en samisknationalteater nu äntligen kan förverkligas.Med tanke på att planer nu har utarbetats och attKulturrådet anser att uppbyggnaden av en samiskteater bör kunna påbörjas under /96anser att regeringen bör åter-komma till med ett förslag om hur medels-anvisningen för ändamålet kan ske.Anf. 66 ()Fru talman! Detta betänkande heter Allmän kul-turverksamhet. Det är en mycket varierad verksamhetsom där behandlas. Jag skulle kunna kalla det någon-ting av kulturens diversehandel. Omfattningen ärfaktiskt ganska stor. Det rör sig om ungefär 250-300miljoner till kulturen inom detta område. Det är peng-ar som går till myndigheter och institutioner, lokalhål-lare, internationellt samarbete, folkrörelser och efter-satta grupper, m.m.Jag vill här gärna peka på några punkter. De inne-bär offensiva satsningar som främst går ut på en ökaddelaktighet.Det gäller först det nya anslaget på 15 miljoner tillsatsningar för barn och ungdomar. Det finns motionersom innebär ökade belopp på just detta område. Detlåter gärna som att regeringen och Socialdemokrater-na skulle vara njugga på området, men det är det allsinte fråga om. Det är en kraftig offensiv satsning.Den andra punkten är kultur i arbetslivet, där viökar anslaget ganska ordentligt. Jag vill gärna i dettasammanhang rikta mig till . Han påpe-kar att han inte anser att dessa pengar alltid kommertill rätt adress. Jag menar att medicinen inte är att drain pengarna, utan det är faktiskt att se till att de nårrätt adress.Många av de anslag som behandlas i detta betän-kande syftar till att nå fler människor. Många hartidigare i debatten varit inne på det, och det är värt attstyrka under ytterligare. Det är särskilt viktigt i en tidsom nu med svåra samhällsproblem.Ett annan kännetecknande egenskap hos dessapengar är att en mycket stor del av dem går till ut-vecklingsverksamhet. Det är en mycket väsentliguppgift. Det är fråga om att pröva nya vägar för att nånya grupper med kulturen. Det är också frågan om attstödja nyskapande på olika sätt.Jag menar därför att det är väsentligt att hålla uppenivån på den här typen av anslag. Det blir lätt så inomkulturområdet, liksom inom andra områden, att peng-ar lätt binds upp i fasta kostnader, investeringar ochpersonal, medan det blir väldigt knappt om rörligamedel av olika slag. Många av dessa anslag är sådanarörliga medel som kan användas till nyskapande inomområden som för dagen är väsentliga.De statliga pengar som satsas på kulturen på dettasätt genererar både regionala och lokala insatser somär betydande. Landsting, kommuner, folkrörelser,institutioner och alla de kreativa människor som finnsi olika projekt bidrar på olika sätt med resurser somgör att dessa pengar blir större.Om vi skulle räkna alla de människor som på etteller annat sätt blir delaktiga i alla kulturaktivitetersom dessa medel ger upphov till skulle vi komma upptill en väldigt hög siffra.Fru talman! Det går naturligtvis att ha väldigt oli-ka meningar om hur dessa pengar skall användas. Detfinns också 25 reservationer till detta betänkande.Med undantag för , som föreslår an-slagsminskningar av ganska betydande mått, är detändå fråga om detaljförändringar. Jag tar det somuttryck för en ganska stor samsyn om att dessa pengarär väsentliga och likaså de ändamål de skall gå till.Det kan naturligtvis vara väl motiverat, och med stör-re resurser skulle sannolikt flera av dessa motionskravkunna tillgodoses.Jag vill emellertid gör några radanmärkningar tilldessa reservationer.Anslaget till barn och ungdom är , som jag sade,ett nytt anslag. Jag anser att det inte är särskilt för-ståndigt att i inledningsfasen med ett nytt anslag låsaupp till vilka ändamål de pengarna skall användas.Det finns förslag från flera olika partier till hur dessapengar skall destineras.Det kan faktiskt finnas ändamål som är synnerli-gen angelägna att ge pengar till ur detta anslag mensom inte av någon anledning har uppmärksam-mats i motioner. Om då en stor del av pengarna ärupplåsta till skolan eller till annat kan det innebära attangelägna ändamål inte får de anslag som de skullebehöva.Jag är övertygad om att både kultur i skolan ochandra ändamål som här har tagits upp i debattenkommer att få rännilar ur dessa pengar, kanske intebara rännilar utan ganska stora bäckar och flöden.Men jag tycker inte det är rimligt att riksdagskall låsa upp detta. Det finns myndigheter, organisa-tioner och andra som kan göra ansökningar och därpengarna fördelas efter det att det finns ett ordentligtunderlag.Om jag skulle ha uppgiften att fördela 15miljoner till särskilda insatser för barn och ungdomhar jag inte den kunskapen och detaljkännedom attjag skulle kunna göra det på ett rättvist och bra sätt,utan det är förnuftigt att vänta med det.I anslutning till detta vill jag vända mig till Char-lotta Bjälkebring. Hon säger att lyckan för hennes delinte är fullständig. Tack och lov för det! Jag tror attett fullständigt lyckotillstånd kunde bli litet enformigti längden.Det är nog bra att ha någonting att vänta påoch arbeta för. Jag är ganska övertygad om att Barn-kulturcentrum i är en institution som kankomma att få del av de här pengarna för barn ochungdom liksom även av andra former av utveck-lingspengar som finns inom detta anslag. Jag är alltsåsäker på att det finns en liten låda för själen även iEskilstuna genom vilken man kan få del av detta an-slag.Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till ut-skottets hemställan i dess helhet och avslag på reser-vationerna.Anf. 67 () replikFru talman! Om det är förnuftigt eller inte att låsaett nytt anslag kan vi ju ha delade meningar om. Jagtycker att det är väldigt förnuftigt att styra. Jag villsom politiker vara med om att påverka vad dessa nyaanslagsmedel skall användas till.Vi vill låsa två tredjedelar av anslaget till de friateatergrupperna och dansgrupperna. Deras verksam-het har i mycket varit inriktad just på barn och ung-dom, och vi tycker att de skall få möjlighet att utveck-la detta arbete. Vi tycker att de arbetar fantas-tiskt bra.Det är sedan en tredjedel kvar, som vi inte harstyrt upp, och därvidlag finns det möjligheter till nyainnovativa förslag. Men att snuttifiera hela anslagettycker vi är mycket olyckligt. Att 15 miljoner skullegå ut till olika individuella sökande tycker vi inteskulle ge varaktiga resultat. Vi har grupper sommed stor fördel arbetar för barn och ungdom, och vitycker att de skall kunna få utveckla den verksamhe-ten.Anf. 68 () replikFru talman! Det som jag sade om att inte låsa dettaanslag förhindrar inte på något sätt att anslag så små-ningen kan utgå till alla de ändamål som om. Jag menar att två tredjedelar av de 15 miljo-nerna är en mycket stor andel. Ett nytt anslag skall dåkomma till och tas i anspråk, och det vore verkligeninte förnuftigt av att i detalj besluta om hurtvå tredjedelar av det skall användas. Jag har fulltförtroende för att departementet kan fatta bättre beslutän vad vi kan göra, och det kommer att göra det efteratt ha fått in ansökningar och efter att ha tagit del avvilka ändamål som är väsentliga för organ av olikaslag som arbetar med barn och ungdom.Däremot tror jag att det kan vara förnuftigt av ossatt följa upp hur medlen har använts.Jag skulle inte bli det minsta förvånad, om det dåvisar sig att en stor del av pengarna har använts just såsom önskar.Anf. 69 () replikFru talman! Jag vill förtydliga att det bara är 5miljoner som vi vill specialdestinera till de fria teater-grupperna. Det råkar också motsvara den summa somde behöver för att kunna utveckla denna verksamhet.Vi tror att deras beräkningar beträffande det nya an-slaget är korrekta och stödjer dem.Vi vill rikta de andra 5 miljonerna till verksamhetdär barn och ungdomar själva är med som producen-ter. Vi vill politiskt markera att vi tycker att det ärviktigt att man inte bara konsumerar utan också självproducerar.Jag hoppas att det blir just på detta sätt som med-len kommer att fördelas, men osvuret är bäst, och vigör därför en markering med vår lilla uppskrivning.Anf. 70 () replikFru talman! Det är i och för sig riktigt att det är 5miljoner som vill låsa för det här ända-målet, men det finns dessutom ett parti som vill låsa 5andra miljoner för arbete med kultur i skolan. Om viföljer dessa förslag skulle alltså två tredjedelar avpengarna vara låsta.Det är vidare bara att notera att vi har olika syn påhur strikt i detalj skall styra vad varendakrona skall användas till. Vi kan nog leva med denoenigheten, och vi har anledning att återkomma tilldiskussioner av detta slag.Anf. 71 ()replikFru talman! sade i sitt anförandeatt man inte vill låsa dessa pengar för utpekade ända-mål. Jag menar att budgetposten om 15 miljoner kro-nor redan är utpekad till barn och ungdomar av rege-ringen själv. Vad vi från gör i vår partimotionär att peka ut kanaler för att låta dessa pengar få ef-fekt. Vi anser att skolan är den självklart bästa kana-len för att få till stånd ett brett resultat.Anders sade att man inte vill låsa pengar-na till fasta kostnader utan vill att de skall användasrörligt. Jag vill hävda att skolan därvidlag är en brakanal. Där har vi redan de fasta kostnaderna betalda,både för lokaler och för personal, och pengarna skulleverkligen kunna utnyttjas maximalt som ett effektfulltinstrument för barn- och ungdomskultur.Jag vill avslutningsvis säga när det gäller finansi-eringen av det påslag om som vivill ha till barn och ungdomar att anslagsposten Kul-tur i arbetslivet ökar från till 11miljoner kronor, dvs. Vi harinte motsatt oss en ökning. Vi säger bara: Låt dennaökning stanna vid ! Då blir det ändå 6miljoner kronor kvar till kultur i arbetslivet. De övriga5 miljoner kronorna går till barn- och ungdomskultur iskolan.Anf. 72 () replikFru talman! införde den dåvarandesocialdemokratiska regeringen ett anslag om - ocksådå - till kultur i skolan, något somså småningom visade sig få en mycket stor betydelseför kulturaktiviteter bland barn i skolan.Om vi nu skulle fastna för att destinera 5 miljonertill skolan, är detta ett bindande beslut. Jag skulle inteför vara förvånad om det blir så, närdetta slutligen skall beslutas, att den del av medelsbe-loppet som visar sig gå till kulturverksamhet i skolanblir större än 5 miljoner. Om vi då har låst oss vidbeloppet 5 miljoner, är det inte alls bra. Det är möjligtatt 7, 8, eller 10 miljoner kommer att gå via skolan,och jag menar därför att denna låsning inte är förnuf-tig.Anf. 73 (v)replikFru talman! gör mig åtminstonelitet lycklig, eftersom han faktiskt öppnar för attBarnkulturcentrum kan få del av dessa pengar. Det rörsig faktiskt enbart om , och utskottet har också en mycketpositiv skrivning om Barnkulturcentrum. Även detgör mig väldigt glad.Jag anser dock att om man kan omfördela medeltill museum, till hemslöjden och till Konst-främjandet, borde man också kunna ge pengar tillBarnkulturcentrum i Eskilstuna.Anf. 74 () replikFru talman! Jag vill upprepa för att detta ändamål såvitt jag förstår är sådantatt det kan finns rimliga och goda skäl för både och andra som fördelar pengar att stödjaBarnkulturcentrum i . Naturligtvis är det ettdilemma när vi har att behandla en mängd olika an-slag. Vi har gjort justeringar i förhållande till rege-ringens förslag på ett antal punkter som är behjärtans-värda, men vi har inte tyckt att vi kunnat tillmötesgådet här kravet.Det är i och för sig beklagligt, eftersom jag intetror att någon i denna församling skulle se det annatän som värdefullt att kunna ge de här pengarna. Menkan vi inte trösta oss dels med att det finns en möjlig-het att det ändå kommer pengar till detta på olikavägar, dels med tanken att livet inte tar slut i och medutgången av detta budgetår?Anf. 75 ()Fru talman! För att anknyta till talet om en mereller mindre fullständig lycka vill jag säga att detbehövs både sol och regn för att det skall växa. Detkanske inte skadar med en liten regnskvätt då och då.Det är också nyttigt att se över sin verksamhet. Visade oss när vi hade besök av Riksradiochefenatt, som det heter på tyska, Hunger ist der beste Koch.Man behöver kanske då och då tänka efter litet grandoch pröva vad man kan göra av de resurser som manhar, för att ytterligare förbättra verksamheten.Till vill jag säga att poängen intevar att pengarna från anslaget Kultur i arbetslivet hadenått fel adressat. Som jag ser det är det en försvårandefaktor att, som kulturskaparna i styrelsepåpekar, dessa medel går till två stora fackförenings-rörelser enligt en överenskommelse mellan dem. Denår i mycket liten utsträckning ut till kulturarbetareoch andra som skulle njuta av det som de producerar.Det är en felaktig princip.Jag är överens med när det gällersatsningen på barn och ungdom. Också vi har ställtoss bakom den. Inte heller vi har velat prioritera inomden. Det är viktigt att nysatsningar kan kreeras inombarn- och ungdomskulturen utan att vi i riksdagenbeslutar hur de skall se ut. Kulturen skapar sig själv.Den kan aldrig skapas genom några demokratiska ochpolitiska beslut.Jag talade tidigare om det viktiga i att satsa påskolan. Jag vill i konsekvens med det säga att jaganser att kulturen inte är något som skall kommaovanifrån i skolan, utan man skall i pedagogiken ochmetodiken använda sig av kulturen. På det sättet får viden bästa skolan.Anf. 76 ()Fru talman! Jag tycker att det är ganska naturligtatt en stor del av pengarna till kultur i arbetslivetkanaliseras via aktiviteter som ABF och TBV stårbakom, eftersom det är i dessa studieförbund somarbetstagarna är organiserade. Dessa studieförbund ärderas medlemsorganisationer. Det är lika naturligtsom vad som var fallet i samband med en kulturupp-levelse som jag hade ute på den skaraborgska lands-bygden, där Konstfrämjandet och LRF tillsammanssatte upp en stor vandringsutställning, som gick ge-nom landet, nämligen Bonden i konsten. Det var heltnaturligt att dessa organisationer erbjöd en väg att nåut med konst till grupper som inte är så vana vidkonst.Jag vill till också säga att det fak-tiskt är mycket stora belopp som villspara på detta anslag. Det är fråga om nästan 30 mil-joner, och det är en betydande besparing i förhållandetill beloppets storlek. Den får faktiskt negativa effek-ter på verksamheten.Anf. 77 ()Fru talman! På anslagsposten Kultur i arbetslivetkan vi inte spara 30 miljoner, eftersom anslaget intehar varit så stort. Men man kan fråga sig vad som göratt syndikalister och SACO-medlemmar, som inte äranslutna till någon av de berörda organisationerna,inte skall kunna få del av denna verksamhet. Över-enskommelsen är felaktig, och det är bättre att verk-samhet med kultur i arbetslivet får förhandlas frammellan arbetsmarknadens parter.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )10 § betänkande 1994/95:KrU19Kulturmiljövård (prop. 1994/95:100 delvis)Anf. 78 ()Värderade talman! Jag har i en motion försöktstimulera utskottet till en satsning om 5 miljoner kro-nor på något som egentligen inte hör till den kultur-miljövård som vi nu talar om, nämligen en ny forskar-sal vid emigrantinstitutet i . Jag tycker att deinsatser som man där har gjort är så goda även urkulturmiljövårdssynpunkt att institutet borde stödjas.Satsningarna där har ökat, och i samarbete med Hög-skolan i skall man nu också forska om immig-ration, alltså om människor som har flyttat till Sveri-ge.Motståndet i utskottet var så totalt att jag inte bryttmig om att reservera mig i ärendet, men jag vill ändåtill protokollet markera att jag egentligen tycker gott kunde ha satsat de här pengarna. Det skulleha gynnat sysselsättningen och skulle ha haft storbetydelse för den framgångsrika verksamhet sombedrivs vid emigrantinstitutet i Växjö.Värderade talman! En viktig del av kulturpolitikenär att skapa förståelse för och vårda vårt gemensammakulturarv. Under förra regeringsperioden, med BirgitFriggebo som kulturminister, gjorde man betydandesatsningar för att bevara kulturmiljöer. Det har vihänvisat till i betänkandet. Av det skälet har det för-slag till ökning av insatserna som harkommit med inte vunnit gehör hos utskottets majori-tet. Trots det föreslår i reservationen enökning med i förhållande till re-geringens förslag.Man kan undra varför man föreslår ökningar pånågra miljoner hit och dit när det från början finns ettganska gott anslag. När regeringens propositionkommer och de olika partierna börjar studera denredovisas olika ambitionsnivåer. I detta fall tyckte vi iFolkpartiet att det fanns goda skäl att förstärka insat-serna på kulturmiljövårdens område ytterligare.Det här är en viktig del av kulturpoli-tik. Jag ville med detta inlägg i debatten markera det.Anf. 79 ()Fru talman!