prot · GI0996 · 1995-04-27 00:00:00 — Jag vill gärna för-tydliga vår inställning på den punkten.Vi har i vår reservation angivit att regeringen hadekunnat lämna förslag till ändringar och tillägg i bal-ken även om den hade fått träda i kraft. Det rör sigalltså om två saker.För det första: Om den nya regeringen hade velatgenomföra ändringsförslag är det klart att den hadekunnat lägga fram dem trots att balken i sig hade trätti kraft.För det andra: En sådan här stor massa med lag-text är inte statisk, utan den kommer attutvecklas. Vi har naturligtvis varit helt inställda på attom denna miljöbalk hade fått träda i kraft som det varföreslaget, skulle den inte vara helt . Denskulle naturligtvis komma att modifieras gång på gångi olika delavsnitt.Vi ser i och för sig gärna att också vattenlagen in-arbetas. Det är ju en inställning som vi i Folkpartietsedan gammalt har haft.Låt mig ändå få litet klarhet i den här sifferexcer-sisen. När räknar med att den nya mil-jöbalken kommer att träda i kraft? Är det den 1 janu-ari 1998? I så fall undrar jag: När skall propositionenframläggas? Är det , så att denhinner att behandlas ? När skulleutredningen i så fall vara klar? Går denna tidskalkylihop? Kan förtydliga det?Anf. 106 () replikHerr talman! Om jag tar det sista först, var den 1januari 1998 helt riktigt - det var vad jag sade i mittanförande. Propositionen måste läggas fram i så godtid att den kan behandlas . Underhösten har vi mycket att göra med budgetarbetet. Jagkan inte vara så mycket klarare på den punkten.Sedan tror jag att detta med tillägg och att miljö-balken aldrig blir riktigt färdig är i och för sig riktigt.Det blir säkert tillägg sedan också. Men det var såuppenbara brister när det gällde samordningen mellanolika delar. Dessutom fanns det brister - såvitt jag harförstått av dem som är experter på området - i av-gränsningen till annan lagstiftning. Det är svårare attavhjälpa när man väl har fattat beslut om en balk.Därför tror jag att det var bättre som skedde.Anf. 107 ()replikHerr talman! Enligt vad jag kan uppfatta av ÅsaStenbergs kommentar betyder det att propositionenmåste läggas fram , alltsåunder . Men när skall utredningsförslagetläggas fram? Skulle det inte läggas fram under som-maren 1996? Det behöver väl också sändas ut påremiss. Kan vi få det litet förtydligat?Anf. 108 () replikHerr talman! Det är olämpligt att vi i riskdagenfattar detaljerade beslut om den exakta gången när detgäller propositionsarbetet. får nöjasig med det svar som jag har gett, att frågan skallkunna behandlas på ett bra sätt förriksdagen.Anf. 109 ()replikHerr talman! Som tidigare sadefinns det en mycket stor enighet om vad vi vill göranär det gäller de miljöpolitiska frågorna. Det är na-turligtvis väldigt viktigt. Skall vi kunna ta det gemen-samma ansvar för miljön som betänkandet handlar omkrävs naturligtvis just det. Men det är klart att detfinns olika sätt att gå fram, och vi är kanske litet olikaotåliga att saker och ting skall ske. Det skiftar ocksåberoende på om vi befinner oss i regeringsställningeller om vi sitter i opposition. - Det skall också sägas.Diskussionerna om när en miljöbalk kan träda ikraft är intressanta. Det är, som sade,kanske inte så meningsfullt att vi här diskuterar datumför varje steg i arbetet. Men det som är viktigt är attdet ikraftträdandedatum vi anger är realistiskt medutgångspunkt från det som måste göras fram till dessatt detta inträffar. Jag undrar över om den 1 januari1998 verkligen är realistiskt med den uppläggningsom arbetet nu har. Jag tror inte det.Hade man, som vi föreslog, gått den andra vägenoch i arbetet här i genomfört de förändring-ar som enligt vad och andra har påpekatär fullt möjliga att göra med den majoritet som finns,hade vi haft en bra och samlad miljölagstiftning somvi hade kunnat använda i det internationella arbetet,vilket är viktigt nu när vi har kommit med i EU, där viju skall vara pådrivande. Tycker att vihar möjlighet att vara tillräckligt pådrivande i EUmed den lagstiftning vi nu har, så att vi kan vänta såhär länge? Och när är det realistiskt att vänta sig attden nya kommer?Anf. 110 () replikHerr talman! Jag tror inte att det lönar sig att vi förhypotetiska resonemang om hur det kunde ha varit.I det nya arbetet med kommer manockså att kunna lägga in saker som man tidigare inteskulle ha hunnit. Man hinner exempelvis utreda möj-ligheterna att införa regionala miljödomstolar. Däri-genom kommer man sannolikt längre i den nya pro-positionen än i den proposition som lades på riksda-gens bord i valrörelsen. Man kommer alltså att hakommit närmare ett genomförande av lagstiftningen ioch med att man kan jobba med följdlagstiftningaroch organisation under tiden.Anf. 111 ()replikHerr talman! Mitt resonemang är inte hypotetiskt,eftersom vi har reservationer i det här betänkandetsom man kan rösta på och därigenom få till stånd ensnabbare behandling av det hela - låt vara att den inteär lika heltäckande som det som majoriteten föreslår.Men fullständig blir man ju aldrig. Vi kommer aldrigatt bli färdiga med det här, utan vi måste gå steg försteg, och det är viktigt att vi tar stegen så fort sommöjligt. Det kanske är så att vi inte kan ta så stora klivpå en gång.Det europeiska perspektivet tycker jag är viktigt.Skall vi få bra genomslag av miljöfrågorna och enförbättring av miljön krävs det att vi kan vara aggres-siva i vårt arbete i EU när det gäller miljön.Sedan är det den demokratiska förankringen - hurtänker ni klara den? Det här är egentligen ett jobbsom borde ha gjorts av en parlamentarisk utredningoch inte bara av en utredningsman som jobbar pådepartementet. Den demokratiska förankringen närdet gäller lagstiftningsfrågor av den här karaktären ärmycket viktig för att inte säga nödvändig för att kunnaåstadkomma genomslag och förståelse och även föratt kunna skapa den kunskap som krävs för att vi skallkunna fatta bra beslut.Anf. 112 () replikHerr talman! Syftet med att man inte har tillsatt enparlamentarisk utredning är att det inte skall dra ut sålångt . Jag har av många talare förstått att detär angeläget att det inte drar ut på tiden.Sedan tycker jag att vi i utskottet bör se till att viföljer arbetet intensivt . Jag hoppas att allasom nu står för reservationer kan delta i det arbetetnär vi väl har fattat beslutet i riksdagen.Anf. 113 ()replikHerr talman! Det är med glädje jag förMiljöpartiets del yrkar bifall till betänkandet. Mycketav den text som finns i betänkandet utgår från Miljö-partiets mycket omfattande motion angående miljö-balken, som vi väckte i januari.Det är också som ligger bakom att detöver huvud taget blir en miljöbalk. Vi drev den fråganhär i under förförra mandatperioden. Mil-jöpartiet var också mycket aktivt i och hoppade av när den borgerliga rege-ringens mycket urvattnade förslagpresenterades.Det var ingen slump att både ansåg att det förslag som denborgerliga regeringen lade fram var så dåligt att vihoppade av den fortsatta beredningen. Det var etthafsverk, en minsta gemensam nämnare av vad denborgerliga regeringen lyckades bli överens om. Precissom många ledande miljöjurister, bl.a. , har sagt i sina kommentarer hade det försäm-rat den svenska miljölagstiftningen. Det kunde Miljö-partiet naturligtvis inte gå med på.Därför är vi glada över att utskottet i betänkandetslår fast att det fortsatta jobbet med skallutgå från första betänkandeoch de tillägg som sedan kom från . Därmed har vi alltså en bra utgångspunkti jobbet. har fogat ett särskilt yttrande tillbetänkandet där vi utvecklar varför vi tycker att detsom står i betänkandet är så bra.Utskottet säger att vi skall ha en genomgripandemiljölagstiftning i denna balk. Vi skall ha med sådanalagar som vattenlagen, biotekniklagen, strålskyddsla-gen, lagen om jord och skog, som är viktiga för denbiologiska mångfalden. I det förra förslaget fannsvissa lagar med men inte dessa. Skall vi få en genom-gripande miljöbalk måste de här lagarna absolut med.Vi har också fått igenom att det skall finnas över-gripande aktsamhetsregler som skall gälla all mil-jöpåverkan. Det är ytterst värdefullt. Genom dem kanvi skydda oss även mot det som komma skall. Detfinns nämligen många miljöproblem som vi inte kanformulera exakt när vi skriver lagarna, men genom attha aktsamhetsregler kan vi klara också sådant somt.ex. hormongifterna, som dyker upp som en nybov i dramat.I det förslag som den borgerliga regeringen ladefram hade man i 2 kap. 7 § en bestämmelse som helttog udden av de allmänna aktsamhetsreglerna. Manskrev där att de skall tillämpas i den utsträckning detär ekonomiskt rimligt. Det hade faktiskt försämratmiljölagstiftningen i förhållande till dagens läge.Vi har också fått igenom generella föreskrifter.Det är en förutsättning för att de miljökvalitetsnormersom skall finnas i skall fungera och an-vändas. Det är bara om vi har lagrum för generellaföreskrifter som vi kan få miljökvalitetsnormerna attgälla all verksamhet. Även när det finns koncessions-beslut om hur det skall se ut måste man gå in ochdetaljkontrollera varje enskild verksamhet om det intefinns generella föreskrifter. Det säger sig självt att detär ogörligt. De generella föreskrifterna är alltså enförutsättning för miljökvalitetsnormerna. De kommeratt finnas med i fortsättningen.Nu får vi äntligen en miljölagstiftning som skallvara så övergripande att den kan vara bättre än da-gens. Visst finns det nackdelar med dagens miljölag-stiftning, men om vi skall göra en miljöbalk får vi integöra någonting som är sämre än det vi har i dag.Vi har diskuterat mycket med Naturskyddsföre-ningen och dess juridiska företrädare, , som är bästa på det här området. Hanmenar att vi nu måste få till stånd en miljöbalk somhåller för - inte något snuttifierat hast-verk som vi, som man säger från det borgerliga hållet,hade "fått komplettera" i det oändliga. Det är ocksåsymtomatiskt att de borgerliga partierna, som alltsålade fram ett gemensamt förslag, nu har två olikareservationer. Det tredje partiet, , har ingenreservation alls. Det tyder väl på att partierna i denborgerliga regeringen inte var riktigt överens om detmiljöbalksförslag som lades fram.Naturligtvis är det här också fråga om i vilketsammanhang man vill finnas. Jag är litet förvånadöver att hellre lierar sig med Moderater-na än med och Naturskyddsföreningenoch att man hellre vill ha en miljöbalk som en avmiljöjuristerna totalt har dömt ut än en som kan blibättre.Tidsplanen har vi i funderat mycketöver och även diskuterat med t.ex. Vi menar att det är viktigt att vi nu får en bramiljöbalk. Vissa saker kommer att ta tid, bl.a. avgö-randet av om koncessionsnämnderna skall finnas kvareller inte. Det finns många, bl.a. inom EU, som menaratt koncessionsnämnderna inte är riktiga domstolar.Deras beslut går t.ex. inte att överklaga, som vanligadomstolars. Därför menar man att man måste få enchans att titta närmare på om vi skall ersätta konces-sionsnämnderna med regionala miljödomstolar. Med utgångspunkt från det och från önskemå-let om en heltäckande miljöbalk anser vi att den tids-plan som finns, med ikraftträdande den 1 januari 1998och med en behandling i ,är en mycket bra tidsplan.Vi måste se till att det som kommer från Miljöde-partementet under den här mandatperioden har en heltannan klass och kvalitet än det som kom . Jag kan bara erinra om hur lagar ochregler runt producentansvaret fungerar. De har inne-burit att vi i har en sämre källsorteringän vi hade tidigare. Så får det inte bli i det här fallet -nu skall vi ha en bra miljölagstiftning och en miljö-balk som kan hålla.Jag är mycket glad över att miljöministern har hö-ga ambitioner på det här området. Vi i ,som redan har varit mycket i kontakt med departe-mentet, kommer att fortsätta att följa framtagandet avmiljöbalken med stort intresse och stor entusiasm ochställa hela vårt kunnande till förfogande. Bifall tillutskottets hemställan!Anf. 114 () replikHerr talman! säger att tidsplanenför är mycket bra. Jag citerade i mittanförande tidigare vad sade här i kamma-ren . Man hävdade då attikraftträdandet inte fick försenas . Vidare sademan då att det gällde att verkligen få fram ett nyttförslag till miljöbalk utan försening. Det måste viarbeta väldigt medvetet med, sade man. Det är i allafall vi som bryr oss om miljön. Annars finns risken attdet blir en långbänk, och det skulle vara mycket all-varligt.Herr talman! Som hörs är det en väldig skillnadmellan detta uttalande från och dagens,trots att uttalandena har gjorts med bara några måna-ders mellanrum. Frågan är vilken tilltro vi nu kansätta till vad säger i kammaren på den härpunkten.Gudrun ! Ni var ju faktiskt med och togfram ett betänkande via er - som det då blev - experti utredningen, . Ni lämnade utredningensom ett inslag i valrörelsen - det var ingenting annat,. 115 ()Herr talman! Det sista påståendet var så pinsamtatt det nästan får stå för själv. Miljöpar-tiet är ett seriöst parti. Vi är framför allt mycket miljö-intresserade och kunniga. Vi lämnade inte av icke seriösa skäl eller vad mannu skall kalla det.Orsaken var att det förslag som lades fram av denborgerliga regeringen var ett hafsverk. Det var mycketdåligt, och det försämrade dagens miljölagstiftningväsentligt. Ett sådant förslag gick inte att bearbetavidare. Det gick inte heller att komplettera på det sättsom många här har nämnt. Det var låst till sin form.Det var skrivet på ett sådant sätt att det var mycketsvårt att få med de delar som inte fanns med. Vissaparagrafer medförde att en del regler, t.ex. aktsam-hetsreglerna, absolut inte gick att använda sig av.Många gjorde samma bedömning som vi. hoppade t.ex. också av liksommånga miljöjurister som gick ut och protesterade. Detvar således långt ifrån bara partier i valrörelsen.När det gäller tidsplanen kan jag garantera DanEricsson att den kommer att hållas. Miljöpartietkommer att driva på inifrån. Vi är med i arbetet, ochvi kommer att se till att planen hålls. Vi vet vad somgäller, och för oss är det viktigt att få en bra miljö-balk. Den här kommer att träda i kraft den 1 januari1988. Vi kommer att se till att arbetet drivs framskyndsamt, effektivt och kunnigt. Vi är glada över attmånga av de experter, t.ex. , somtidigare inte har varit knutna till det här nu är med iarbetet. Jag känner stor förtröstan för att det härkommer att bli en mycket bra miljöbalk.Anf. 116 ()Herr talman! Huruvida är ett seriöstparti eller inte på den här punkten får väl de som harlyssnat på debatten ändå bedöma.Jag kan bara konstatera att det är en oerhörd skill-nad mellan vad som sägs och vad som sades förnågra månader sedan här i kammaren från Miljöpar-tiets sida. Då skulle träda i kraft om un-gefär , . säger man attmiljöbalken skall träda i kraft . Om det är seriös poli-tik eller inte får andra bedöma.Anf. 117 ()Herr talman! När vi skrev vår motion i januariförutsatte vi att förslag skullekunna användas rakt av. Det skulle den också, omman inte vill arbeta in t.ex. regionala miljödomstolar.Efter att ha diskuterat frågan mycket framför allt medStaffan och hört synpunkterna från kon-cessionsnämnderna framför allt inom EU inser vi attvi nu måste se över det här. Vi kommer att utgå frånMiljöskyddskommitténs förslag. Behandlingen avfrågan om regionala miljödomstolar kommer att med-föra att det tar litet tid.Vi har våndats mycket över tidsplanen, eftersomvi också är angelägna om att få ett bra förslag. Efteratt ha vägt för- och nackdelar är vi helt överens medregeringen och miljöministern om att det här är en bratidsplan. Den kommer också att medföra att vi har tidatt jobba med frågan om regionala miljödomstolar.Det är mycket angeläget i dagens läge, när vi är med-lemmar i EU.Anf. 118 ()Herr talman! Med den glöd som talar om framväxande skulle mankunna tro att hon sitter med i regeringen och i depar-tementet som jobbar med den här frågan. Jag und-rar vilka garantier egentligen har föratt alla dessa goda ingredienser verkligen kommermed och för att det sker inom rimlig tid.Anf. 119 ()Herr talman! Det är ganska intressant att miljö-politikerna i den här kammaren diskuterar tidsramar istället för att diskutera de viktiga förslag som finnsmed respektive inte finns med i det förslag som denborgerliga regeringen lade fram. Jag hoppas att vi kanfå en mera kunnig miljödebatt i den här kammaren såsmåningom, som handlar om litet andra frågor än justtidsramen. Den är ganska lätt att diskutera.Moderaterna får lita på Socialdemokraterna ochMiljöpartiet och på att det som står i betänkandetgäller. Den här skall träda i kraft den 1januari 1998. Vi skall hinna behandla ärendet i riks-dagen före sommaruppehållet 1997. Det står mycketklart och tydligt i betänkandet, så det kan inte vara detviktigaste att diskutera. Det viktigaste är nog vad somskall vara med i och vad som inte skallvara med.Anf. 120 ()Herr talman! Tiden är faktiskt väsentlig även i dethär avseendet. Det skiljer , skulle ha trätt i kraft redan om två måna-der, . Vi kan inte se att den trä-der i kraft förrän allra tidigast 1998.Det är faktiskt av ett lappverk påmiljölagstiftningens område. Det skulle ha kunnatvara betydligt bättre - även med det borgerliga för-slaget. Detta tycker jag faktiskt att kunna erkänna.Anf. 121 ()Herr talman! Om det hade funnits en stor ambitionfrån den borgerliga regeringen att lägga fram ett braförslag till miljöbalk hade man naturligtvis utgått frånMiljöskyddskommitténs förslag. Det var ett bra för-slag. Det var heltäckande. Det innehöll de flesta lagar,det fanns aktsamhetsregler och generella föreskrifterosv. Men det valde man att inte göra.Den borgerliga regeringen valde att arbeta omkommitténs förslag på ett sådant sätt att det förslagsom man lade fram var så dåligt attmiljöjurister suckade och tog sig för pannan. Detledde faktiskt också till att fickganska dåligt rykte när det gäller lagstiftning.Ett sådant förslag kunde vi naturligtvis inte varamed om att rösta fram. Den borgerliga regeringenskulle ha kunnat använda Miljöskyddskommitténsförslag. Det är så det är nu igen. Vi utgår från förslag, och det hade ni ocksåkunnat göra.Anf. 122 ()Herr talman! säger här att denförra regeringens förslag till miljöbalk var ett hast-verk. Det lät inte riktigt så under det arbetets gång. Dågick kritiken ut på att det tog för lång tid.Gudrun säger vidare att hon vill ha ennågot kunnigare debatt om de här frågorna, och detkan man ju alltid önska. vill utgåfrån förslaget från , som vi allaegentligen bygger på. Jag tror således att om manutgår från det förslag som själv villutgå ifrån kan vi klara av att föra en kunnig debatt.Men vi förvägrades att ha den, eftersom förslaget tillmiljöbalk drogs tillbaka. Detta stöddes av Miljöparti-et. Om det var den vi skulle lägga till grund för dennya lagstiftningen skulle vi ha kunnat klara det. Deförslagen fanns, och det var möjligt att diskutera ochfatta beslut om dem. Det hade vi kunnat klara.Om man skall ta med en mängd nya lagar kan viinte klara av det så här direkt. Då måste förslaget drastillbaka. Det var så man gjorde, men det var alltså intenödvändigt.Gudrun säger att hon med glädje ser attdet kommer en ny miljöbalk ,kanske . talade och flera andra representanter för omatt det kommer att ta som mest innan vi har enny miljöbalk. är man i stället glad för att denkommer att träda i kraft om ett par . Det är ingensärskilt stor miljöambition, . 123 ()Herr talman! Med risk för att jag upprepar mig:Det förslag som de borgerliga lade fram utgick intefrån förslag. Det finns berät-telser om hur tjänstemännen såg ut på det möte närMiljöskyddskommittén fick se den minsta gemen-samma nämnare i en miljöbalk som de borgerligapartierna kunde åstadkomma. Det var inte med någonstörre glädje de läste förslaget. De hittade också enmängd fel.Den här skulle inte ha fungerat ipraktiken. Vi skulle ha fått en sämre miljölagstiftningän vad vi har i dag.Jag är förvånad och litet beklämd över att Center-partiet inte tar sig ut ur moderatfållan och erkänner attdet förslaget inte var speciellt bra. Det finns bitar somjag hoppas att ni hade velat ha med när ni satt i denregeringen. Det finns vissa delar som borde ligga ervarmt om hjärtat och som det finns en chans att fåmed - t.ex. aktsamhetsregler och generella föreskrif-ter. Om det inte är så undrar jag verkligen om detfinns någon anledning för att försökaframställa sig som ett miljöintresserat parti.Anf. 124 ()Herr talman! Eftersom är så in-formerad om och insatt i de här frågorna borde honveta att vi centerpartister inte heller var nöjda med alltsom stod i förslaget till miljöbalk.Jag har inte fått något svar på mitt påstående ochmin fråga. vill att utgångspunktenför den nya i princip helt och hållet skallvara förslag. Det fanns enmöjlighet att göra så i . Förslagen fanns, ochde var möjliga att bearbeta. Vi kunde medverka till attdet skulle ha blivit på det sättet. Den frågan vill Gud-run inte diskutera.Hon hänger bara upp sig på förslaget till miljöbal-ken och säger att det var dåligt. Något som är dåligtkan man förbättra.Anf. 125 ()Herr talman! Jag vet inte riktigt vad menar. Vi vill ha en miljöbalk som utgår frånMiljöskyddskommitténs förslag. Det förslag somdrogs tillbaka gjorde inte det. Det var nämligen omar-betat på så många punkter att det var sönderhackat tilloigenkännlighet. Det hade inte gått att utifrån detförslaget få en heltäckande och bra miljöbalk. Därförvar man tvungna att dra tillbaka förslaget och börjaom med förslag igen. Medden utgångspunkten var det möjligt att få en bra mil-jöbalk. Det gick inte med det borgerliga förslaget. Detvar alldeles för dåligt. , Naturskyddsfö-reningen, , många andra miljöjuris-ter och regeringen är helt ense.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutLU25 Höjning av anläggningshavarnas ansvarsbe-lopp för atomskadorMom. 1 (atomansvarighetslagen)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (v)Kammaren biföll utskottets hemställangenom uppresning.Mom. 2 (framtida höjning av beloppsgränsen m.m.)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (v)3. res. 2 (c)4. res. 3 (mp)Förberedande votering 1:30 för res. 316 för res. 1238 avstod65 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Förberedande votering 2:21 för res. 144 för res. 2219 avstod65 frånvarandeKammaren biträdde res. 2Huvudvotering:219 för utskottet47 för res. 218 avstod65 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 67 m, 15 fpFör res. 2: 1 c, 17 v, 16 mp, 13 kdsAvstod: 18 cFrånvarande: 24 s, 13 m, 8 c, 11 fp, 5 v, 2 mp, 2kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.LU27 Elektronisk dokumenthantering inom exe-kutionsväsendet m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.JoU16 Miljön - vårt gemensamma ansvarMom. 5 (utgångspunkter för en ny miljöbalk m.m.)1. utskottet2. 3 i motsvarande del (m)3. res. 4 i motsvarande del (c)4. utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till mot. 1-3, 5-9 och11 (kds)Förberedande votering 1:Mot. Jo606 ställdes mot res. 4 som biträddes genomuppresning.Förberedande votering 2:67 för res. 320 för res. 4197 avstod65 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Huvudvotering:183 för utskottet67 för res. 334 avstod65 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 15 fp, 15 v, 16 mpFör res. 3: 67 mAvstod: 19 c, 2 v, 13 kdsFrånvarande: 24 s, 13 m, 8 c, 11 fp, 5 v, 2 mp, 2kdsMom. 6 (ikraftträdande av en ny miljöbalk m.m.)1. utskottet2. 3 i motsvarande del (m)3. res. 4 i motsvarande del (c)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av tredje vice talmannen medgav kam-maren att de ärenden som hann debatteras färdigtunder återstoden av dagens sammanträde fick avgörasvid arbetsplenum onsdagen den 3 maj.9 § Vissa utrikeshandelsfrågorFöredrogsNäringsutskottets betänkande 1994/95:NU22Vissa utrikeshandelsfrågor (prop. 1994/95:100 delvis)Anf. 126 ()Herr talman! har traditionellt haft enmycket frihandelsvänlig linje.