prot · GJ0932 · 1995-12-06 00:00:00 — På grundval av observatör-skap finns beredskap att i vissa fall även delta medpersonal." Det har också talats om möjligheter attinhandla vapen gemensamt på ett förmånligt sätt.Miljöpartiet tycker att vi skall delta i fredsbeva-rande insatser direkt under FN och inte gå omvägarvia regionala organisationer som inte kan betraktassom alliansfria. Vår syn på detta hänger starkt ihopmed vårt oreserverade stöd till FN. FN marginalise-ras, menar vi, om vi överlåter för mycket åt andrainstanser och andra länder. Vi är inte ensamma omden åsikten. FN:s generalsekreterare har gett uttryckför liknande tankar ett par gånger.Vi anser också att handeln med vapen och samar-bete mellan och andra länder vad gäller va-pentillverkning inte gör vår alliansfrihet och neutrali-tet särskilt trovärdiga. Jag vill nämna här riktlinjernaför krigsmaterielexporten. Jag vill ta upp ett avsnitt ipropositionen där det står att riktlinjerna för krigsma-terielexporten är att den skall tillgodose det svenskaförsvarets behov eller i övrigt vara säkerhetspolitisktönskvärd och att den inte får stå i strid med principer-na eller målet för utrikespolitik. Regeringenskriver så här i propositionen: "De försvarspolitiskabehoven kan sammanvägas med uppställda utrikes-politiska restriktioner." Ordet "sammanvägas" finnsinte med i texten om riktlinjerna, och det är ett ordsom ger möjligheter till tolkningar, som vi menarsaknar stöd i riktlinjerna.Det finns ytterligare en säkerhetspolitisk nivå, deninternationella. I regeringens FN-skrivelse talas omnödvändigheten av en stark global organisation för attmöta hoten mot människors säkerhet och välfärd, hotsom överskrider gränser mellan stater och regioner.Miljöpartiet anser att FN är den organisationen. Jagnämner medvetet inte de konflikter som FN inte klaratav och som man anser till stor del får lastas på mångamedlemsländers illojalitet och brist på stöd av olikaslag. Men för del, som lojalt stött FN i allaår, skulle vi vilja föreslå inte bara peace , somvi deltagit i ett trettiotal gånger sedan FN:s tillblivelseutan det som går under beteckningen peace ,dvs. att efter ett vapenstillestånd eller efter en freds-förhandling som slutat i en osäker och skör fred sättain starka effektiva återuppbyggnadsstyrkor, lika välut-rustade som en välutrustad truppenhet och med man-datet att förvandla ett vapenstillestånd eller en skörfred till en säker och varaktig fred. En sådan peacebuilding-styrkas trovärdighet kan vara avhängig av attdess manskap inte förut uppträtt i landet i fråga medvapen i hand.Jag vill också nämna att jag tror att en traktor ärbilligare än en stridsvagn. Det är kanske det slagsstyrkor som vi som ett litet land skall profilera ossmed.Bifall till våra reservationer har redan yrkats avAnnika Nordgren.Anf. 68 ()Herr talman! Jag ber att få yrka bifall till hemstäl-lan i det betänkande som skrivits av det sammansattautrikes- och försvarsutskottet. Vi har under de senasteåren fått uppleva hur har förändrats. Kom-munismens förtryck av människovärdet har upphörtoch ersatts av en långsam men målmedveten utveck-ling mot demokrati, gemenskap och förbrödring.Europas folk och stater måste nu försöka finna sinplats i detta nya , eftersom slutet på den poli-tiska, ideologiska och militära konfrontationen mellanöst och väst inneburit en ny öppenhet och skapat nyamöjligheter för förståelse och samarbete. För oss somlever i dagens gäller det nu att forma framti-dens för våra barn.Vi kristdemokrater har betonat hur viktigt det äratt aktivt stöder arbete med att skapaen regional säkerhetsanordning. Detta är även ett sättatt gagna FN:s arbete. Skall FN fungera väl, är detnödvändigt med väl utvecklade regionala samar-betsorganisationer. Ett enigt utskott understryker attOSSE även i fortsättningen kommer att spela en viktigroll i den europeiska säkerhetsdialogen och i uppbyg-gandet av en alleuropeisk säkerhetsordning. Det bredasäkerhetsbegrepp, innefattande demokratiuppbyggnadoch främjande av mänskliga rättigheter, som OSSEstår för är värdefullt. Jag vill tillägga att det också ärviktigt att har kunnat ingripa även i den internakonflikt som utgjort. Det är nå-gonting som FN ofta dragit sig för, eftersom det inteingått i dess uppdrag. Men ser vi en ny möjlighetpå det här området.Herr talman! behöver mer än någonsin ettfördjupat regionalt och säkerhetspolitiskt samarbete.Att verka för tätare mänskliga, kulturella, handelspo-litiska och säkerhetspolitiska relationer medför storasamhälleliga fördelar för varje enskilt land. Men detger framör allt positiva effekter för hela kontinenten -det är vår övertygelse. Det gör att vi kan stå bättrerustade inför de tänkbara risker, hot och påfrestningarsom vi kan se. Det vidgade säkerhetsbegreppet, därkonfliktförebyggande samarbete och internationellainsatser av humanitär och fredsfrämjande karaktäringår, har anammats av de flesta länder.Vi kristdemokrater är övertygade om att det även ifortsättningen behövs en integrerad och stark europe-isk gemenskap som kan utgöra en stabiliserande kärnaoch en demokratisk inspirationskälla för den europe-iska kontinenten. Att aktivt deltar i och ut-vecklar EU:s säkerhetspolitik ger oss som utskottetskriver "en förbättrad säkerhetspolitisk situation samtutökade möjligheter att i vårt närområde agera i sä-kerhetspolitiska frågor".När det gäller EU:s uppträdande globalt i relatio-nerna till tredje världen och mänskliga rättigheter iinternationellt miljösamarbete och i relationerna tillCentral- och kan vi aktivt driva svenskaintressen.Herr talman! Den högre ambitionsnivån när detgäller fredsfrämjande operationer markerar att total-försvarets medverkan i det internationella säkerhets-samarbetet inom t.ex. FN och har fått en allt-mer framträdande plats i svensk säkerhetspolitik.Dessutom kommer det enligt säkerhetspolitiskabedömningar att finnas behov av snabba insatser vidkriser och katastrofer . Därför är det värde-fullt att ökar sin kapacitet att på ett effektivtsätt bidra med hjälp i samband med konflikter ochkatastrofer. Operationerna blir alltmer blandat militä-ra och civila, vilket ställer nya krav på samordning avolika insatser. Därför skall vi också verka för att stär-ka förmågan hos FN, , EU och VEU att snabbtagera i fredsfrämjande syfte.Sverige deltar på alliansfri grund i PFF-samarbetet, dvs. Partnerskap för fred. Genom ökadutbildning och samverkan kan vi förstärka vår förmå-ga att delta i fredsbevarande och humanitära operatio-ner under mandat från FN eller OSSE.NATO:s utveckling i är oförutsägbar, ochviljan och förmågan att hjälpa länder som står utanförär osäker. Det betyder att icke alliansanslutna stater,dit hör, måste lita till sin egen kraft för attförsvara det egna landet. har intresse av attNATO:s fortsatta utveckling sker mot en bred säker-hetsgemenskap som innebär att man undviker attskapa nya skiljelinjer i Europa.Herr talman! Med den snabba utveckling mot ettalltmer internationaliserat samhälle som vi uppleverär det varken möjligt eller önskvärt för en liten alli-ansfri stat som att isolera sig. Vi är i allabemärkelser starkt beroende av utvecklingen i våromvärld. Det är angeläget för att respektenför mänskliga rättigheter ständigt vinner terräng, attförutsättningarna för en demokratisk utveckling för-stärks i allt fler stater och att fler stater blir involvera-de i ett allt närmare samarbete och en vidare säker-hetsgemenskap. I en sådan gemenskap har både glo-bala och regionala institutioner stor betydelse.Sverige, som är ett litet land, är naturligtvis starktberoende av att det råder balans, inte minst bland destörre aktörerna, såväl i vårt närområde som i ett merglobalt sammanhang. Även om är ett litetland har vi av hävd tagit en mycket aktiv del i inter-nationellt samarbete för en säkrare och fredligarevärld. har länge i förhållande till sin folk-mängd spelat en betydande roll för ett omfattandeutvecklingsbistånd.Vi kristdemokrater är övertygade om att en rättvisekonomisk och hållbar social och miljömässig ut-veckling har en grundläggande betydelse för att enstabil fred och ökad säkerhet vinner terräng. Därförser vi med oro på hur man i många länder sänker sinambition på det här området.Enligt mening är det viktigt attSverige inte fortsätter sin vandring bort från enpro-centsmålet som vi ställt upp som ledstjärna i vårtinternationella utvecklingssamarbete.Herr talman! Det ligger i eget intresse attkonkret bidra till fred och säkerhet genom att med-verka i fredsfrämjande och humanitära insatser på detinternationella planet. Vi kristdemokrater gör sammabedömning som många andra, nämligen att det blirallt viktigare att försöka förhindra att väpnade konfli-ker bryter ut. Vi tror att har utomordentligaförutsättningar att spela en betydelsefull roll i s.k.preventiv diplomati. Vi har en skicklig kår av diplo-mater som redan visat sin duglighet i internationellaförhandlingar som har rört så olika områden sommassförstörelsevapen och hot om svår miljöförstö-ring.Vi menar att det måste vara möjligt för regionalaorganisationer och det internationella samfundet attkomma in med medling innan katastrofer - menockså innan väpnade konflikter - blir ett oåterkalleligtfaktum. Vi kristdemokrater vill att skall verkapådrivande och bidra till att utverka metoder för atttidigt upptäcka när en konflikt är under uppsegling.Fredsfrämjande och t.o.m. fredsframtvingade in-satser från det internationella samfundet börjar blimer och mer accepterade. Det måste också bli natur-ligt och ses som en realistisk möjlighet för utomstå-ende parter att komma in på ett tidigt stadium ochmedla och därmed bidra till att en väpnad konfliktinte bryter ut.En väpnad konflikt medför omätligt lidande föralla stridande parter och är ofta mycket svår att få slutpå. Vår erfarenhet lär oss att det internationella sam-fundet för det mesta måste ingripa när stor skadaredan har skett. kommer de stridande parternaändå att hamna vid förhandlingsbordet. På något sättmåste regionala och internationella fora lära sig attingripa tidigare och vinna acceptans för detta. Härmenar vi att har stora förutsättningar att bidratill en positiv utveckling genom det förtroende viredan har i det internationella samfundet.Herr talman! står bakom detsäkerhetspolitiska mål som anges i propositionen.Sveriges säkerhetspolitik syftar ytterst till att bevaravårt lands frihet och oberoende men också till attbidra till säkerhet och stabilitet, både i vårt närområdeoch i världen i stort.Vår säkerhet grundas i allt högre grad på gemen-sam säkerhet, byggd på hållfasta politiska och eko-nomiska relationer mellan demokratiska stater. Ge-nom sitt medlemskap i deltar i ett europe-iskt fredsprojekt, och genom bevarad militär allians-frihet och genom att behålla en betryggande försvars-förmåga ger vi vårt bidrag till säkerhetspolitisk sta-bilitet i det nordeuropiska området.Vår säkerhetspolitik skall präglas av tydlighet ochfasthet. Genom den nya situation som råder i vårvärldsdel är det viktigt att finns med i detväxande samarbetet. Vi bör konstruktivt arbeta förutvidgningen av EU till de baltiska staterna och län-derna i Central- och Östeuropa.Ett aktivt deltagande i det europeiska samarbetetär en förutsättning för att skall kunna påverkautvecklingen och bidra till att skapa en ny freds- ochsäkerhetsordning på vår kontinent. Vi når bäst vårasäkerhetspolitiska mål genom att noggrant följa ut-vecklingen och inte permanent binda vår utrikespoli-tik för varje tänkbart läge i en svårförutsägbar fram-tid.Vårt mål bör även i fortsättningen vara att lika ak-tivt delta i ett vitt spektrum av internationellt samarbe-te i olika fora för att främja en fredlig och hållbarutveckling i vår värld.Anf. 69 ()Herr talman! Det betänkande som vi nu debatterarhar det träffande namnet Totalförsvarets förnyelse,och det är verkligen en förnyelse och en reformeringsom föreslås. har vi fått en möjlighet och ett an-svar att forma en ny försvarspolitik för en ny tid, ochvi tänker ta till vara den chansen att bygga en stabilsäkerhet för vår framtid.Chansen och möjligheten består i vår verklighet,där länderna i vår del av världen bygger sin fred ochfrihet på demokratins grundval. Det som kunde beskrivas som svagt underbygg-da förhoppningar är nu realistiska framtidsmöjlighe-ter.Ändå finns oro hos många . Det harvi hört , inte minst i debatten om Rysslandsframtid och utveckling. Den oron skall självklart intenegligeras. Men den skall heller inte tillåtas domineravår bild av den tid vi lever i. Med kallt krig och statusquo på avstånd har fått en prägel av attSverige var gynnat.För våra grannar i östra präglades hela ef-terkrigstiden av orättvisa, förtryck och stagnation. Föross, som skonades av krigets härjningar, var det en tidav välmåga och bättre livsbetingelser och en säker-hetspolitisk förutsägbarhet. Då, som , lät sig mångaförblindas av den militära potentialen och underlät attsätta in den i en ekonomisk och social ram. Somligavar rädda för att förlora en fiende, andra för att förlorasina illusioner.Den enorma kraften i en ny generation - fredsge-nerationen, om man så vill - i kombination med enteknisk utveckling som binder oss samman har under-skattats och är underskattad.Men inte riktigt av alla. Jag vill gärna citera: "Detkapitalistiska ekonomiska systemet har åstadkommitstörre underverk än pyramider, romarnasakvedukter eller de gotiska katedralerna. Kapitalis-men drar genom att snabbt utveckla produktionsmed-len och kraftigt förbättra samfärdseln in alla, även demest obildade nationerna i civilisationens krets. "Det var inte någon företrädare för eller någon EU-entusiast somsade detta. Det var paradoxalt nog , och detskrevs sedan.Om man bortser ifrån språket är det viktiga bud-skapet här att ingen nation kan i längden leva i för-tryck och isolering. Människors drivkraft tillåter intedetta.Detta är en viktig utgångspunkt för oss när vi för-söker att forma en försvarspolitik mot framtidenskrav. Inom alliansfrihetens ram kommer vi i samver-kan med andra att bidra till en varaktig och stabilfredlig utveckling. En viktig grund för detta är ett välanpassat nationellt försvar.I denna process mot ett väl avvägt försvarsbeslutär den offentliga debatten viktig. Låt mig dock sägaatt jag tycker att tonläget i debatten har varitväl högt. Kanske är det en oundviklig ingrediens i ettförändringsarbete, men jag måste säga som TageDanielsson sade i en av sina dikter: "Man måste vetavad orden betyder. "Visst är förändringsarbete svårt och visst är detmänskligt att värna om den verksamhet som mankänner sig väl förtrogen med. Så när det militäraetablissemanget slåss för en oförändrad verksamhet ärdet inte förvånande. Men för en hel och sammanhål-len säkerhets- och försvarspolitik krävs att föränd-ringen sätts in i sitt sammanhang. Kravet måste ställaspå var och en som vill försvarsmakten väl att funderaöver vilket som kan skada tilltron till den svenskaförsvarsmakten mest - en rimlig besparing på 10 %eller att framstående företrädare alltid talar om vadman inte kan göra och aldrig om vad försvarsmaktenfaktiskt klarar av.Jag vågar påstå att ingen försvarsmakt i världenvill vara med om besparingar och en omfördelning,men för de allra flesta är detta en realitet. Vad mångaskulle vilja och få förunnas är däremot vad vi just nugenomför. Det handlar om en stor kraftansträngning ifråga om materiell kvalitetsförbättring. Vi är i fullfärd med att ombeväpna flygvapnet till ett helt nyttflygplanssystem. Då talar vi inte bara om flygplanutan också om ett nytt stridsledningssystem med bl.a.flygande spaningsradar. I armén arbetar man medorganisation och personal för nya stridsvagnar, ochför marinen har det beslutats om beställningav nya fartyg med ny teknik.Det är mot den bakgrunden som besparingarnaskall ses. Att besparingar över huvud taget kan ge-nomföras beror ju på att vår säkerhetspolitiska miljömedger detta.Det är lönlöst och ofruktbart att ägna kraft åt attförsöka frammana en hotbild som inte har relevans.Låt oss i stället lägga vår energi på att utforma för-svarsbeslutet på ett sådant sätt att vi och alla männi-skor i känner trygghet och är försäkrade omatt de förberedelser som gjorts motsvarar vårt landssäkerhets- och försvarspolitiska behov.Vi pekar inte ut någon fiende - har ingen.Vi formar ett försvar mot en bild av hur ett framtidakrig faktiskt kan te sig. Tydliga indikationer om dettakunde betraktas i t.ex. sedan.Vår försvarsmakt skall därför formas i teknisktoch personellt hänseende mot en sådan inriktning. Därbehövs flertalet av landets befolkning i olika, menviktiga, uppgifter i totalförsvaret.Där behövs en personal- och ledningsstruktur, or-ganiserad så att kreativitet och kompetens fullt ut kantillgodogöras. Där behövs en bra försvarsindustriellkompetens. Där behövs en god förmåga att medverkai internationella insatser.Allt detta tar vi nu första steget mot. Låt oss ,alla goda krafter, använda tiden fram till förkonstruktivt arbete mot detta mål. beslut om det framtida totalförsvaret präglas av en hel-hetssyn på samhällets satsningar och åtgärder för attförebygga och hantera hot och risker såväl i fred somi krig.Totalförsvarets förmåga kommer att anpassastill det säkerhetspolitiska läget, men vi kommer ocksåatt behålla en betryggande beredskap för att höjadenna förmåga om det säkerhetspolitiska läget för-sämras.Hur vi nu på olika områden genomför förändring-ar kommer litet senare i debatten att redovisas avandra företrädare för socialdemokraterna och Centern.Vårt mål är därmed klart, och är vi en bra bitpå väg. Inom försvarsutskottets ram sätter vi nu i gångmed resten av uppgiften. Jag för min del ser medtillförsikt fram emot det arbetet.Jag yrkar bifall till hemställan i utskottets betän-kande.Anf. 70 () re-plikHerr talman! Det är lätt att instämma i huvuddelenav det som sade. Jag tvivlar inte på atthon är en varm försvarsvän. Men det fattas en massapengar för att alla dessa vackra ord om betryggandeförsvarsförmåga, om samarbete i en svår förändrings-process och om en verklig förnyelse av försvaret skallkunna förverkligas.1992 års försvarsbeslut krävde en tioårig förnyel-seperiod med de tillskott som vi då fattade beslut om.Problemet är nu att dessa pengar fattas i det utkast -om vi får kalla det så - till försvarsbeslut som i dagligger på bord.Sedan en avslutande sak: Jag tycker inte att manskall angripa försvarsmaktens företrädare för att deutifrån professionella utgångspunkter klagar. Dethandlar om förmågan att kunna uppfylla de mål somriksdag och regering har fastställt. Det är deras upp-gift att göra oss uppmärksamma på den diskrepansen.När det däremot gäller målen skall det inte råda någottvivel om att det är riksdag och regering som faststäl-ler dessa. Men om vi inte skulle få dessa ständigavarningsklockor om att det som vi tilldelar i form avresurser - personal och materiel - inte räcker för attuppfylla de högt ställda målen, är det faktiskt derasuppgift att säga ifrån. Om de inte gjorde det, skulle deinte uppfylla sitt professionella ämbetsmannaansvar.Anf. 71 () replikHerr talman! berörde ettmycket viktigt arbetsområde när han talade om hurden militära personalen ger sin syn på tillståndet ochläget och våra möjligheter. Detta är avgörande för vårförmåga att kunna använda oss av en anpassningsfilo-sofi i planeringshänseende. Denna filosofi delas avalla i denna kammare.För att det skall kunna fungera och för att vi skallkunna ha ett tillfredsställande system måste vi ha godamöjligheter att få riktig information i rätt ögonblickför att rätt beslut skall kunna fattas. Jag får ibland enkänsla av - och jag är litet bekymrad över - att debat-ten tenderar att gå i sådana banor att man ständigtkänner att ropen hörs som att vargen kommer var ochvarannan dag. Detta kan leda till att vi den dag då detskulle behövas en allvarlig signal kanske inte fullt utförstår hur allvarlig den verkligen är. Man skall vararädd om orden, som sade.När det gäller den ekonomiska ramen användermoderaterna en häpnadsväckande pedagogik. De vetmed största säkerhet att den ekonomiska ram som harbrett stöd här i kammaren inte är tillräcklig. Den ärfelaktig, och det vet man med största säkerhet, det harklargjorts i dag.Däremot är man inte beredd att precisera hur storden ekonomiska ramen skulle vara för att kunna ansessom tillräcklig. Vid ett snabbt och slarvigt överslagfinner man att vill tillföra 14-15 miljar-der till det militära försvaret. Mot vilken sä-kerhetspolitisk verklighet är detta över huvud tagetförsvarbart, ?Anf. 72 () re-plikHerr talman! Antingen läser dåligteller så misstolkar hon medvetet de uppgifter somfinns. Det förslag som vi har lagt fram när det gällerinriktning för det militära försvaret, inklusive denungefärliga ekonomiska nivå som vi tycker är rimlig,grundar sig vad gäller finansieringen på en ungefärligprolongering av försvarsbeslut. Det innebäratt vi avvisar den besparing på somregeringen och försvarsutskottet föreslår. Jag haranvänt samma underlag vid beräkningarna av försvar-svolym som Försvarsdepartementet, dvs. Försvar-smaktens underlag när det gäller klotskostnader för-band för förband. Denna beräkning saknar på intetsätt realism och motsvarar på intet sätt de kostnaderom , som göra gällande.Självfallet skall vi inte ropa att vargen kommernär den inte gör det. Jag har i mitt politiska opini-onsbildningsarbete alltid försökt att hålla mig för godför att ingjuta rysskräck, om man får uttrycka det så, ipublik och allmänhet. Likväl misstänker jag att BrittBohlins aversion mot militära befattningshavaresverklighetsbeskrivningar och analyser naturligtvisberor på att verkligheten är den politiska maktutöv-ningens, i socialdemokratisk och centerpartistiskskepnad, värsta fiende i detta hänseende. Läget ärnämligen så dåligt att det inte motiverar dessa bespa-ringar. Besparingarna är ett resultat av Perssondoktri-nen. Den är beställd och skall nu verkställas.Anf. 73 () replikHerr talman! Jag får börja med att säga att jagöver huvud taget inte hyser någon aversion mot enöppen debatt om dessa frågor. Men jag hyser aversionmot att man inte klart kan redovisa de säkerhetspoli-tiska grunderna för att man hävdar det ena eller detandra, vilket jag tycker är precis vad som händer nu.Det är litet orättfärdigt och osjyst mot dem som lyss-nar på debatten.Det är betecknande att kallarde ekonomiska besked som vi får från Moderaternaför uppgifter som finns. Vad jag har försökt att göraär att läsa vad faktiskt skriver i sin re-servation och i sin partimotion. Det som de egentligenifrågasätter och på något sätt ångrar är de redan ge-nomförda besparingarna som denna riksdag har fattatbeslut om. Det verkar som om de nu efteråt vill gå inoch ersätta besparingsmålen. Då blir den samladebilden att det rör sig om eller,om jag skall vara riktigt vänlig i mitt sätt att räkna, 12miljarder kronor.Återigen: Vilken säkerhetspolitisk verklighetmedger att vi nu ökar kostnaderna för militärt försvarmed 12 miljarder när som en liten nation harlevt mitt emellan två stora militära supermakter, varsyttersta sysselsättning var att försöka rusta ihjäl var-andra? Den frågan kräver nog faktiskt ett svar.Anf. 74 ()Herr talman! Uppläggningen av försvarsbeslutet itvå etapper samt införandet av säkerhetspolitiskakontrollstationer är en framgång och en utveckling avarbetsmetodiken som stärker inflytandeinför försvarsbeslut. Syftet med den propo-sition som försvarsutskottet och sammansatta utskot-tet haft att behandla var att lämna förslag avseendeden övergripande inriktningen för totalförsvaret. Detinkluderar ställningstaganden angående säkerhetspo-litiken och försvarspolitiken, målen för totalförsvaretsamt ett antal övergripande principiella frågor omtotalförsvarets utformning och struktur men också denekonomiska ramen. ges på detta sätt möj-lighet att styra inriktningen på det underlag som be-gärs in från myndigheterna inför etapp 2.Nyordningen med kontrollstationer har redan visatsig vara värdefull. Den svårförutsebara utvecklingenkräver att har ett fast grepp om politikenoch nära följer förändringar i vår närhet.