prot · GJ0937 · 1995-12-13 00:00:00 — Däremot skall man försöka påverka.För företagens skull vill jag understryka vikten avatt den EU-anpassade baskontoplanen når ut till allaföretag innan det är dags att tillämpa den.Rune hoppades på att ljus skullefå företag att parallellt jobba med humankapital vidsidan av den vanliga redovisningen.Vad skall förutom ljuskrona få företagenatt påbörja arbetet med att redovisa humankapitalet?Har en plan för detta? Eller skall manförvänta sig att företagen skall läsa proto-koll och därefter ta egna initiativ?Anf. 65 () replikHerr talman! Det är , och då villjag skämta litet grand. Men jag tycker faktiskt att detskulle vara oerhört intressant om det fanns ett antalföretag inom olika branscher som så att säga kundefundera litet på hur det här skulle gå till och göraexperiment. Det är inte säkert att det alltid är vi ochregeringen som har svaren på alla frågor. Jag förutsät-ter dock att det här kommer att ordnas på något sätt.Om det är någonting som det verkar finnas en rörandeenighet om i den här så är det att human-kapitalet har en framtid i Sverige.Anf. 66 PER () replikHerr talman! Jag är litet förvånad över Miljöpar-tiets otroligt passiva hållning när det gäller kravet påmiljöräkenskaper och redovisning av jämställdhetsar-bete. Det är ju väl att man yrkar avslag på propositio-nen och säger att regeringen skall återkomma närRedovisningskommittén har lagt fram sitt förslag.Men vi vet att det kan dröja ganska länge.Jag tycker att det är mycket tråkigt att man intekommer med några konstruktiva förslag och intedeltar i arbetet med en sådan här relativt viktig pro-position. Man bara hänvisar till att man skall åter-komma. Jag tycker att det skulle ha varit värdefulltom i större utsträckning också skulle hadeltagit i utskottets handläggning av den här typen avpropositioner.Anf. 67 () replikHerr talman! Vi tycker att det skulle ha varit vär-defullt att man i den här frågan hade kommit med ettsamlat grepp. Det handlar också om företagens vill-kor. Skall de behöva ändra redovisningsregler varten-da halvår framöver, eftersom vi vill göra ganskamånga förändringar? På många områden vill vi fak-tiskt se en förändring.När det gäller miljöräkenskaperna utför man ettarbete både nationellt och internationellt för att finnagemensamma former. Då kanske det är bättre attavvakta tills man har funnit det här. Jag tror att detkommer att inträffa mycket snart. Jag tror inte att manbehöver vara så orolig från sida.Vi i kommer att rösta med er när detgäller reservationen om jämställdhetsaspekter.Anf. 68 PER () replikHerr talman! Jag tycker faktiskt att det är mycketviktigt att ger uttryck för att det här skallkomma tillbaka till oss så fort som vanligt. Det äralltså mycket viktigt att vi ligger på hela tiden för attföra de här frågorna framåt. Det gäller miljöredovis-ningen och jämställdhetsarbetet. Det gäller faktisktockså humankapitalet. Jag vill påpeka att propositio-nen innehöll väldigt litet när det gäller humankapita-let, vilket sade.Utskottet, exklusive , har diskuteratfram den här lösningen. Jag vill påpeka att Miljöpar-tiet faktiskt måste vara mera aktivt i den här typen avfrågor om vi skall få en gemensam linje och bli hand-lingskraftiga när det framför allt gäller miljöredovis-ning och jämställdhetsarbete men även behandlingenav humankapitalet. Det hade varit mycket roligare omäven hade varit med i det här arbetet.Anf. 69 () replikHerr talman! Jag betonade i mitt tal värdetav miljöredovisning, jämställdhetsaspekter och av tar upp mjuka tillgångar och humankapital - ochatt man skall göra någonting snabbt. Jag vet inte rik-tigt vad Per från menar.Jag tror att vi har ganska lika inställning i de härfrågorna, förutom att inte anser att viäven skall ta upp aspekter som gäller representationenoch var man kommer ifrån. Man skall ha en represen-tation i företag som inte bara tar hänsyn till kön utanockså till etniskt ursprung. I det avseendet skiljer vioss från i den här frågan, men i övrigthar vi nog samma vilja.Anf. 70 ()Herr talman! Det är klart att det är tacksamt att va-ra EU-kritiker och i det här ärendet. Det sättsom EU har skött det här på är värt kritik. Direktivenär dåliga och föråldrade. Vi svenska lagstiftare kom-mer att ådra oss mycket mera kritik efterhand somman på redovisningssidan uppmärksammar det här,och det har man nu börjat göra.EU har faktiskt insett problemet, och man tänkerom. Det blir inte fler direktiv på redovisningsområdet,det kan jag lova . Det blir i stället nynormgivning genom . Då tycker jag att manskall kunna säga att det är bra att EU har ändrat sig.Det visar på en styrka i organisationen att man kanändra sig och slå in på den rätta vägen. är man där.Men skall använda sin unika möjlighet att setill att EU inte viker av från vägen utan håller sig påden.Herr talman! Låt mig slutligen säga att jag ocksåtycker att det är en särskild dag . jag brukar tycka lika i många avseenden, och jaghar verkligen uppskattat luciafirandet . Vad jaguppskattar ännu mer, utan all jämförelse i övrigt, ärden debatt vi har haft här i dag.Jag tror nämligen att det är något unikt som hållerpå att ske - att humankapitalet också kan åsättas ettvärde i en balansräkning. För de människor som inteförstår annat än siffror är detta viktigt, och det kom-mer att visa sig att det har en enorm dynamik. Därförtror jag att det här betyder mycket. gäller det attRedovisningskommittén är beredd och har lyssnat pådet här. Det fanns åtminstone tidigare företrädare förkommittén här. Jag hoppas att de har tagit det härbudskapet till sig.Anf. 71 ()Herr talman! Det som tarupp om EU:s framtida hållning beträffande redovis-ningslagstiftningen är för mig ytterligare ett argumentför att vi inte borde ha antagit EU-direktiven utan istället borde ha avvaktat ett tag. Vi skulle då ha kun-nat ta ett samlat grepp senare och ta upp frågor urbåde miljö- och jämställdhetsaspekter samt frågor omhumankapital. Då skulle vi inte heller ha behövt utsät-ta företag för den situation som de nu kommer attutsättas för.Jag vill hänvisa till vad vidLångedrags Redovisningsbyrå i undrade: Ärden nya årsredovisningslagen värd det pris som före-tagen kommer att få betala för detta utslag av europe-iskt samarbete? Det är faktiskt en fråga som jag ocksåvill ställa.Bengt kanske tycker att man försö-ker använda sig av den EU-negativa opinionen, menså är det inte. Jag har varit EU-kritisk i hela mitt liv.Jag är , och jag är fortfarande kritisk. Där-emot skall vi nu när vi är medlemmar naturligtvisjobba för att försöka påverka EU så mycket som möj-ligt. Det är oerhört viktigt.Jag är kritisk till det sätt på vilket anpassarsig till alla EU-direktiv. Jag tycker att skullekunna göra det på ett bättre sätt, och jag hoppas attBengt håller med mig om det.Anf. 72 ()Herr talman! Jag håller med om att det här kundeha skötts på ett annat sätt från allra första början. Mennu är det inte aktuellt, utan nu befinner vi oss i denhär situationen. står vi inför det här beslutet.T.o.m. måste inse att det här är attslåss mot väderkvarnar.Om man skall se något positivt på detta kan mansäga att nationell lagstiftning i bara gäller iSverige. Varje harmonisering är ett steg i rätt riktning.En europeisk harmonisering - en EU-harmonisering -är ett steg i rätt riktning. Då kan vi åtminstone tala"europeiska" när det gäller årsredovisningar. Det ärinte tillräckligt - jag har sagt det tidigare,och jag säger det igen - om vi skall ha det internatio-nellt gångbara språket. T.o.m. EU har insett att detspråket talas av . Jag är övertygad om att Sveri-ge kommer att göra en god insats. Alla de experteroch sakkunniga som känner till det här är uppenbartförgrymmade över att det har blivit på det här sättet.Men den kraften och styrkan kan vi få ett bra systemtill glädje för hela världen.Anf. 73 () replikHerr talman! Men är harmoniseringen verkligenvärd priset att vi kastar svensk redovisningslagstift-ning - så är det enligt vissasuppfattning - och ännu mer avlägsnar oss från deinternationella redovisningsreglerna? I och med denhär lagstiftningen fjärmar vi oss ju nu från de interna-tionella reglerna - det har självsagt i sitt anförande.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 11 §. )8 § Reglering av s.k. fakturaskojeri i mark-nadsföringslagenFöredrogsLagutskottets betänkande 1995/96:LU14Reglering av s.k. fakturaskojeri imarknadsföringslagen (prop. 1995/96:81)Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 11 §. )9 § En ny myndighet för kontroll över krigsma-teriel och andra stratetigskt känsliga produkterFöredrogsUtrikesutskottets betänkande 1995/96:UU3En ny myndighet för kontroll över krigsmateriel ochandra strategiskt känsliga produkter (prop.1995/96:31)Anf. 74 ()Herr talman! betänkande1995/96:3 behandlar regeringens proposition nr 31 förinnevarande verksamhetsår med rubriken för kontroll över krigsmateriel och andra strate-giskt känsliga produkter.I propositionen föreslås att Krigsmaterielinspek-tionen skall ombildas till en ny myndighet, en myn-dighet som skall pröva de ärenden om kontroll överkrigsmateriel och andra strategiskt känsliga produktersom regeringen eller ett statsråd har till uppgiftatt pröva. Som en följd av detta föreslås att för krigsmaterielexportfrågor ombildastill ett råd för samråd hos den nya myndigheten. Vissaandra förslag som presenterades i propositionen åter-kommer jag till senare.Vid behandlingen av ärendet i utrikesutskottet harvi moderater inte funnit några skäl att tillstyrka pro-positionen. Om man skall ändra på något, särskilt omman som här vill inrätta en ny myndighet, måste manvara klar över att förändringen är till det bättre. Detfinns ingenting som talar för att så är fallet med dethär förslaget.Kontrollen av krigsmateriel och av strategiskaprodukter - de kallas här dual use-produkter - regle-ras av två skilda lagar och bygger på fundamentaltolika synsätt. Utförsel av krigsmateriel är i principförbjuden. Dual use-produkter däremot omfattas avfrihandel och tillhör de varor som kan röra sig frittinom Europeiska unionen. Detta är skäl nog för attinte lägga prövningen av dessa två olika material ochprodukter under samma myndighet. Det är tvärtombra och logiskt om dual use-produkter handläggs iannan ordning än krigsmateriel.Vi föreslår i enlighet med betänkandet Kontrollenöver export av strategiskt känsliga varor, SoU1993:56, att tillståndsprövningen för dual use-produkter skall delegeras från regeringen till . En rad tunga remissinstanser tillstyrk-te det förslaget när det lades fram sommaren 1993.Utredningen leddes av ambassadören delar utredningens uppfattning. Vi menar attden är väl underbyggd. Vad som är dual use-produkter är inte fastställt en gång för alla. Bedöm-ningen varierar, som tekniken hela tidenutvecklas. Vi anser därför att Kommerskollegiumsbeslut skall gå att överklaga och att regeringen skallvara den instans som man skall vända sig till vid ettöverklagande.När det gäller kostnaden för den nya myndighetenskall enligt förslaget en årlig avgift betalas av densom har tillstånd att tillverka krigsmateriel eller somtillverkar dual use-produkter.Vi vänder oss starkt mot förslaget att till-ståndsprövningen av dual use-produkter skall finansi-eras av det aktuella företaget, inte främst för summansstorlek utan mer för att det är principiellt felaktigt attinföra en avgift eller en skatt, som det nästan blir, somklart diskriminerar verksamhet i i förhållandetill motsvarande verksamhet i andra länder.Sådana avgifter som föreslås finns inte i våranordiska grannländer, och inte heller i några EU-länder, varför vi bestämt avvisar förslaget. Vilka somskall betala och vilka som inte skall betala är svårt attförklara och därmed försvara. Företag med tillverk-ning utomlands skall inte betala. Företag som enbartidkar handel drabbas inte heller av avgiften, trots attdessa företag också belastar myndigheten med li-censansökningar. Avgiften blir i praktiken en produk-tionsskatt, som endast drabbar tillverkning i Sverige.När det gäller krigsmateriel finns ett femtontal fö-retag som har sin tillverkning i . Inom dualuse-området är det fråga om mångdubbelt fler, ca 800,som kan behöva söka tillstånd. Några hundra är avden storleken att de måste betala den föreslagna årligaavgiften. Det är inte så lätt att avgöra var gränsenegentligen går. Propositionen är inte särskilt tydlig påden punkten.Några frågor i sammanhanget: Skall ett svensktföretags avgift baseras på dess tillverkning internatio-nellt? Skall ett utländskt företags avgift baseras pådess tillverkning i ? Gemensamt för svaren äratt tillverkning i alltid blir en belastning vidberäkning av avgiften. Min fråga till utskottsmajorite-tens företrädare, blir: Kan det vararimligt att missgynna svensk produktion med hänsyntill den stora arbetslöshet som råder just nu i ?När det så gäller tillsyn av krigsmateriel har vimoderater inte funnit anledning att nu ändra den ord-ning som gäller. Krigsmaterielinspektionen och för krigsmaterielexportfrågor böräven i fortsättningen finnas kvar med samma uppgif-ter som . Därför behövs heller ingen förändring ilagen om krigsmateriel.Till sist kan tilläggas att en myndighet inom ettområde där det krävs stor flexibilitet, eftersom förhål-landena ändras, rent principiellt måste ifrå-gasättas. En myndighet styrs ju av vissa fastställdalagar. Vi har inte funnit att den nya myndigheten ärefterfrågad av de producerande företagen. Det finnsknappast någon allvarlig kritik mot det nuvarandesystemet med det arbete som bedrivs av Krigsmate-rielinspektionen och för krigs-materielexportfrågor.Fru talman! Jag står givetvis bakom hela den mo-derata reservation som är fogad till utskottets betän-kande, men jag nöjer mig med att yrka bifall tillmom. 75 ()Fru talman! Bara har med allönskvärd tydlighet visat hur känsliga frågorna omsvensk krigsmaterielexport ofta är - såväl inrikespoli-tiskt som utrikespolitiskt. Jag avstår av förklarligaskäl från att kommentera den aktuella debatten menkonstaterar att den faktiskt mycket klart har belyst attdet inte minst rör sig om vilket förtroende man haranledning att ha för de inblandade aktörerna. Detborde vara en varningssignal till oss, när vi skall draupp riktlinjer för hanteringen av dessa frågor i framti-den.Vi skall inte här ta ställning till den störrefrågan huruvida vi över huvud taget skall tillåtasvensk krigsmaterielexport, men jag misstänker attäven den kommer att beröras i den efterföljande de-batten. Låt mig då bara säga att vår uppfattning är attsvenskt försvar bygger på bl.a. en kvalificerad svenskkrigsmaterielindustri. Den har varit av stor säkerhets-politisk betydelse för vårt land. Möjligheten att expor-tera krigsmateriel har därvid haft stor betydelse försvensk försvarspolitik.Alla stater har, precis som vi själva, rätt att be-stämma över sin egen säkerhetspolitik, liksom i frå-gan, om man ska ha ett militärt försvar eller ej. För attdet skall vara möjligt måste det ju finnas länder somockså är beredda att exportera vapen. Därmed bidrarsvensk krigsmaterielexport till ökad valfrihet för etttänkt köparland och även till att minska dess säker-hetspolitiska beroende, särskilt av stormakter.Däremot är det viktigt att svensk vapenexport intesker till stater som befinner sig i väpnad konflikt medandra eller som har inre väpnade oroligheter. Fråganom demokrati liksom om respekt för mänskliga rät-tigheter och minoriteters rättigheter måste ocksåovillkorligen beaktas. Av dessa skäl begränsas kretsenav tänkbara exportländer betydligt, även om demo-kratiseringen i Öst- och givetvis någothar ökat den kretsen.Fru talman! Export av krigsmateriel tillverkad iSverige är, som bekant, på förekommen anledningföremål för en mycket restriktiv grundsyn, och skallså förbli. En mer liberal dispensgivning får inte smy-gas fram, utan den måste föregås av en bred parla-mentarisk beredning som tar sin utgångspunkt i lång-siktigt förändrade försvars-, säkerhets- och utrikes-politiska förutsättningar.Nu gällande riktlinjer, som regeringen redovisadevid behandling av propositionen Lag omkrigsmateriel och som godkände i decem-ber 1992, är enligt vårt synsätt helt till fyllest. Där-emot kan man resa frågetecken inför hur riktlinjernahar tillämpats.Av dessa riktlinjer framgår att "tillstånd till utför-sel av krigsmateriel, eller annan samverkan med nå-gon i utlandet avseende krigsmateriel bör medgesendast om sådan införsel eller samverkan 1. bedömserforderlig för att tillgodose det svenska försvaretsbehov av materiel eller kunnande eller i övrigt ärsäkerhetspolitiskt önskvärd, samt 2. inte står i stridmed principerna och målen för utrikespoli-tik".Det står helt klart att var och en av de båda be-dömningsgrunderna står på egna ben, dvs. : Båda skallvara uppfyllda för att export av krigsmateriel skallkunna medges. Den oklarhet som på sina håll hartyckts vidlåta regeringens nu föreliggande förslag harundanröjts genom utskottets tydliga skrivningar i dettaavseende. Det är välkommet och bidrar till fortsattförtroende för denna hantering.Likaså är det välkommet att utskottet efter förslagfrån bl.a. liberalerna skärper skrivningarnai lagtexten om att den nya inspektionen skall över-lämna ett ärende till regeringen för prövning, omärendet har principiell betydelse eller annars är avsärskild vikt. Ärenden av denna art måste alltid slutli-gen bygga på en av regeringen gjord politisk bedöm-ning.Fru talman! Redan vid behandling avdessa frågor förde fram tankenpå en fristående myndighet som skulle skapa tydligareansvarsförhållanden och ökad klarhet om regeringensroll i kontroll- och tillsynsarbete. Det stora antaletärenden motiverar också en delegering till enfristående myndighet i enlighet med regeringens för-slag, vilket vi i tillstyrker.På liknande sätt som vad gäller den inrät-tade är det ytterst angeläget attriktlinjerna blir klara och att regeringens möjligheterliksom yttersta ansvar för praxisbildningen klarläggs.Vid riksdagsbehandlingen aktualisera-de också behovet av en lagreglering avriktlinjerna för dispensgivningen. Detta skulle med-verka till att beslutsfattandet fick fastare former. Närnu dispensgivningen överförs från regeringen till ensjälvständig myndighet kommer frågan i ett nytt ochtydligare läge. En fristående myndighet bör styras aven av riksdag antagen lag.Frågornas politiska känslighet och krav på orubbatförtroende för hanteringen understryker betydelsen avatt klara och otvetydiga regler skapas. Regeringenborde få uppdrag att återkomma med för-slag till lagreglering av riktlinjerna för krigsmaterie-lexporten. Jag kan bara beklaga att Socialdemokrater-nas bristande förståelse för, eller kanske rent av vilja,att skapa största möjliga klarhet bara kommer attbidra till den förtroendeklyfta som den aktuella debat-ten visar på inför hanteringen av svensk krigsmaterie-lexport.Lagreglerade riktlinjer kan naturligtvis inte lösaalla bedömningsfrågor. Förhållanden i enskilda ländersom kan komma i fråga för export liksom bedöm-ningen av enskilda krigsmaterielslag kan givetvisförändras. Det är då ytterst angeläget att regeringenfortlöpande har möjlighet att styra den politiska prax-isbildningen. Det kan lämpligen ske genom att rege-ringen, även under andra förhållanden än de somreglerats i lag, kan utfärda förordningar om vissaländer och om visst krigsmaterielslag. Så vidmakt-hålls regeringens politiska ansvar för hanteringen avenskilda ansökningar om dispens för krigsmaterielex-port.Låt mig avslutningsvis få konstatera att frågan omvad den nya myndigheten skall ha för namn givetvisinte har någon substantiell betydelse. Däremot bidrardetta naturligtvis till den signalverkan som ges. Ävenhär hade det för förtroendet till den nya hanteringenvarit av värde om det för alla klargörande namnetKrigsmaterielinspektionen hade kunnat bibehållas.Det nya namn som regeringen förordar, och som jagännu inte lärt mig, bidrar inte till en sådan klarhet.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 4och 5 i betänkandet.Anf. 76 ()Fru talman! Vi har en mycket restriktiv lagstift-ning vad gäller export av krigsmateriel. Sådan exportär i princip totalt förbjuden, men i praktiken är vilångt därifrån. Vi i önskar med alltänkbar tydlighet att export av krigsmateriel även ipraktiken skulle vara totalt förbjuden.Sättet för vapenexporten och de undantag somgetts vad gäller möjligheter till vapenexport är inte,som här sagt, något som föregåttutan kritik. Tvärtom anser jag och ilikhet med en rad organisationer och enskilda i vårtland att det finns all anledning att rikta mycket kraftigkritik mot KMI, mot den rådgivande nämnd somhittills har fungerat och mot det sätt på vilket de härfrågorna har skötts.Det är uppenbart att det beträffande de regler somhär gäller med tanke på möjligheterna till undantaghar funnits alltför många tolkningar. Villkoren hardefinitivt inte varit entydiga. Från senare år finns detotaliga exempel på att länder som varit mycketolämpliga ändå fått bli mottagare av svensk krigsma-teriel.När vi nu har uppe till behandling just frågan omden nya särskilda myndigheten för dessa frågor är detbra att vi i får en debatt om hur frågornaskall skötas. Men huruvida detta kommer att fungerabra eller inte blir i hög grad avhängigt av hur det tillmyndigheten knutna rådet för samråd i exportkontroll-frågor fungerar.När det gäller det här förslaget ser jag det sommycket positivt att det blir en fristående behandlingoch att samtliga riksdagspartier får möjlighet både attfölja frågorna och att påverka behandlingen av frå-gorna.Men det finns naturligtvis också risker med att ge-nomföra en sådan här förändring. En mycket uppen-bar risk är att det kommer att tjäna som alibi för rege-ringen att slippa ta kontroversiella beslut och attskylla på rådet. Vi har en tänkbar parallell i . Från regeringens sida har det ju vidflera tillfällen hävdats att det inte är regeringens sakoch att man inte skall lägga sig i, utan är en fristående myndighet. Därmed harregeringen i flera uppmärksammade fall kommitundan ansvaret. Jag vill därför understryka hur bety-delsefullt det är att hela det politiska ansvaret liggerkvar hos regeringen.Det som har blivit bra när det gäller utskottets be-handling av frågan är att regeringens "får" i proposi-tionen, i frågor som gäller vad som skall eller inteskall överlämnas till regeringen, har ändrats till"skall". De skall överlämnas för principiell bedöm-ning. Detta är en mycket positiv sak som hänt vidbehandlingen här i riksdagen.Till skillnad från finner jag att avgif-terna är något som är mycket positivt. Det är själv-klart att företag som ägnar sig åt sådan här verksam-het skall betala avgifter för vad själva kontrollen kos-tar. Om samma system tillämpas i eller intespelar väl ingen roll, ! Snarare ligger vidär före. Det ser jag som en klar fördel.Efter att ha studerat ärendet litet närmare och efterförsvarsindustrins uppvaktning förstår jag att det finnsen rad företag som undgår avgiftsbeläggning men somborde kunna erlägga avgifter här. Det gäller exem-pelvis, som påpekade, företag som hartillverkning utomlands. Jag beklagar att vi inte upp-märksammade detta tillräckligt mycket redan i början,för då hade det gått att få in mera finansiellt.Jag skulle också, precis som , viljata upp frågan om namnet på den nya myndigheten.Jag har försökt lära mig, till skillnad från LennartRohdin, att det heter myndighet för strategiskt känsli-ga produkter. Vad är det annat än ett försök att fåmänniskor att tro att det handlar om något annat ändet gör? Det är ju en ren eufemism! Jag menar i ärlighetens namn borde kunna tala om att dethandlar om krigsmateriel som skall exporteras. Jaghar svårt att förstå att det bara är ochVänsterpartiet som har den uppfattningen - inte ensMiljöpartiet kan sälla sig till dem som tycker att detvore rimligt.Flera andra talare har varit inne på den senare ti-dens diskussioner om krigsmateriel. Det har handlatom förtroende. Regeringen anser sig illa behandlad iflera debatter, anser sig vara utsatta förförtal osv. Frågar sig inte berörda parter varför denhär debatten uppstår? Kan det vara en enskild personsfel?