prot · GI0980 · 1995-03-28 00:00:00 — Den kombinationen göratt jag känner oro för framtiden när det gäller Öre-sundsbroärendets fortsatta hantering.Jag tror mig också veta att man inom Riksgäldenhyser en viss oro för den kreditgaranti som stateniklätts i detta fall. Det är nog ett av de mest osäkraprojekten. Jag tycker att kommunikationsministerninför en redovisning i så fort som möjligtskall göra en samlad bedömning av Öresundsbronsekonomiska och miljömässiga konsekvenser medtanke på de erfarenheter och lärdomar vi har fått un-der tiden.Anf. 43 ()Fru talman! Kommunikationsministern säger att vihela tiden letar efter nya argument. Det behöver viinte göra, för argumenten har funnits hela tiden.Dessutom är vi inte ensamma om argumenten. Vi vetju också vid det här laget att kommunikationsminis-terns egna kamrater i trafikutskottet hade ungefärsamma åsikter som vi har.Kommunikationsministern sade att det inte blirnågra problem med räntan därför att den är högre än ikalkylen och att det bara tar innan bron blirbetald. Men då bortser hon från att lån utomlandsockså innebär en stor valutarisk, eftersom ju bron fårinkomster i kronor men utgifter i främmande valuta.Det finns massor av sådana här frågor som behöverredovisas. Jag tycker att kommunikationsministernborde ta ansvaret för att komma med denna redovis-ning, inte minst för ungdomarnas och de kommandegenerationernas skull.Vi måste helt enkelt se till att det inte blir så somMikael , styrelseordförande i , har sagt, att det bara är en fråga omvilken generation av användare som skall betala. Vifår inte ha det cyniska synsättet.Anf. 44 Kommunikationsminister ()Fru talman! Jag tycker däremot att man kan geCenterpartiet en eloge, därför att ni inom harvarit väldigt ståndaktiga och konsekventa i era upp-fattningar i den här frågan. Det kan jag respektera erför.Men frågan handlar ju nu om att vi faktiskt har tvåriksdagsbeslut. Vi har kört i gång arbetet och kommitganska långt på den danska sidan liksom på densvenska. Bedömningarna bland alla som håller påmed detta är att det finns en ekonomi som håller ochett vettigt miljöinnehåll.Jag delar också uppfattningen att vi så fort sommöjligt för skall redovisa både ekonomiskaoch andra förutsättningar för det aktuella projektet.Det kommer vi att göra när vi har någonting att redo-visa, vilket kommer att ske när anbu-den är öppnade.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1994/95:382 om skydd motplundring av . 45 Kommunikationsminister ()Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder jag tänker vidta för att skändning av Estoniaka-tastrofens offer skall kunna undvikas.Regeringen har tagit starkt intryck av den oro somfrämst de anhöriga har känt för att Estonia skall bliföremål för plundring e.d. Av denna anledning harregeringen dels fattat beslut om övertäckning av vra-ket, dels i samarbete med och förbe-rett lagstiftning mot gravskändning.Den övertäckning av vraket som regeringen harbeslutat om skall utföras så att den blir ett effektivthinder mot plundring. Övertäckningen kommer attinnebära att riskerna med och kostnaderna för aktivi-teter på vraket blir så stora att det är högst otroligt attnågon är beredd att ta dem.Till detta kommer den lagstiftning om skydd förgravfriden vid vraket efter som förberedsinom . En proposition med för-slag till en särskild strafflag som förbjuder dykningoch annan undervattensverksamhet i vraket och områ-det däromkring kommer att avlämnas till riksdageninom kort. Liknande lagar förbereds i ochEstland. Jag tänker i mina kontakter med kolleger iövriga Östersjöstater verka för att man även där skallbetrakta dykning vid vraket som gravskändning ochbestraffa det därefter.Slutligen kan ytterligare bevaknings- ochskyddsåtgärder bli aktuella. undersökermöjligheterna till detta i samarbete med finska myn-digheter.Anf. 46 ()Fru talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret. Såvitt jag förstår har det varit svårt att fattabeslut om hur man skall behandla Estonia. De som ärmest berörda är de anhöriga. De känner en mycketstor oro inför att vraket skall plundras, att plundrarnaskall hitta saker som har tillhört deras kära och näraoch att dessa saker sedan skall komma ut i handeln.I svaret säger ministern att fartyget skall täckasöver, så att riskerna med och kostnaderna för aktivite-ter på vraket blir så stora att det är högst otroligt attnågon är beredd att ta dem. Då vill jag fråga: Har ni iregeringen fattat beslut om hur övertäckningen skallske? Det har ju förekommit uppgifter om att fartygetskall grävas ned, att det skall täckas med massor avbetong eller nät osv. Har ni fattat något beslut i frå-gan?Anf. 47 Kommunikationsminister ()Fru talman! Som jag sade i svaret har vi en väldigrespekt för den oro som många har känt vad gällerrisken för plundring. skall man komma ihågatt de fartyg som man ofta har jämfört med har varitbetydligt mer lättillgängliga än vad detta fartyg är.Det i sig gör att risken för plundring av Estonia ärmycket liten. Men vi vill i alla fall undvika att manskall behöva bära på någon som helst rädsla för detta,vilket är skälet till regeringens beslut.Uppdraget med övertäckning ligger nu hos , som förbereder och tar in anbud på hurdet exakt skall gå till. Vi har i regeringsbeslutet varitganska noga med att tala om hur det bör gå till, att detskall vara en betongövertäckning och att utformning-en av övertäckningen skall ge ett värdigt intryck.Även om man inte ser den från ytan, är det viktigt attveta att det inte bara är en klump. Den skall ha enestetisk utformning som gör att anhöriga och andrakan uppfatta graven som värdig.Anf. 48 ()Fru talman! Ministern sade att de anhöriga inteskall behöva känna någon som helst rädsla för plund-ring. Det tar jag fasta på och hoppas att det verkligenblir en mycket säker inneslutning.Det finns ju, som vi vet, många som håller på medsportdykning t.ex., för vilka detta är attraktivt. Vi vetatt man har varit nere på det tyska krigsfartygetBlücher som ligger i på samma djup somEstonia, och vi vet att också andra fartyg har under-sökts.Men jag ser fram emot att vi får eninformation om hur inneslutningen skall se ut. Det fårinte sparas någon möda på att den blir så säker somdet bara är möjligt.Vidare säger ministern att man har förberett enlagstiftning som skall förhindra plundring. Men Es-tonia ligger ju på internationellt vatten. Det skall bliintressant att få höra vad Lagrådet säger. Finns detmöjligheter att ingripa mot andra än de tre länder somhar kommit överens om denna lagstiftning?Anf. 49 Kommunikationsminister ()Fru talman! Först den praktiska inneslutningen:Jag har i slutet på mitt svar också talat om ytterligarebevaknings- och skyddsåtgärder. Jag kan inte göra dettydligare än så, men det handlar ju om sammaskyddsåtgärder som vid ubåtsjakt och liknande. Ocksådetta är en garanti för att det praktiskt skall varaomöjligt att ge sig på fartyget.När det sedan gäller lagstiftningen är det tre ländersom har kommit överens om en gemensam lagstift-ning. Övriga har uttalat att de är villigaoch intresserade av att använda sin lagstiftning för attge samma skydd.Anf. 50 ()Fru talman! Installationen är densamma som vidubåtsjakt, säger ministern. Innebär det att man kom-mer att installera fasta anordningar på botten runtEstonia? Eller innebär det att man har möjlighet attövervaka med radar, som jag vet att finska marinengör? Vilka möjligheter har man att ingripa mot plund-rare som trots allt beger sig ut till detta ställe på för att skända denna grav?Anf. 51 Kommunikationsminister ()Fru talman! När det gäller det praktiska skyddetradarövervakar de finska myndigheterna,det är alldeles riktigt. Men som komplement till rada-rövervakningen kommer också fasta installationer attgöras. Jag kan inte säga mer om detta i dag.Kan man stoppa plundrare? Ja, vad man också kan göra utan lagstiftning är att störa och genom-lysa när man vet om att någon närmar sig. Om det dåär ett fartyg, som inte är registrerat i något av de län-der som är närmast berörda, där man uppträder väl-digt aggressivt mot våra fartyg, så får man ta ställningtill vad man skall göra.Anf. 52 ()Fru talman! Det innebär alltså att man i principbara kan störa verksamheten och inte med laglig rättkan ingripa och köra bort de inkräktare som kommertill denna gravplats.Kommer vi att få en saklig och ingående informa-tion om vad som kommer att göras, dels med över-täckningen, dels vad gäller bevakningen.Anf. 53 Kommunikationsminister ()Fru talman! Jag ber om ursäkt för att jag inte sva-rade på frågan om information. Självfallet kommerbåde anhöriga och övriga att få en mycket fyllig in-formation om hur det hela kommer att gå till.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på frågorna 1994/95:389 och 390 omgodstrafiken på järnvägAnf. 54 Kommunikationsminister ()Fru talman! och harställt frågor till mig om SJ:s aviserade planer på för-ändrad godstrafikstruktur i och södraVärmland.Stig har frågat mig vilka åtgärder jagplanerar för att motverka den utglesning av godstrafi-ken på järnväg som pågår. har frå-gat mig om regeringen har för avsikt att vidta någraåtgärder för att förhindra att järnvägstrafiken försäm-ras i det aktuella området.Med hänsyn till de likartade frågeställningarna harjag valt att besvara frågorna i ett sammanhang.I det trafikpolitiska beslut som togs i år1988 fastställdes att järnvägen skulle ges förutsättningatt spela en viktig roll som ett konkurrenskraftigt,miljövänligt och energisnålt transportmedel. En avdessa förutsättningar är att SJ skall bedriva tågtrafikpå affärsmässiga villkor. Detta innebär bl.a. att SJförväntas genomföra ett omfattande effektiviserings-och rationaliseringsarbete. Det pågående rationalise-ringsarbetet inom SJ:s godstransportdivision är ett ledi arbetet att leva upp till ägarens krav på att affärsver-ket SJ skall stärka sin lönsamhet. Det är av avgörandebetydelse att SJ har en stark ekonomi för att därmedkunna erbjuda sina kunder en konkurrenskraftig ser-vice.Järnvägen har en central roll i den svenska gods-trafikförsörjningen med basen i de tunga godsflödenaöver längre avstånd. har framför allt sinakonkurrensfördelar på längre avstånd och svarar för28 % av transportarbetet över . Regeringenssträvan är att ytterligare stärka denna roll. Det ärväsentligt för miljön och för näringslivet som kunder.För att ytterligare öka järnvägens marknadsandelarär jag beredd att arbeta för en utveckling av kombi-transporterna. Med en satsning på kombitrafik kanman t.ex. utnyttja järnvägens fördelar på långa av-stånd och lastbilens flexibilitet i närtrafiken.Utöver kombitrafiken är det möjligt att utvecklaolika former av matartrafik på delar av stom- ochlänsjärnvägsnäten. Matartrafikbolag kan t.ex. i samar-bete med SJ sköta den lokala godstrafiken i delar avDalsland.Anf. 55 ()Fru talman! Tack så mycket, kommunikationsmi-nistern, för svaret. Det var ett sympatiskt svar, om änkanske i någon liten del en bit ifrån SJ:s verklighet.Jag skall be att få kommentera det litet grand.Det är förändringarna inom godstrafiken iVästsverige som har föranlett frågan. SJ säger att manavser att lägga ned ett antal godsterminaler, och manskall koncentrera sig på ett strategiskt nytt sätt i stäl-let.Det är naturligtvis som kommunikationsministernsäger: SJ har till uppgift att driva en vinstgivandeverksamhet och måste fortlöpande se över sin rörelse.Men det finns, och det vill jag säga till kommunika-tionsministern, anledning att ifrågasätta långsiktighe-ten och trovärdigheten i det agerande som vi ser idetta fall. Det baserar jag på att det bara är något årsedan som SJ slog fast att man avsåg att behålla dennuvarande inriktningen i . Med utgångspunktifrån detta investerade företagen i något fall utifrån de avgivna förut-sättningarna.Så kommer dessa signaler. Dessutom upplevs detsom att SJ direkt har prissatt sig ut ur marknaden närdet gäller godstrafik i Dalsland.Jag har därför uppfattningen, fru talman, att SJinte visar att man långsiktigt vill arbeta med denna typav verksamhet. Det som saknas är en långsiktig, tyd-lig signal. Detta är också någonting för SJ:s ägare ochledning. Det är av den anledningen jag vill komplette-ra frågan till kommunikationsministern . Efter-som jag upplever det svar som kommunikationsminis-tern ger som ett bra svar vill jag också fråga omkommunikationsministern är beredd att aktivt med-verka till denna typ av lösningar på järnvägssträckordär SJ inte vill verka självt.Anf. 56 ()Fru talman! Jag tackar också kommunikationsmi-nistern för svaret på min fråga. Orsaken till att jagställde frågan är de alarmerande rapporter vi har fåttfrån både kommuner och företag i området om SJ:splaner.Med hänvisning till SJ:s dåliga lönsamhet vill manförändra på ett ganska dramatiskt sätt i södra och . Man säger sig vilja förlägga ettterminalupplag mellan och . Dejärnvägstrafikbaserade godsflödena skulle köras medlastbil till terminalen både från södra ochfrån Dalsland.Ett sådant förfaringssätt förfäktas av alla berördaindustrier i området. Enligt industrierna är det otänk-bart att först lasta på lastbil och därefter köra till ter-minalen för att omlastning skall kunna ske till järn-väg. De säger helt enkelt att omlastning inte är ettalternativt. Det blir också för dyrt för dem.Svaret är sympatiskt. Jag tycker också att svaretvad gäller matartrafiken är bra. Men SJ har inte er-bjudit något sådant alternativ. Finns det sådana planeri det aktuella området?Anf. 57 Kommunikationsminister ()Fru talman! När det gäller denna del av landet ärjag informerad om att det finns en arbetsgrupp underlandshövdingen som diskuterar hur man skall utvecklagodstrafiken för att kunna fortsätta med järnvägstrafi-ken här. Det gäller också om och var man skall läggaen terminal - om det skall vara i eller någonannanstans.Arbetet pågår. Det har kommit till stånd efter detatt SJ talat om att man från deras sida är intresseradav att fortsätta trafiken i och Dalsland.Ett sätt att utveckla verksamheten är att utvecklamatarbolagen. Det finns sju matarbolag, varavflera faktiskt finns i denna del av . ett som opererar på , ochBorås - det är faktiskt ganska nära - som för övrigtheter Shortline Väst. Det skulle mycket väl kunnavara ett sådant matarbolag som kompletterar trafikenpå stomnätet.Anf. 58 ()Fru talman! Det jag efterlyser, och det vill jag sä-ga till kommunikationsministern, är att SJ visar ettlångsiktigt agerande. Min uppfattning är att SJ:s ägarepå något sätt måste gå in och markera att det sombehövs är långsiktiga beslut.Det är faktiskt bara man diskuteradejust frågan om ett lokalt shortline- eller matarbolag.Efter långt gående diskussioner och förhandlingargjorde SJ helt om och sade att man skulle ta hand omdet själv. Man ansåg inte att ett matarbolag skulle tasin. kommer man tillbaka och säger att manvill se över strukturen och att de berörda får varavänliga att köra lastbil till en central mitt i landskapet.Detta håller inte, kommunikationsministern. SkallSJ vara trovärdigt måste man lämna ett mer långsik-tigt besked. SJ:s trovärdighet har dess ägare ett ansvarför. Jag tycker att kommunikationsministern skallmedverka till det.Anf. 59 ()Fru talman! Jag vill också betona långsiktigheten.Det berör ganska många företag. Så sent som för ettår sedan lovade man att trafiken skulle vara kvar.Ett exempel är trä i , där manlastar 600 vagnar . Om de skulle förlora dennatrafik förlorar de marknaden också. Det mesta går tillNorge, och de är inte konkurrenskraftiga om de intekan köra på järnväg dit. Det slår hårt också mot en-skilda företag.Det är viktigt att man både är långsiktig och servi-ceinriktad och att man tar frågan på allvar. SJ har somjag sade inte erbjudit något alternativ med matartrafik.Jag hoppas att det blir fallet.Anf. 60 Kommunikationsminister ()Fru talman! Som avslutning kan jag bara konstate-ra att jag tror att vi har ungefär samma uppfattning.Jag delar uppfattningen att det är viktigt att SJ både ärlångsiktigt och tydligt i sin trafikpolitik och sina affä-rer. Bara då kan både kommuner och kunder vetavilka spelregler som gäller.Anf. 61 ()Fru talman! Med all respekt, kommunikationsmi-nistern: Jag skulle vilja ha ett mer konkret svar. När vitittar på SJ:s hantering av godstrafiken ser vi att SJGods totalt i gjorde en förlust på ca200 . Man säger att förlusten i dennadel av riket var ca en halv miljon. Med detta somgrund vänder man sig till kommunerna och skriver vill göra om det som parterna var överens om förbara sedan.Jag tror därför, kommunikationsministern, att detkrävs någon form av aktiv signal från ägaren där manvisar sitt intresse. Det tror jag skulle vara mycket bra- inte bara för SJ, utan framför allt för godstrafikenoch dess möjligheter i detta landskap.Anf. 62 ()Fru talman! Det är viktigt för näringslivet både iDalsland och i södra att problemet kanlösas på ett tillfredsställande sätt. SJ har tidigare age-rat och lovat att man skall fortsätta, men skall manlägga ned. Man erbjuder bara lastbilstjänster. Man körtill en terminal. Det är inte tillfredsställande.Jag tror också att det behövs en aktiv signal frånägaren om att verksamheten måste ske på ett visstsätt, så att godstrafiken kan bevaras också i framtiden.Anf. 63 Kommunikationsminister ()Fru talman! För att det inte skall råda någon osä-kerhet på området tror jag att vi först måste slå fast attSJ:s godstransportdivision har krav på sig att stärkasin lönsamhet. Det är vi som gemensamma ägare somär ansvariga för det. Därför är det viktigt att vi erbju-der kunderna en konkurrenskraftig service.När det gäller situationen i kan jag sägaatt den arbetsgrupp som leds av landshövdingen justnu i denna dag jobbar och skall redovisa sitt resultatföre , om jag har fått rätt informationer. SJuppger att man inte planerar några som helst föränd-ringar innan dess.Det är självklart att den debatt vi har och designaler som kommer härifrån också har betydelse förvilka besked vi får och för de krav om långsiktighetsom vi alla som ägare ställer på SJ.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1994/95:383 om lån till invand-rareAnf. 64 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! har frågat migom jag är beredd att utvidga lånemodellen för kvinn-liga företagare till att även gälla för invandrarföretag.Jag håller med om att det imånga fall är särskilt svårt för invandrare jämfört medsvenskar att få finansiellt stöd för att omsätta affärsi-déer till färdiga projekt. Det finns också andra etable-ringshinder för invandrarföretag i form av bristandekännedom om språket, regelverket och den svenskamarknaden.Trots dessa svårigheter är det överraskande mångainvandrare som lyckats etablera en egen verksamhettack vare hårt arbete och stöd från de egna etniskanätverken.Andelen egna företagare bland sysselsatta utom-nordiska medborgare har ökat från 1990 till 15 %1994. finns det kring 12 000 invandrarföretag.Regeringen kommer att överlämna sinaförslag till arbetsmarknadspolitiska insatser till riks-dagen. I en proposition som just nu bereds i rege-ringskansliet kommer förslag till insatser för invand-rare att ingå.Jag är inte beredd att , innan beredningen ärfärdig, säga om den i och för sig framgångsrika låne-modellen för kvinnliga företagare kan bli aktuell förinvandrarföretag.Anf. 65 ()Fru talman! Jag tackar för svaret även om det intevar något egentligt svar. Jag får uttrycka förhoppning-en att jag i någon mån har bidragit med en idé när detgäller att minska den katastrofalt höga arbetslöshetenför invandrare.Jag förstår att arbetsmarknadsministern är medve-ten om det faktum att invandrarna generellt kommer isista hand när det gäller anställningar. Så är det bara.Det kan bero på en mängd faktorer: bristande språk-kunnighet, kulturella skillnader, utbildningsskillnaderoch alldeles säkert också fördomar. Då räcker inte denlagstiftning mot diskriminering i arbetslivet som vihar, för den är litet svårare att tillämpa när det gälleranställningar.För många återstår då att starta ett eget företag.Jag känner personligen flera som håller på med dettaoch som har de problem jag tog upp i min fråga. Väl-digt många har också lyckats komma igång genomsina nätverk och genom arbete. Det är väldigt positivtatt invandrare visar denna handlingskraft och att deverkligen lyckas.Ibland kan den här lilla bristen på startkapital varaden tröskel som blir oöverstiglig för dem. De hamnari kretsgången - stämpla, utbildning, stämpla osv.Detta gäller om de har haft jobb tidigare, men ävenom så inte är fallet blir de förstås helt bidragsberoen-de. Detta kostar samhället mycket pengar.Under den förra regeringens tid när var arbetsmarknadsminister införde vi modellenmed kvinnolån. Bakgrunden är nu ungefär densamma.Det är ungefär samma situation. Man startar kanske iliten skala. Man har inga säkerheter, och man får intelåna i banken. De här lånen har visat sig vara en suc-cé.Jag vill fråga arbetsmarknadsministern om han an-ser att det här är en bra idé som man kan jobba vidarepå. Är detta någonting som verkligen kommer attbeaktas i arbetet? Jag undrar detta, även om jag kan-ske inte kan få något heltäckande svar.Anf. 66 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Jag kan inte svara på hur vårtförslag kommer att se ut . Det får man väntamed till dess.Jag vill dock bara säga att då det gäller möjlighe-ten att starta egna företag så finns ju starta-eget-bidraget. Det går att kombinera med olika typer avpraktikplatser. Det är inte så att samhället inte harmöjlighet att gå in med riskkapital. Det här är ettriskkapital i form av lönekostnader under ganska långtid. Det företagsstödet finns. Det är fråga om längretid för invandrare än för andra grupper.Anf. 67 ()Fru talman! Jo visst, det finns starta-eget-bidrag.Det är gott och väl, och det är mycket bra att detfinns. Men det gäller just investeringskostnaderna närman skall skaffa sig utrustning t.ex. i en affär - in-redning m.m. Det beror litet på vilken verksamhetman har. Man startar inte ett företag utan någon formav kapital. Man behöver en viss utrustning för attdriva en verksamhet. Då hjälper inte starta-eget-bidraget. Det avser försörjning manarbetar upp företaget.Det här är två skilda saker. De här initialproble-men kan leda till att man inte kommer i gång. Jag haregna exempel på detta och vet således att det är på detsättet.Anf. 68 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Jag tycker inte att man kan säga attdessa två saker inte hör ihop. Om ett företag blir av-lastat sina lönekostnader ökar företagets möjligheteratt investera i maskiner och varulager. Det är klart attdet finns ett samband. Om samhället tar över en kost-nad för en del av företaget ökar företagarens möjlig-heter att investera i den andra delen.Man skall alltid se över sådana här saker. Manskall dock vara försiktig med att hamna i en situationdär konkurrenssituationen blir besvärlig. om vissa företag har oerhört generösa finansie-ringar och konkurrerar på samma marknad som deföretag som helt saknar samhälleligt stöd.Anf. 69 ()Fru talman! pratar jag om företag som intefinns . Det är inte fråga om att avlasta någotföretag som redan existerar. Det handlar om att göradet möjligt att starta ett företag. Detta är det primära imin fråga.Det är klart att man skall vara försiktig när detgäller konkurrenssituationen. Det håller jag verkligenmed om. Men då kan jag inte förstå vad det är förskillnad om man har kvinnolån. De bedöms utifrånkvinnors förutsättningar och på ett affärsmässigt sätt -om man tror på idén osv. Det är så det går till.Jag menar inte att man skulle ha någon annanhantering när det gäller invandrare. Man skulle hasamma hantering och göra samma bedömning. Jagkan inte förstå att konkurrensen snedvrids mera omdet gäller invandrare än om det gäller kvinnor. Förut-sättningarna och bedömningarna måste ändå varadesamma.Anf. 70 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Man kan föra ett sådant resonemangnästan hur långt som helst och säga att vi skall införadet här stödet generellt. har vi en typ av stöd förkvinnligt företagande - kvinnolån. När det gällerinvandrarna har vi en annan typ av stöd som dekvinnliga företagarna inte har, nämligen praktikperi-od.