prot · GJ0941 · 1995-12-19 00:00:00 — Höjdkoldioxidbeskattning, som försätter svenska företag ien sämre konkurrenssituation än konkurrenterna iandra länder, motiveras av miljöskäl. Hur detta skullekunna vara bra för miljö och tillväxt är en gåta. I allsynnerhet stämmer inte retoriken när man samtidigtför en diskussion om förtida avveckling av kärnkrafts-reaktorer som, om det skulle genomföras, skulle bådeunderminera tillväxten och tvinga fram energialterna-tiv som skulle öka koldioxidutsläppen dramatiskt.Herr talman! Den borgerliga regeringen som togvid efter valet såg det som en av sina viktigasteuppgifter att återupprätta som en företagarna-tion. Vi moderater vet att ett villkor för tillväxt är attdet måste vara lönsamt att arbeta, spara, starta ochdriva företag.Regeringens retorik om värdet av tillväxt rimmarilla med avsaknaden av konkreta förslag som skulleförbättra jordmånen för näringslivet. Den föränd-ringsvilja som krävs för att åstadkomma den förnyelsesom är nödvändig för tillväxtens och jobbens skulllyser med sin frånvaro.Det viktigaste budskapet, att det är fint och heder-värt att driva företag och tjäna pengar och att detendast är lönsamma företag som skapar tillväxt ochjobb, har regeringen tyvärr inte förmått att formulera.För tillväxtens och jobbens skulle måste den so-cialdemokratiska gräsklipparen, skattesekatören ochsprutan med arbetsmarknadens DDT-regler bytas utmot modernare redskap, verktyg och medel som pas-sar den nya tidens tjänste-, teknik- och informations-samhälle.Regeringen tycks ha gett upp. Socialdemokrater-nas ovilja till förändringar som kan ge företagandet enny blomstringstid låser fast arbetslösheten på dagenshöga nivå. För att komma ur dödläget som regering-ens oförmåga skapat föreslår vi moderater att en nykommission tillsätts som likt Lindbeckkommissionenmed friska ögon skall studera de frågor som vi i dagdiskuterar. Uppgiften skall vara att kartlägga de hin-der som sätter käppar i hjulen för företagande, arbeteoch välfärd. Vi behöver alla i vårt land hjälpas åt föratt göra till en blomstrande trädgård.Herr talman! Jag avstår från att framställa yrkan-den och avslutar med att önska Bo Bernhardssonlycka och välgång i sitt fortsatta värv som chefredak-tör för , där han förhoppningsvis kommeratt skriva vänliga ledarsidor om Moderata samlings-partiet.Anf. 157 Tredje vice talman ()Herr talman!Höjda arbetsgivaravgifterAvskaffad kvittningsrättHöjd marginalskattÅterinförd dubbelbeskattningNya momsregler som kostar företagen 8miljarder nästa årÅtergång till den gamla krångliga arbetsrät-tenDetta är en del av den meritlista som regeringenhar hunnit skaffa sig sedan den tillträdde.Det är en anmärkningsvärd förteckning, om manskall uttrycka sig försiktigt och hövligt så här före jul.Att det är absolut nödvändigt att få till stånd investe-ringar som ger jobb är inte precis det första mankommer att tänka på när man ser denna förteckning.Men det finns fler logiska kullerbyttor. I proposi-tionen redovisas ett slags plattform för regeringenspolitik gentemot företagen. "Näringspolitiken skall bidra till ett gott före-tagsklimat", står det på första raden. "Den ekonomis-ka politiken bör i möjligaste mån präglas av stabilitetnär det gäller företagandets villkor", kan också läsas ipropositionen. "Förändringar skall vara långsiktigthållbara", står det vidare.Sätt dessa vackra ord i relation till de faktiska åt-gärderna som har gjort det dyrare att anställa. Det harinneburit att det blir mindre över för den som satsar,utvecklar och tar personliga ekonomiska risker. Dehar dessutom inneburit en återgång till en direktjobbfientlig arbetsrätt.Det är inte konstigt att handlare , fabri-kör och datakonsult har litetsvårt att se något samband mellan vad regeringen göroch vad man säger.Problemet för Socialdemokraterna men framförallt för de många arbetslösa, för företagen, konsumen-terna och skattebetalarna är att det är ljusår mellanvad regeringens företrädare säger och den politik somman redan genomför.Det går inte att skapa tillväxt med hjälp av någratjusiga ordvändningar i en proposition. Det går inteheller att prata eller skriva fram investeringar ochnyanställningar.Morgondagens entreprenör, den blivande företa-garen, behöver ha tydliga och rejäla skäl för att låtasin affärsidé bli till ett nytt företag, med allt vad ensådan satsning innebär av risktagande, arbete, be-kymmer och oro, kanske i stället för en trygg karriär iEricsson och Astra.Redan etablerade småföretagare måste finna detmeningsfullt att bygga ut verksamheten. Det skallvara mödan värt att ta ytterligare risker och störreansvar samt vara värt att acceptera mer arbete ochstörre utsatthet.Det behövs ekonomiska incitament i stället förhöjda marginalskatter och dubbelbeskattning.Det behövs stabilitet i regelverken i stället förplötsliga ändringar i momsbestämmelserna, som na-turligtvis är till företagarnas nackdel.Det behövs garantier för att den avkastning somman räknar med i sin investeringskalkyl inte drastisktskall försämras på grund av politiska beslut om t.ex.nya skatter när väl tillverkningen har kommit i gång.Det kanske viktigaste och uppenbarligen svåraste förSocialdemokraterna är att förstå hur människornabakom verksamheten i ett litet företag känner ochtänker. Skall jag ta risken att investera och bygga uteller skall jag sitta nöjd? Skall jag sälja fabriken tillinvestmentbolaget eller låta döttrarna ta över?Jag är rädd för att det är oförmågan att sätta sig in ismåföretagarens vardag som gör att Socialdemokra-terna så ofta kommer snett i sin småföretagarpolitik.I reservationer utstakas en annan vägän den som regeringen är inne på. Den leder till fleroch växande företag och därmed nya jobb.Många av våra förslag handlar om skattepolitik,t.ex. sänkta marginalskatter - en återgång till princi-pen om hälften kvar för att stimulera företagaren attsatsa. Vi anser att slopad dubbelbeskattning i prakti-ken är en straffskatt på nya jobb. Frågan har diskute-rats , men den är ett nödvändigt inslagockså i en näringspolitisk debatt.Vidare föreslår vi förändringar i arbetsrätten isyfte att underlätta för nya jobb. Vi pekar i vår motionpå behovet av effektivare konkurrens och på vad sommåste ske för att åstadkomma den, dvs. avregleringoch minskade subventioner bl.a.Brister finns i både privat och offentlig verksam-het. Mångfald är nyckelordet! Om den som tillhanda-håller en vara eller en tjänst är för dyr eller ger dåligservice skall det finnas möjlighet för kunden att vändasig till en annan leverantör.Kravet på en effektiv konkurrens och mångfald inäringsliv och offentlig service är ytterligare skäl föratt föra en politik som dels leder till nyföretagandeoch dels gör att mindre företag kan växa och matchade större företagen, där det inte sällan finns just mo-nopoltendenser.Men inget av detta går att åstadkomma med rege-ringens nuvarande politik. Tvärtom minskar nyföreta-gandet, arbetslösheten ligger kvar på en helt oaccep-tabel nivå och på vissa viktiga områden är konkurren-sen svag.Herr talman! Politik för företagande och jobb ärinte Socialdemokraternas bästa gren.Anf. 158 ()Herr talman! Möjligen kan man förvånas över atten så tunn och innehållslös proposition kan tilldra sigett så oerhört stort intresse. Kanske kommer den attsvara för den längsta debatten under den här hösten.Avsikten med mitt inlägg är att belysa kristdemo-kraternas hållning i de frågor som berör näringsut-skottets verksamhetsområde i betänkandet med an-ledning av tillväxtpropositionen. Som tidigare talarehar uttalat innehåller den inte mycket av förslag frånregeringens håll att diskutera. Snarare har debattenkommit att handla om de förslag som oppositionenanser att regeringen borde haft med i betänkandet.När vi i oppositionen gång på gång sedan 1994 årsval har presenterat våra förslag för att minska arbets-lösheten och för att få fart på den ekonomiska tillväx-ten har förslagen avvisats med hänvisning till tillväxt-propositionen. Alla besparingar som har skett när detgäller barnbidrag, a-kassa, sjukförsäkringar osv.skulle växlas in i en politik för nya jobb. Men allaförväntningar upplöstes nästan i intet den dag propo-sitionen landade på bord.Tillväxtpropositionen visade sig vara närmast in-nehållslös. De konkreta åtgärder som skulle kunnavända utvecklingen uteblir, trots regeringens miss-lyckande när det gäller arbetslösheten. Enligt de egnasiffrorna i propositionen förväntar man sig från rege-ringshåll en arbetslöshet på till 1900-taletsslut.Det hade varit lättare att begripa varför socialde-mokrater och centerpartister väljer att avslå alla för-slag från oppositionen om vi hade s.k. full sysselsätt-ning, men så är ju inte fallet . Vi har tvärtom enmycket hög arbetslöshet. Därför är det svårt att förståatt alla konstruktiva förslag avvisas.Man kan verkligen inte säga att regeringen gjorttillräckligt för att få fart på tillväxten. Tvärtom har des.k. återställarna försämrat landets möjligheter att fåen bättre ekonomisk utvecklingskraft. Detta har fleratidigare talare påvisat.Regeringens förslag baserar sig också på en fromförhoppning om att nya lågkonjunkturer inte väntarom hörnet. Det är en mycket riskabel politik, utannågra som helst marginaler.Svensk ekonomi har utvecklatssämre än genomsnittet för . Det härmåste vändas, inte minst för att fler människor skall fåarbete. Det är väl uppenbart för de allra flesta att nyaarbetstillfällen inte skapas genom direkta politiskabeslut utan blir följden av det klimat som vi som poli-tiker möjligen kan lyckas skapa, ett klimat som gördet möjligt för den enskilde medborgaren att säga attdet är värt mödan att starta ett företag eller utvecklaett företag vidare. Det klimatet är vårt ansvar, och pådet området tycker jag att regeringen har misslyckats.Socialdemokraterna har på olika sätt försökt kännaav opinionen inom partiet. Det har visat sig att detinte fanns någon beredskap för att gå i den riktningsom, tror jag, regeringens ledning egentligen ville gåi, utan man har tvingats stå på stället och marschera.Vi kristdemokrater deltog i sonderande samtalmed Socialdemokraterna inför den här tillväxtpropo-sitionen. Vi avbröt de diskussionerna, eftersom vi intevill ta ansvar för en politik som vi anser leder fel ochsom inte löser de allvarliga problem som vi har atthantera. Enligt regeringens prognoser kommer, ocksåmed den här politiken, tillväxten att sjunka år efter år.Med anledning av näringsutskottets yttrande tillfinansutskottet finns några reservationer som vi ärdelaktiga i. har redogjort fördem. Det handlar om företagandets villkor och viktenav stabila spelregler. Det är naturligtvis mycket vik-tigt för den som funderar på att starta ett företag ellersom driver ett företag att man har ganska klara reglernågra år framåt - på den punkten finns mycket övrigtatt önska. Den kritiken kan gälla alla regeringar, mensom tidigare talare har belyst är den nuvarande rege-ringen förmodligen en av de största syndarna på detområdet.Vi har också som reservanter motsatt oss förslagetom en utökning av AP-fondernas placeringsrätt. Re-geringen vill kunna placera ytterligare 10 miljarderkronor för att det skall bli möjligt att köpa delar iprivata företag. Vi vill i stället satsa på en politik somstimulerar enskilt sparande i hushållen, så att man pådet sättet får fram det nödvändiga riskvilliga kapitalet- att få fram detta kapital är alltså skälet bakom rege-ringens förslag.Reservationen handlar utöver detta om riskkapital-försörjningen för småföretag, teknikspridning, kon-kurrens, avreglering och de statliga företagen. Jagavstår från att gå in ytterligare på detta.Jag tror att regeringen skulle kunna få ett brettstöd för en politik som är nödvändig för att åstad-komma en hög och beständig tillväxt, men man låtertillfälle efter tillfälle försvinna. Detta är naturligtvisytterligt allvarligt, inte minst mot bakgrund av denhöga arbetslösheten.Herr talman! Jag avstår från att yrka bifall till våraförslag, men jag står självfallet bakom alla de reser-vationer som har fogat till betän-kandet.Jag vill slutligen också tacka ,som kommer att lämna utskottet, för gott samarbeteunder . Jag vill önska honom lycka till pådet nya arbetet.Anf. 159 BO ()Herr talman! Det sägs att historien upprepar sig,och det kan man väl säga också om de finans- ochnäringspolitiska debatterna och de argument somkommer till användning i de debatterna. Vi har underden här dagen redan fått lyssna till teorinom hur de socialdemokratiska återställarna har för-sämrat näringsklimatet och hämmat tillväxten ochutvecklingen i framför allt mindre och medelstoraföretag. Senast framfördes detta av ,och - men det varalltså inte första gången , utan detta har sagtsgång på gång i debatten.Då får väl också jag upprepa mig. Jag har sagtdetta tidigare, i de debatter vi har haft , ochmåste alltså säga det igen, även om jag inte har någotstörre hopp om att moderater, kristdemokrater ochfolkpartister skall ta till sig budskapet.Det är naturligtvis viktigt för företagen, små somstora, med stabila spelregler, men stabila spelreglerkan aldrig bygga på blockpolitik. Stabila spelreglerkan aldrig baseras på att en sida med maktfullkomligarrogans kör över den andra. Stabila spelregler kanaldrig bygga på att man som den förra regeringen ochden dåvarande borgerliga riksdagsmajoriteten punktför punkt effektuerade beställningslistor från SAF ochsamtidigt vägrade lyssna på fackföreningsrörelsenssynpunkter.Det är i det perspektivet man skall se återställarna.Stabila spelregler måste bygga på blocköverskri-dandets princip och lösningar i vilka båda parterna påarbetsmarknaden är involverade och har kommit tilltals. Egentligen är det ganska obegripligt att någonkan tro att stabilitet och stabila spelregler för närings-livet och i övrigt för medborgarna i samhället kanbaseras på någon sorts ensidighet eller på hårdnackatblocktänkande.I det ljuset måste man se återställarna.Herr talman! Problemet med den tillväxtpolitiksom främst representerar är att den igrunden baseras på ett antal myter. Jag vill påstå attdet är myter. Det är myten om att anställningstrygghethämmar företagande och tillväxt och att det följaktli-gen skulle vara en viktig ingrediens i tillväxtpolitikenatt försämra anställningstryggheten.En annan myt är den allmänna uppfattningen attskattetrycket i - framför allt bolagsbeskatt-ning och företagsbeskattning - i allmänhet skullemotverka tillväxt och nya jobb. Det är den andramyten. Det brukar då, bl.a. här i kammaren, framhål-las - och det gjordes även här i debatten för en stundsedan - att företagsstrukturen i är annorlundaän den i andra industriländer, att vi har relativt mångasmåföretag men att få människor är sysselsatta i me-delstora företag därför att skattetrycket och arbets-rättsreglerna, eller vad det nu är, hindrar företagenfrån att växa. Detta är en myt.Jag vill i det sammanhanget rekommendera enskrift som har givit ut och som heter"Småföretagen - framtid?". Där kan man tareda på fakta på de här områdena. I startasungefär lika många nya företag per tusen invånaresom i andra jämförbara industriländer. Det berömdatimglaset som alla pratar om då man beskriver före-tagsstrukturen återfinns även i andra industriländeroch ser då ut på samma sätt. Företagsstrukturen häng-er i stället samman med den industriella utvecklings-nivån. Det är den slutsats man kan dra. Jag rekom-menderar skrift "Småföretagen - Sverigesframtid? ".En framgångsrik näringspolitik kan inte baseras påde här myterna om skattetrycket och anställ-ningstryggheten som en broms för utvecklingen. Deviktiga, de centrala uppgifterna inom tillväxtpolitikenåterfinns inte på de områdena. En annan sak är att detkan finnas andra skäl att förändra arbetsrättslagstift-ningen för att förenkla för mindre företag, osv. Detkan också finnas skäl att se över skattesystemet för attse om det inom skattesystemet - det gäller alltså inteskattetrycket i sig - finns inslag som kan vara tillväxt-hämmande eller för att se om det går att genomföraförändringar av regler för att underlätta situationen förföretagen på vissa områden.Men det är en annan historia. Det är ingen centraluppgift i en tillväxtpolitik.Men socialdemokratin är alltså beredd att medver-ka till sådana förändringar av t.ex. skattesystemet, därman kan visa att det har negativa effekter eller därförändringarna kan underlätta för företagen. Riskkapi-talavdraget är ett sådant exempel. Den utökade kvitt-ningsrätten är ett annat område och utredningen omutdelningsskatten ett tredje.Herr talman! Tillväxtpolitikens viktigaste ingredi-ens vid sidan av de generella ekonomiska villkoren,låga räntor och stabila spelregler är en satsning påkompetenshöjning och förkovran i företagen. Sverigeskall konkurrera med ökad kvalitet, ökat kunskapsin-nehåll och ökad vidareförädling. Näringspolitikenmåste vara vad jag skulle vilja kalla en offensiv inno-vationspolitik. I det sammanhanget är insatserna föratt stödja teknikspridning, stöd till högteknologiskaföretag särskilt viktiga att betona.Vad det handlar om i det här perspektivet är inteminst att på ett bättre sätt koppla samman forskar-samhället och näringslivet, att påskynda steget frånidé till tillämpning. Det handlar om att inrikta före-tagsstöden och den selektiva näringspolitik som vimåste ha på att främja just sådant nyföretagande ochsådan företagsutveckling som innebär förkovran,produkt- och produktionsutveckling, att vi tar tekno-logiska språng. Det skall vara en näringspolitik somsätter förnyelsen av näringslivet främst.Grunden för en sådan politik har lagts genombudgetsaneringen, därför att man på det sättet tar nedräntorna och skapar ett allmänt bättre företagsklimat.Till det kommer sedan en rad förslag på den selektivanäringspolitikens område: insatser för att förbättratillgången till riskkapital, teknikspridning, stöd tillkvinnors företagande. Tillväxtpropositionen är ettytterligare steg på den här vägen och fler följer. Måletär alltså en stark ekonomi, tillväxt och trygga jobb ien allt hårdare internationell konkurrens.Eftersom jag har fått en del välgångsönskningarskall jag ta detta tillfälle att tacka mina kolleger inäringsutskottet och i i övrigt för gångnadebatter och för fyra trivsamma, inspirerande ochfaktiskt mycket lärorika år.Anf. 160 () replikHerr talman! Det är naturligtvis i som jagförväntar mig vänliga ledare om moderaterna.Bo Bernhardsson har rätt i att historien uppreparsig i denna kammare. Men det beror ju på att felaktig-heterna i politiken fortgår, att det inte finns kraft hosregeringen att ta itu med de strukturella förändringarsom krävs.Vi behöver stabila spelregler, säger . Vi behöver stabila bra spelregler, vill jaghävda. gör som strutsen, dyker ned isanden och säger att allt som och andrasäger här i kammaren är myter. Har Bo Bernhardssonträffat en småföretagare eller en entreprenör somhåller på att starta sin verksamhet, som ser att verk-samheten börjar gå bra och står inför vägvalet om hanskall fortsätta att satsa och anställa? Har Bo Bern-hardsson någonsin talat med en sådan person? Denfrågan ställer jag mig.Det jag möter är att de mindre företagen sä-ger sig vara begränsade av hinder på två områden.Det ena är skatteområdet. Inte minst har vi nu senastmomsförändringarna. Där innebar strutsmentalitetenatt det inte gjordes någon förändring.Det andra är arbetsmarknadsreglerna. De försikti-ga förändringar som den borgerliga regeringen gjorde,som har återställts, hade faktiskt den funktionen attde mindre företagen vågade anställa ungdomar ochandra. De vågade ta den där chansen i den osäkrasituationen där de inte visste riktigt om det skulle bärahela vägen ut.Så länge som inte socialdemokraterna lyssnar ochtar huvudet ur sanden kommer den här frågan attdiskuteras i kammaren.Anf. 161 BO () replikHerr talman! Det sistnämnda är jag övertygad om,att frågan kommer att fortsätta att diskuteras.Det jag säger är inte att det inte kan finnas pro-blem eller skäl att förändra arbetssätten. Det jag sägerär inte att det inte finns skäl att fortlöpande se överskattesystemet i den mån det hindrar företagandet,verkar hämmande på visst företagande eller är krång-ligt. Det jag säger är att borgerligheten i stora delarhänger upp sin tillväxtpolitik på detta och gör dettatill de stora insatserna för att skapa tillväxt i samhäl-let. Det är det jag vänder mig emot. Det är detta manhar att bidra med. Man skall försämra anställ-ningstryggheten och man skall sänka skatterna, då blirdet tillväxt. Detta är myter.Jag skall berätta om ett besök på SAF:s regionkon-tor i . SAF:s regionkontor redovisade en enkätsom man hade gjort bland småföretagarna i området.Man hade tagit reda på de tio främsta problemen somföretagarna hade. På denna tio-i-top-lista över företa-garnas problem fanns icke arbetsrättslagstiftningenrepresenterad. Så var det.Jag försäkrar att jag har träffat enhel del småföretagare under mina intressanta år inäringsutskottet. Men jag ljuger inte om jag nu sägeratt jag faktiskt inte mellan skål och vägg har träffatsärskilt många företagare som har sagt att detta är ettjätteproblem. Det är min upplevelse. Däremot harSAF och alltid gjort det till ett jätte-problem. Det kan i sig vara ett problem. Man harskapat bilden hos en del småföretagare av att det integår att avskeda folk och att det är krångligt. Det kanvara ett problem.Sedan kan det som sagt finnas andra skäl att seöver arbetsrättslagstiftningen än för att skapa tillväxt,för på det området tror jag att det har en mycket mar-ginell påverkan.Anf. 162 () replikHerr talman! Ni som har följt den här långa debat-ten i kammaren vet nog att Moderata samlings-partiet har många områden som vi vill förändra i detsvenska samhället, och det skulle just främja tillväx-ten. Det vi diskuterar nu är det som mest handlar omnäringsutskottets ämnesområde, och det är företagensvillkor, som jag tycker att vi har ett särskilt ansvar för.Kompetens är oerhört viktigt. Men där kommer viin på skolfrågorna, där det framför allt är viktigt attstimulera våra ungdomar att se det meningsfulla i attvälja de långa krävande utbildningarna. Men detkommer säkert i en debatt strax efter vår.Bo Bernhardsson säger att det inte är särskiltmånga företagare som har sagt det som jag påstår. Detär i alla fall några uppenbarligen. Men det är väl ock-så så, , att man vid olika besök tartill sig budskap som man tycker är bra. Dem läggerman här bak och kommer ihåg. Budskap som kanskeinte stämmer med den inställning man själv har för-tränger man.Jag har absolut den uppfattningen, och har fått dengenom att besöka mindre företag, att just den för-längning av provanställningen som den borgerligaregeringen genomförde har inneburit att man harvågat anställa. Det fick jag bevis för hos mindre före-tag i . Denna lilla förändring den åter-ställdes.Jag tycker att det socialdemokraterna har gjort dethär året är att utöva ett maktspråk. Man har över hu-vud taget haft något slags bokbålsmentalitet, -filosofieller -strategi när det gällt allt vad den borgerligaregeringen rört vid och ändrat.Vad det handlar om är tydligen att komma bortfrån nuvarande läge och tillbaka till läget före 1991.Sedan kan man börja prata om var vi kanske behövergöra förändringar. Men då börjar man från ett sämreläge än man hade behövt.Anf. 163 BO () replikHerr talman! Det är ganska uppseendeväckandeatt påstå att det är vi som utövat maktspråk genom attåterställa arbetsrätten. Historien är faktiskt den att denförra regeringen, utan att ta hänsyn till fackets ellerSocialdemokraternas synpunkter, genomförde den enaförändringen efter den andra - utan att alltså lyssna pånågon annan part på arbetsmarknaden än SAF ochutan att försöka få blocköverskridande lösningar.Detta är sanningen.Sedan har vi återställt, och jobbar , där parterna är företrädda, med dehär frågorna - för att ta ett exempel. Vidare har viträffat överenskommelser över blockgränserna bl.a.när det gäller skatter.Om vi skall tala om maktarrogans eller maktfull-komlighet tror jag att det inte kan riktas mot nuvaran-de regering och riksdagsmajoritet.Anf. 164 Tredje vice talman () replikHerr talman!