prot · GI0989 · 1995-04-18 00:00:00 — I gymnasieskolan gäller regeln att deelever som har ett annat språk än svenska somhemspråk och som behöver och önskar delta i under-visning i svenska som andraspråk skall kunna få göradet.Beatrice tar upp ett problem där hon misstän-ker att elever av taktiska skäl skulle välja ett annatämne, att välja att läsa svenska som andraspråk, trotsatt dessa elever inte skulle vara i behov av undervis-ning i svenska som andraspråk. Det är detta som lig-ger bakom fråga.Man kan självfallet inte utesluta att vissa eleverkan hamna i en sådan situation. Men om vi ser till deproblem som vi har i gymnasieskolan och iungdomsskolan över huvud taget är det stora proble-met att elever går i skolan och har otillräckliga ochytliga kunskaper i svenska. Det visar sig att mångaelever talar och skriver en till synes bra svenska närde påbörjar sina gymnasiestudier. Men det har visatsig att eleverna ofta har ganska ytliga kunskaper i detsvenska språket. När gymnasiestudierna kräver merfördjupade kunskaper uppstår problem. Då uppenba-ras vilka ytliga kunskaper man har haft i det svenskaspråket.Därför måste de elever som har en annan utgångs-punkt än de elever som har svenska som modersmålha rätt att få en undervisning som utgår ifrån ett annatsätt att lära sig. Man lär sig svenska på ett annat sättom man har ett annat modersmål än svenska. Detta ärbakgrunden till ämnet svenska som andraspråk. Jagtycker att den viktiga utgångspunkten för oss och förregeringen är och måste vara att alla elever i densvenska skolan skall få så goda svenskkunskaper sommöjligt. Vi skall inte utgå från att man kommer attanvända regler för att försöka fuska sig fram. Detligger implicit i fråga.När det gäller den konkreta frågan om nivåerna ärdet regeringens ambition att nivåerna och kraven iämnet svenska som andraspråk skall vara myckethöga. har fått i uppdrag att komma medförslag till kursplan i svenska som andraspråk. Vikommer att få anledning att återkomma till de konkre-ta kravnivåerna när kursplanerna är klara.Anf. 45 (m)Herr talman! Jag behöver ingen undervisning i deskillnader som finns när det gäller språkinlärningberoende på vilket hemspråk man har. Det stora pro-blemet är naturligtvis att många elever med invand-rarbakgrund talar dålig svenska. Det kan vi vara över-ens om. Det kräver olika insatser och olika typerpedagogik.Men det problem som jag tar upp i frågan är ju attvi av erfarenheter från allmän och särskild kurs iengelska och matematik för elever generellt vet attelever frestas att ta den enklare vägen. Min fråga idetta sammanhang var om inte ministern var litetbekymrad över att invandrarelever skulle frestas att taden enklare vägen och inte lära sig tillräckligt godsvenska. Jag har ändå den uppfattningen att godakunskaper i svenska är a och o för alla om man skallläsa vidare och om man skall kunna få ett arbete. Detär detta den här frågan handlar om.Förslaget innebär faktiskt att man kan välja svens-ka 2 och få betyg där som man sedan får använda istället för det som man skulle ha fått i ämnet svenska.Anf. 46 Statsrådet ()Herr talman! Jag kan försäkra att detär regeringens avsikt att ämnet svenska som and-raspråk inte skall vara - och heller inte är -någon lättare väg än ämnet svenska. Det är ingenlättare kurs än svenskämnet. Det är ingen enklare vägän att läsa ämnet svenska.Det är ett annat ämne. Det är det som är bakgrun-den till att det också skall ha en egen kursplan och enegen betygssättning. Det handlar inte bara om peda-gogik, utan också om vad ämnet innebär. En moders-målsundervisning är någonting annat än undervisningi ett språk som man inte har som modersmål.Den konkreta diskussionen om nivåerna kommervi dock att kunna föra på ett bättre sätt när förslagettill kursplaner är färdiga. Då kan vi också göra dejämförelserna. Men vi har självfallet inte för avsikt attinföra några generellt lättare vägar. Det är en annanväg. Det är en väg som jag är övertygad om passarbättre för de elever som inte har svenska som mo-dersmål och som är de enda elever som är berättigadeatt läsa det ämnet.Anf. 47 (m)Herr talman! Det gläder mig att regeringen harambitionen att det inte skall vara någon nivåskillnadmellan ämnet svenska som främmande språk ochämnet svenska. Likväl är skälet till att man vill ha tvåämnen att det finns elever som inte har tillräckligtmycket kunskaper i svenska för att kunna följa med iden vanliga undervisningen.Socialdemokraterna och har olikauppfattningar om kursplanerna. Men de kursplanersom vi numera har i den svenska skolan är sådana attde skall ange målet - vad man skall uppnå och vadman skall sträva efter. Jag tycker då att det ger felsignaler om man pekar ut att vi skall ha olika kurspla-ner för elever med olika bakgrund i ett så centraltämne som det språk som talas i det här landet.Jag tror också att vi får återkomma när vi får läsakursplanerna. Men jag tror inte att vi skall blunda fördet problem som jag har tagit upp, nämligen att manriskerar att skicka fel signal och att man riskerar attelever får sämre kunskaper att gå vidare med än vadde annars skulle ha haft.Anf. 48 Statsrådet ()Herr talman! Jag vill bara understryka att anled-ningen till att det kommer att finnas två kursplaner -en i ämnet svenska och en i ämnet svenska som and-raspråk - självfallet inte är att det finns olika ambi-tionsnivåer för olika elevgrupper.Bakgrunden är att det är olika ämnen. Olika äm-nen kräver olika kursplaner och olika betygssättning.De är olika till sin karaktär. Det är stor skillnad på attläsa modersmålssvenska och att läsa svenska som ettandraspråk.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1994/95:431 om Postens med-lemskap i SAFAnf. 49 Kommunikationsminister ()Herr talman! har frågat mig omjag är beredd att stoppa Postens inträde i undrar om det är rimligt attPosten som ägs av staten skall gå in i en organisationsom bl.a. är motståndare till statlig verksamhet.Posten har precis som flera andra statliga bolag,t.ex. , valt att bli medlem i ett fattade beslutetatt gå med i arbetsgivarorganisationen kommer därigenom att anslutas till Alliansenfr.o.m. i år.Det finns både för- och nackdelar med företagensmedlemskap i en arbetsgivarorganisation av SAF:styp. En fördel är den möjlighet att skapa likvärdigalöne- och anställningsvillkor som uppstår då samtligaföretag inom en bransch arbetar under samma kollek-tivavtal. En nackdel är naturligtvis de politiska vär-deringar som SAF centralt ger uttryck för.Jag vill i detta sammanhang erinra om att Posten isin ansökan om medlemskap i begärt undantagsom innebär att man inte kommer att delta i finansie-ringen av SAF:s opinionsbildande verksamhet.För närvarande pågår ett beredningsarbete i rege-ringskansliet med avseende på samtliga statliga bo-lags arbetsgivartillhörighet.Mot denna bakgrund avser regeringen inte nu attagera när det gäller Postens inträde i SAF.Anf. 50 ()Herr talman! Jag får tacka kommunikationsminis-tern för svaret. Det mest positiva var nog det somstatsrådet sade i slutet av sitt svar, nämligen att manser över samtliga statliga bolags arbetsgivartillhörig-het.I övrigt gav svaret upphov till en mängd frågor.Det talas om att man skall uppnå likvärdiga lönevill-kor. Det kan man faktiskt uppnå även på andra sätt.SAF vill egentligen inte uppnå likvärdiga löner, såvittjag förstår. SAF propagerar hårt för att vi skall haolika löner, eftersom det skulle vara moroten. Detfinns ingen möjlighet att uppnå likvärdiga löner på dethär sättet.Det sades att Posten har begärt undantag när detgäller finansieringen av SAF:s opinionsbildande verk-samhet. Jag förstår inte riktigt hur det skall gå till. Hurskall man kunna få ett undantag? Hur skall man kunnapåverka hur en organisation som man betalar med-lemsavgift till använder pengarna?Som jag ser det har SAF inte velatförhandla, och därför har konflikter uppstått. Mandeltar inte i partssammansatta styrelser osv. SAF:slinje är att allt skall bestämmas lokalt. Företagen haregentligen ingen nytta av SAF över huvud taget. SAFhar, som jag ser det, utvecklats mer eller mindre somen politisk maktapparat långt ut på högerkanten. Detär bekymmersamt för de fackliga organisationernainom framför allt Posten. De statliga företag som hargått med har inte velat ha den här utvecklingen.Det finns en brist här, eftersom den statliga verk-samheten skall ha ett samhällsansvar. Det tror jag inteatt man kan uppfylla om man är med i en sådan orga-nisation som SAF.Anf. 51 Kommunikationsminister ()Herr talman! Det var en ordentlig plädering för attdet skall vidtas åtgärder omgående och att samtligabolag i så fall skall lämna SAF. handlade om Postens inträde i SAF. Jag kan ioch för sig förstå det, eftersom det var detta sområkade få uppmärksamhet i media.Om man skall göra någonting, tror jag att det ärmycket viktigt att man gör det generellt för de bolagsom är på väg in i eller som är inne i SAF. Det får intevara olika villkor för olika statliga bolag. , , och Posten.Detta, herr talman, är bakgrunden till att vi inomregeringskansliet ser över den här frågan så att vi fårsamma villkor för samtliga bolag. Det finns, som sagt,för- och nackdelar med båda systemen.Anf. 52 ()Herr talman! Jag kan tillägga att och är med i SAF.I och med att man från regeringen talar om ett be-redningsarbete måste det väl innebära att man skall seöver alla de bolag som är med i SAF. Man måste seöver om dessa bolag över huvud taget skall vara med iden organisationen. Det tycker jag är bra.Jag vet inte om jag använde hårda ord, jag försö-ker beskriva SAF så som jag upplever att organisatio-nen har agerat. Som riksdagsledamöter vet vi att SAFär den största lobbyorganisationen. Vi får mängder avmaterial därifrån. Man kan inte precis beskylla det föratt vara vänsterpropaganda. Det är helt andra sakersom de kommer med. Därför tycker jag att det är litetbekymmersamt att statliga företag skall vara med iden verksamheten.Anf. 53 Kommunikationsminister ()Herr talman! Visst är det så som säger. Det är just det som är bakgrunden till att viskall se över det här. Men det är faktiskt viktigt att vihåller efter även s.k. förändringar i den andra rikt-ningen och har ordning och reda - om vi nu jämförmed vad som skedde under den förra regeringsperio-den.Anf. 54 ()Herr talman! Jag håller helt med om att det ärmycket bra med ordning och reda, oavsett vad mansysslar med.Jag tror inte att vi kommer längre i den här dis-kussionen, men jag hoppas verkligen att det här gårganska fort och att det slutar med att man inte kom-mer att vara kvar i SAF.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1994/95:430 om och Statens löne- och pensionsverkAnf. 55 Finansminister ()Herr talman! har frågat mig om re-geringen avser att ändra på det förhållandet att () är representerat i styrelsen förStatens löne- och pensionsverk (SPV), bl.a. mot bak-grund av att, som det heter i frågan, verksamheternavid de bägge myndigheterna konkurrerar med varand-ra.Låt mig först ge bakgrunden till varför RRV är re-presenterat i SPV:s styrelse.Under slutet av 80-talet fick SPV och RRV rege-ringens uppdrag att utveckla datasystemen inom detpersonaladministrativa respektive det ekonomiadmi-nistrativa området. Det var frågan om en avanceradutveckling av ADB-systemen. För staten som helhetvar det angeläget att RRV och SPV kunde dela medsig av de erfarenheter som vanns inom respektivemyndighets utvecklingsarbete, vilket förutsatte någonform av samordning och samarbete. För att ge godaförutsättningar för detta samarbete utsåg regeringenden person inom RRV som var ansvarig för utveck-lingen av systemverksamheten till representant iSPV:s styrelse.Arbetsfördelningen mellan RRV och SPV klar-gjordes i samband med att den dåvarande regeringen i1993 års budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 8,s. 6-15) redogjorde för det administrativa stödet tillmyndigheterna. Ansvarsfördelningen mellan RRV ochSPV påverkades inte av de då föreslagna förändring-arna. RRV har ett ansvar för utvecklingen och stödettill de statliga myndigheterna vad gäller ekonomiad-ministrativa system, medan SPV har samma ansvarvad gäller personaladministrativa system. Den bor-gerliga regeringen fann då heller ingen anledning attändra på förhållandena vad gäller sammansättningenav SPV:s styrelse.Vi kan dock konstatera att både de ekonomi- ochpersonaladministrativa systemen inom staten harutvecklats väsentligt . Dennautveckling fortsätter även framgent. Vi står således inför en annan situation än vad vi gjorde då.Inom regeringen pågår en översyn av myndighe-ternas ledningsformer. En utgångspunkt för översynenär att insyn kan tillgodoses även i andra former änstyrelserepresentation. I detta sammanhang prövassåledes även styrelserepresentationen i myndigheter-nas styrelser. Regeringen överväger inom ramen fördenna översyn frågan om det finns andra merlämpliga samarbetsformer mellan RRV och SPV ände nu gällande som ger bättre förutsättningar för ettgott samarbete mellan RRV och SPV. Regeringenöverväger också att låta myndigheterna redogöra förhur samarbetet förflutit.Anf. 56 vice talman ()Herr talman! Jag tackar finansministern för svaret.Tyvärr har regeringen missförstått min fråga. Jagifrågasätter inte alls möjligheten för RRV, , att följa verksamheten genom att sitta istyrelsen och medverka till beslut där. Jag ifrågasätterdet faktum att bedriver konkurre-rande verksamhet och är reviderande myn-dighet. Man har alltså misstolkat syftningen när detgäller ordet detta i sista stycket i min fråga. Det syftarpå det andra stycket, nämligen på att man bedriverkonkurrerande verksamhet.Auktoriserade revisorer - jag utgår från att detäven gäller godkända revisorer - har nämligen i andraavseenden krav på sig att inte bedriva en sådan verk-samhet som kan rubba förtroendet när det gälleropartiskhet och självständighet.I det här fallet finns det faktiskt en stor risk. bedriver en sådan här verksamhetsamtidigt som det är revisionsmyndighet. Det kan iförlängningen rubba förtroendet.Det var egentligen detta som min fråga gällde.Med anledning av detta frågar jag finansministern omhan inte också tycker att det är viktigt att statens revi-derande människor står fria och obundna i förhållandetill konkurrerande verksamheter.Anf. 57 Finansminister ()Herr talman! och jag har inga dela-de meningar om detta. Om det skulle visa sig att RRVbedriver verksamhet som gör att trovärdigheten somrevisionsaktör på något sätt skadas måste man natur-ligtvis hävda att revisionen är kärnan i verksamheten.När vi har tittat på det här har vi inte funnit att såär fallet. Mot bakgrund av att har långerfarenhet av verksamheterna finns det självfalletanledning att ta sig en förnyad titt på detta. Det hand-lar också om den eventuella konflikten när det gällerRRV:s roll att granska exempelvis prissättning. I sakhar man faktiskt inte till uppgift att granska annat änatt prissättningen följer statens regelverk.Vi har tittat på det här och haft den här aspektenför ögonen, men vi har inte funnit sådana problemsom befarar. Det här är ingen politiskfråga eller någon prestigefråga. Detta är naturligtvisnågonting som skall hanteras med utgångspunkt i attRRV:s goda anseende och självklara ställning skallhävdas. Vi skall titta på detta en gång till i lugn ochro.Anf. 58 vice talman ()Herr talman! Det är alldeles utmärkt att finansmi-nistern markerar att det är viktigt att revisorer står friaoch obundna.Man måste nog tillstå att det är en något konstigkonstruktion. Statens löne- och pensionsverk bedriverså att säga en reell konkurrerande verksamhet ochutvecklar dessa administrativa lönesystemen. Sedangör något liknande.Jag har hört att man menar att detta sker i olikaavdelningar. Men när det handlar om myndigheter vetvi ju att det gäller att avgränsa oerhört noggrant ochtydligt, om man skall bedriva en verksamhet. Jagifrågasätter egentligen att statens revisorer över huvudtaget skall vara inblandade i sådant.Anf. 59 Finansminister ()Herr talman! Om detta på något sätt skadar tro-värdigheten när det gäller revisionen ifrågasätter jagockså det. Vi har vid denna granskning inte funnit attdet är så. Men det är möjligt att det som och kan erbjuda har blivit allt merlika - allteftersom de administrativa systemen harutvecklats - och att vi nu befinner oss iett läge då det skall göras en ordentlig boskillnad. Dethar jag ingen uppfattning om, men man kan inte ute-sluta en sådan situation.För mig är det viktigt att klart markera att det ärrevisionen som är kärnan i verksamheten och att denkärnan skall vårdas. Det är helt naturligt.Anf. 60 vice talman ()Herr talman! Jag tar finansministern på orden ochutgår från att man kommer att titta ytterligare på denhär frågan just med tanke på att det sker en sådankraftig förändring på det här området.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1994/95:438 om lagen om of-fentlig upphandlingAnf. 61 Finansminister ()Herr talman! har frågat mig omregeringen avser att vidta några åtgärder för att mini-mera riskerna för att lagen om offentlig upphandlingförsvårar för det lokala småföretagandet.Upphandling skall göras affärsmässigt. Kort ut-tryckt skall det billigaste och bästa anbudet vinna. Detfinns i det avseendet ingen skillnad mellan de nya ochde gamla reglerna.Frågeställaren verkar emellertid efterlysa åtgärderfrån regeringens sida som gör det möjligt att genomupphandling gynna lokala småföretag, dvs. att på ejaffärsmässig grund rikta sin upphandling till vissaföretag. En sådan ordning skulle snedvrida konkur-rensen i den offentliga upphandlingen och skulledessutom försvåra för små och medelstora företag attfå förtroende för att den offentliga upphandlingensköts på ett sakligt och affärsmässigt sätt.Anf. 62 ()Fru talman! Tack så mycket, finansministern, försvaret! Tyvärr måste jag nog säga detsamma somGörel Thurdin sade . Det verkar som om han harmissuppfattat min fråga. Jag menar inte alls att manskall upphandla så att småföretag på något viss gyn-nas - vad man nu menar med gynnas.Jag vill lyfta fram den debatt som vi bl.a. för här iriksdagen om att nya arbetstillfällen finns och skapas ide små företagen.I dag ser vi dess värre att småföretagare, främst pålandsbygden, inte har möjlighet att genom upphand-ling konkurrera med t.ex. kommunala bolag. Detgäller t.ex. trafikförsörjningen på landsbygden. Jagskulle önska att det fanns enklare regler som gjordeatt konkurrensen inte snedvreds så att de stora företa-gen, som oftast är skattesubventionerade, gynnas. Jagundrar hur finansministern ser på den saken.Anf. 63 Finansminister ()Fru talman! Det finns ingenting i dagens regelverksom hindrar en upphandlande myndighet rikta en delav upphandlingen mot exempelvis en viss kommun-del. Det kan exempelvis gälla en stor upphandling avkollektivtrafik. Det behöver inte handlas upp som enenda stor klump. Bitar av upphandlingen kan riktasmot mindre entreprenörer.Lagen om offentlig upphandling medger den typenav frihet hos den som handlar upp. De nya EU-reglerna, som har gränsvärdet 1,6 miljoner, är hellerinte oförenliga med ett sådant synsätt. Jag förutsätteratt man gör likadant som man har gjort tidigare närman handlar upp i kommunerna.Man iakttar korrekthet. Det är viktigt för företa-garnas och också för skattebetalarnas del. Man serockså i ett sådant sammanhang till möjligheterna attge de små företagen en rimlig chans att vara med ochlämna sina anbud på de delar av det stora budet somde klarar av att leverera.Anf. 64 ()Fru talman! Det tycker jag var ett mycket intres-sant svar. Min följdfråga är: Hur når man ut med deninformationen till kommunerna och lokala trafikföre-tag, tillsammans med olika kommuner och landsting?Hur når vi ut med denna information? Det sker ty-värr inte på det viset som finansministern säger.Jag skulle önska att det skedde så. Hur når vi ut medinformation så att man förstår att det är möjligt attgöra på det sättet?Anf. 65 Finansminister ()Fru talman! Jag är övertygad om att de känner tillatt det är möjligt att göra på detta vis. De kommunalaupphandlarna, och i det här fallet ofta stora lands-tingskommunala bolags upphandlare, är säkert välinformerade om lagen om offentlig upphandling. Mende har gjort andra bedömningar i bolagsstyrelsen,kommunstyrelsen eller och beslu-tat att inte skilja på upphandlingsförfarandet.Det är ingenting i regelverket som hindrar dem,utan det är i så fall om ett lokalt beslut som har fattats.Debatten får då drivas lokalt. De resultat som jag harsett av sådana debatter har ofta varit att man gett ettutrymme för de lokala företagen att vara med ochkonkurrera på lika villkor, och det tycker jag är vik-tigt.Anf. 66 ()Fru talman! Jag tycker att det är ett väldigt brasvar jag får av finansministern. Jag är faktiskt nöjdmed det svaret. Men jag är mycket missnöjd med hurdet går till ute i kommunerna.Jag är inte så övertygad om att man vet exakt hurman skall handlägga saker och ting. Man har t.o.m.gått till tings för att få en dom i sådana här frågor, ochhar fått dom på att man icke får gå ut och upphandlapå det sätt som finansministern säger.Jag tar med mig det som här har sagts, och jagtänker föra debatten vidare på lokal nivå.Anf. 67 Finansminister ()Fru talman! Man skall kanske vara försiktig närman drar slutsatser från muntliga svar i riksdagenjämfört med tingsrättsdomar. Det kan vara så att detfinns väldigt många omständigheter i domarna somvarken jag eller känner till. Manskall vara försiktig när man drar paralleller.Anf. 68 ()Fru talman! Det jag känner till är att småföretaga-re vid upphandling när man skall upphandla trafik,färdtjänst och skolskjutsar icke blir behandlade påsådant sätt som finansministern nu har sagt. Jag tyckeratt det är bra att finansministern tar litet avstånd frånsådana saker.Jag förväntar mig nu att man ute i landet tar enrejäl diskussion så att man ger småföretagen chansenatt hålla landsbygden levande. Det är otroligt viktigt.Det handlar ofta om kombinationsföretag. Man kan-ske har en lanthandel och driver också något annatsidoföretag. Det är viktiga frågor för vår landsbygd,och det är mycket viktiga frågor för småföretagensutveckling.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1994/95:439 om ansvaret förfinanspolitikenAnf. 69 Finansminister ()Fru talman! har frågat mig somfinansminister om vad jag tänker göra för att motver-ka den oklarhet om ansvaret för finanspolitiken somkan ha förorsakats av riksbankschefens uttalanden.Enligt har riksbankschefen vid ett flertal tillfällen offent-ligt kritiserat den av regering och riksdag förda fi-nanspolitiken, vilket enligt har försvåratbudgetsaneringsarbetet.Regeringens ansvar för finanspolitiken följer avregeringsformen och riksdagsordningen. Riksbankensansvarsområde är avgränsat och väl definierat i rege-ringsformen och i lagen om riksbank. Jaganser således inte att det föreligger någon oklarhet pådetta område.Anf. 70 ()Fru talman! Jag får tacka finansministern för ettkort och kärnfullt svar. Att det finns en lag än ändåganska bekant. Men det betyder inte att det inte finnsnågra problem. Det är ingen tvekan om att riksbanks-chefen balanserar på gränsen till lagstiftningen.I dagens nummer av uppreparLars det gamla kravet från borgerligt hållom att vi skall få en ny lag som ger riksbankschefenstörre självständighet i förhållande till politikerna.Jag uppfattar situationen som att riksbankschefenredan har börjat leva efter denna nya lag. Han går utoch uttalar sig om att finanspolitiken saknar trovär-dighet, och han pläderar för ett svenskt medlemskap iden monetära unionen. Det är klara och tydliga poli-tiska uttalanden.Jag är övertygad om att även finansministernibland grubblar över den här problematiken. Jag be-griper anledningen till att finansministern ger mig dethär oerhört korta och kärnfulla svaret på frågan.Anf. 71 Finansminister ()Fru talman! Ställningstagandet om den europeiskamonetära unionen skall ske här i . Det sadesi folkomröstningskampanjen, och det ligger fast.Dessutom är det otvetydigt så, att riksbankschefenoch riksbanksfullmäktige har sitt ansvarsområde nogadefinierat i lagstiftningen.