prot · GI0968 · 1995-03-07 00:00:00 — 63 ()Fru talman! Jag anser att det faktum att Danmarkhörde av sig till i den här frågan tyder på attde själva inte är nöjda med konventionssystemet.Därför tycker jag att danskarna också skall vara del-aktiga i att utforma systemet. Det vore verkligen attvisa respekt för och för den oro som mandär känner inför en eventuell kärnkraftsolycka.Jag har ytterligare en fråga: Hur tänker justitiemi-nistern gå vidare med den här frågan? Justitieminis-tern säger att hon kommer att göra det, men jag skulleockså vilja ha svar på frågan hur.Anf. 64 Justitieminister ()Fru talman! Det är helt riktigt att ocksåär en konventionsstat. Landet omfattas ju av sammakonventioner.Jag tror att jag delar uppfatt-ning att det uppenbarligen är så, att man från dansksida inte är nöjd med konventionsavtalet utan därut-över vill ha ett separat avtal med . Det är såman får förstå det danska beslutet och initiativet.Det finns all anledning att respektera framställ-ningen från sida. Det är också anledningentill att vi har talats vid om denna fråga och till att viskall förhandla om den. Men som jag sade är jag inteberedd att på detta stadium på något vis gissa hur enutgång av de förhandlingarna kan se ut.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på frågorna 1994/95:307, 312 och 314om odlingen av bruna bönorAnf. 65 Jordbruksminister ()Fru talman! och båda frågat mig om när jag avser att lämna beskedom de ekonomiska förutsättningarna för årets odlingav bruna bönor. har frågat mig omde öländska bönderna kan räkna med ett fortsatt stödför bruna bönor.Jag besvarar frågorna i ett sammanhang.Riksdagen uttalade som sin me-ning att det är ett svenskt intresse att odlingen avbruna bönor även i fortsättningen ges ett stöd. Rege-ringen har därför fortsatt sina ansträngningar att nå enöverenskommelse om stöd för odling av bruna bönor.Bruna bönor omfattas inte av någon av EG:smarknadsregleringar inom jordbruksområdet. Ett stödtill bruna bönor måste därför utformas inom ramen förandra stödordningar inom EG. Frågan om ett fortsattstöd diskuteras därför i de pågående överläggningarnamed EG om bl.a. utformningen av ett miljöprogram.Anf. 66 ()Fru talman! Jag vill tacka jordbruksministern försvaret på frågan. Det är bra att ansträngningarna fort-sätter i enlighet med de intentioner som jordbruksut-skottet har haft i detta ärende.Jag är medveten om att det inom EU:s marknads-regleringar på jordbruksområdet inte direkt finnsnågon lösning, utan att man får söka andra lösningarför att komma fram. Statsrådet nämner miljöpro-grammet. Jag tror också att det är en riktig väg att gå.Man kan mycket väl hävda att bönorna är en mil-jövänlig gröda - inte minst därför att de tar upp kvävefrån luften.Odlingen har haft och har en väldigt stor betydelsejust på . Det är odlingen så att sägaräddades genom att man också bevilja ett arealstöd.Andemeningen i det beslut som fattades den gångenvar just att man hade förhoppningar om att klara od-lingen fram till ett eventuellt EU-medlemskap, för attdå ytterligare ta upp frågan till behandling.Nu har man byggt upp en näring på kringdenna verksamhet både vad gäller odling, lagring ochförsäljning. Man är skicklig på det. Det hela fungerarbra. Det skulle vara ett väldigt avbräck om man intelyckades klara det på något sätt. Det är därför det är såangeläget att man får besked.Problemet är emellertid att tiden nu hastar. Det ärhög tid att teckna kontrakt inför årets odling.Vilka bedömningar gör jordbruksministern när detgäller chansen till framgång och när det gäller möjlig-heten att få ett relativt snabbt besked?Anf. 67 ()Fru talman! Också jag vill tacka jordbruksminis-tern för svaret på min fråga, även om jag är någotbesviken på innehållet. Det skall jag gärna erkänna.Jordbruksministern vet att jordbruket är Ölandsviktigaste näring. av jobben genereras ur jord-bruket. Mjölk, sockerbetor och specialgrödor är dehuvudsakliga produktionsgrenarna. De kommer fråndessa trakter.Sedan sockerbruket i lades ned förnågra år sedan har odlingen av bruna bönor fått en alltstörre betydelse för ön och för landet, vill jag poäng-tera. Odlingen har intensifieratsmed hjälp av statliga arealbidrag. Det känner vi ocksåtill. Odlarna har investerat ganska rejäla belopp ispecialmaskiner, strängläggare, jordnötströskor osv.Viss odling har också skett av beredskapsskäl. Omdet ekonomiska underlaget för bönodling nu skulleförsvinna skulle det få mycket svåra konsekvenser förde 300 brukningsenheter på som är beroende avspecialväxtodlingen för sin överlevnad, men också förlandet, som i så fall skulle bli helt importberoende närdet gäller bruna bönor.Nu skall, som föregående talare sade, odlarnaskriva kontrakt före , varför det brådskarmed besked om de ekonomiska förutsättningarna förbönodlingen, vilket en enig riksdag begärt.Vilka bedömningar görs? Hur ser ansträngningar-na ut? Kan vi sikta en lösning? När kommer besked?Vad kommer det att innehålla?Anf. 68 ()Fru talman! Även jag får tacka jordbruksministernför svaret. Orsaken till att jag som enda öländskariksdagsledamot frågar om bruna bönor är naturligtvisatt den svenska odlingen praktiskt taget är helt kon-centrerad till . Det är de kalkhaltiga jordarnaoch det milda höstklimatet som gör väldigtlämpligt för bönodling.Bönodlingen ger en hel del arbetstillfällen - intebara inom själva odlingen utan också inom förädlings-och transportindustrin på . Som sagts här tidi-gare var bönan en av de grödor som ersatte sockerbe-tan när sockerbruk försvann från ön.För närvarande är ca 200 odlare intresserade av attfå besked i frågan om de kan få fortsatt arealbidrag.Kan man titta litet mer på bönodlingen som enmiljövänlig odling, vilket den bevisligen är? Omjordbruksministern ser några möjligheter att ta uppden frågan i ett miljöprogram i senare överläggningarmed EG välkomnar jag naturligtvis det.Jag vill också ansluta till de föregående frågestäl-larnas fråga om när de öländska bönodlarna kan räknamed besked om huruvida det går att få fram någotresultat i överläggningarna.Anf. 69 Jordbruksminister ()Fru talman! Samtliga frågeställare undrar hur fortdet kan gå att få fram ett besked. Om det bara an-kommer på regeringen skulle vi kunna lämna beskedväldigt snabbt. Men som ni alla tre vet är det inte visjälva som bestämmer detta. Därför är jag något för-vånad när säger att han är besviken påsvaret. Vad hade väntat sig för svar?Det är EU som bestämmer, och inte vare sig densvenska regeringen eller den svenska i dettasammanhang. Så är det på väldigt många områden närdet gäller jordbrukspolitiken. Oavsett vilka beslutriksdagen eller regeringen fattar skall de överprövas iBryssel. Det är just det som skall ske med fråganom odling av bruna bönor.Det var inte enbart ett enigt jordbruksutskott somville ha ett stöd till odling av bruna bönor. Jag utlova-de själv eller november inför de odlare jagträffade att jag skulle göra mitt yttersta för att deskulle kunna bibehålla sin odling. Redan då tog jagupp frågan i som en förhandsanmälan.Just avslutar vi utformningen av miljöpro-grammet. Jag ser inom parentes sagt gärna att SivertCarlsson säger till sina partibröder och -systrar att desnabbt tar fram material och . I morgonskall vi åka ned med programmet för att börja diskus-sionen med . Då ingår just fråganom odling av bruna bönor.Jag kan inte här och utlova att kraven kommeratt gå igenom. Det är en förhandling, och vi från Sve-rige skall göra vårt yttersta för att odling av brunabönor skall kunna ingå i något av miljöprogrammen.Om det inte går att få in den i något av miljöpro-grammen återstår en annan stödform, och det är 5 B-stöd.Anf. 70 ()Fru talman! Jag förstår att jordbruksministern idetta fall inte direkt kan lova någonting, men det äralldeles uppenbart att det är en fråga där man måsteha vissa känningar om vart vinden blåser. Just medhänsyn till att den är så viktig för regionen är detangeläget att man lägger på ett extra kol. Det hoppasjag verkligen att jordbruksministern försöker göra -inte minst med hänsyn till de påfrestningar som ön harutsatts för tidigare genom att sockerbetsproduktionenförsvann.Jordbruksministern säger att man möjligen kanpröva en annan väg. Det gläder mig att hon är bereddatt kämpa vidare. har hamnat inom ramen för5 B-stöd. Det skulle vara intressant att höra hur jord-bruksministern tänker göra. Blir det ett arealstöd, ellerblir det någon annan lösning på problemen?Anf. 71 ()Fru talman! Just med vetskap om jordbruksminis-terns visade intresse för bönodlingen närde jag för-hoppningar när det gäller de program som skall skri-vas . Jag förstår att det tar litet tid att kom-ma fram till något. Jag tycker att det är positivt attjordbruksministern också anger vissa alternativ.Som sade ger det unika förhål-landet, det speciella klimatet, kalken m.m. deförutsättningar som saknas i resten av landet. Ur lan-dets synpunkt vore det därför ett grovt misshushållan-de med resurserna om vi inte stödjer odlingen ochutnyttjar de förutsättningar som finns. Detta är mantydligen också överens om i riksdagen.Jag vill också gärna ställa ett par frågor. Jag kantänka mig att arealbidraget skulle kunna ligga påungefär samma nivå som det nuvarande ärtbidraget,2009 per hektar. Det vore intressant att höra om jord-bruksministern delar min uppfattning att det är enrimlig gräns.Min sista fråga lyder: Kan våra bönodlare där-hemma räkna med någon form av om inte en garantiså ändå en positiv lösning av frågan framöver? Jagtolkar nästan ministerns svar så.Anf. 72 Jordbruksminister ()Fru talman! Först vill jag svara på fråga om 5 B-stöd. Det är någonting annat än5 A-stöd och någonting annat än arealstöd. 5 B-stödskall utnyttjas rent principiellt för andra former avglesbygdsutvecklingen. Det betyder att jag tycker attdet verkar vara svårt att ersätta en arealersättning somskulle kunna utgå i form av ett miljöprogram med en5 B-arealersättning. Då får nog stödet utformas på ettnågot annorlunda sätt.Jag vet inte om jag har så många fler extra kol attlägga på i den här frågan. Jag har nämligen sysslatmed den ganska mycket ända sedan jag blev jord-bruksminister. Det får nog låta signöja med.Nu är min taletid slut för . Jag får åter-komma.Anf. 73 ()Fru talman! Tack för den här kommentaren. Jagförstår att alla extra kol behövs i det där jobbet. Jagönskar lycka till.Jag förstår mycket väl att 5 B-stödet är av en an-nan form. Huvudinriktningen måste vara att väljastödet över miljöprogrammet. Jag undrar över ut-rymmet inom miljöprogrammet. Är inriktningen attdet skall vara ungefär samma stödnivå som ? Jagtror att det är ganska väsentligt.Vi får verkligen hoppas att det här skall lyckas.Det skulle annars ställa till mycket problem på ar-betsmarknaden och kanske t.o.m. på . Manmissar mycket genom att gjorda investeringar inte kanutnyttjas. Det är skälet till att jag talar om att manmåste lägga på alla de kol man kan.Anf. 74 ()Fru talman! Jag hoppas att jordbruksministern fårchansen att nämna något om stödnivån. Skall stödetligga på ungefär nuvarande nivå? Som föregåendetalare sade betyder det här så mycket för , detövriga landet och för arbetstillfällen. Alternativen ärträda eller något annat. Det vore en förlust inte baraför utan också för landet. Dessutom vore det enförlust för fläsk och bruna bönor.Anf. 75 Jordbruksminister ()Fru talman! Jag kan inte nämna något om nivån . Först måste vi nämligen ha accept för principenoch även för de eventuella villkor som blir förknippa-de med ett miljöstöd. Därefter kan vi gå in på storle-ken av ett stöd. Jag är dock mycket väl medveten omden nuvarande nivån. Det kanske räcker med att sägaså.Det finns alternativ till träda - dess bättre. I minförra replik hann jag inte säga att vi också måstekomma ihåg att i den uppgörelse som har träffatsmellan socialdemokraterna och centerpartisterna iutskottet ingår ett ökat stöd till södra 100 miljoner. Med det EU-stöd som kan utgå blirdet 133 eller 134 miljoner. Det finns då möjligheteratt utnyttja detta - dock inte för bruna bönor. Det ärjag medveten om.Anf. 76 ()Fru talman! vill jag bara säga att beträf-fande uppgörelsen har vi från vår sida inget problematt ställa upp i den här delen. Vi har faktiskt merapengar i bagaget. När det gäller den biten skall vi välkunna klara av det.Jag vill tacka för den här lilla debatten. Jag villockså önska jordbruksministern lycka till så att vi kannå en lösning som är positiv för dem som sysslar medden här verksamheten på Öland.Anf. 77 Jordbruksminister ()Fru talman! Det var glädjande att höra att ni intehar någon svårighet att ställa upp. Jag hoppas då påstöd när vi skall finansiera de ökade kostnader somdenna uppgörelse har medfört för statskassan. Jagutgår ifrån att vi också då kan få se en uppställning.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1994/95:320 omlivsmedelsproduktionen i NorrlandAnf. 78 Jordbruksminister ()Fru talman! har frågat mig vil-ka åtgärder jag är beredd att vidta för att underlättaövergången till det nya stödsystemet i norra påpekar i sin fråga så in-nebär uppgörelsen mellan s och c om jordbrukspoliti-ken en omfördelning av stödet till norra , inomoförändrat totalt stödbelopp. Stödet till norra således inte att minska i jämförelse medregeringens tidigare förslag.Vad gäller de problem som kan uppstå vid över-gången till ett nytt stödsystem är regeringen väl med-veten om dessa svårigheter. Vi har även tagit uppdenna fråga i diskussionerna med EG-kommissionen.Vi har bl.a. diskuterat ett övergångsstöd till de lant-brukare som har för små arealer för att kunna få fullts.k. LFA-stöd.Överenskommelsen om jordbrukspolitiken innebäratt ett helt nytt stödsystem för norra måsteutformas. Regeringens målsättning - att bevara jord-bruket i norra - står fast. Jag är övertygad omatt detta nya system kommer att stå väl i överens-stämmelse med denna målsättning.Anf. 79 ()Fru talman! Jag ber att få tacka för svaret. Jag villbörja med att säga att jag i princip är ganska nöjd medden uppgörelse som Socialdemokraterna och Centernhar gjort. Den ligger ganska väl i linje med den mo-tion som har skrivit - förutom på ettområde. Min oro på det området har gett mig anled-ning att ställa en fråga.Det gäller Norrlandsstödet. Jag måste säga att jaginte är lika nöjd med jordbruksministerns svar i dendelen. Jag tycker att det är ganska svepande. Oronökar väl snarare av att jordbruksministern säger att detbehövs ett helt nytt Norrlandsstöd. Det är då mycketviktigt att snabbt kunna ge några besked om ett sådantstöd. Det räcker inte med att nivåerna är desamma.Det är innehållet som är viktigt.Man måste fråga vad det nya nationella stödetskall inrymma. Är det samma stöd som ? Kom-mer det att innefatta pristillägg på mjölk, djurbidragför ungnöt, grisar, höns osv.? Kommer det att vara ettstöd till potatisodlingen? Hur blir det med intrans-portstödet?Anf. 80 Jordbruksminister ()Fru talman! hade vi en nationell del på600 miljoner. I uppgörelsen med tog vi280 av dessa 600 och omvandlade dem till 560 mil-jömiljoner och förde tillbaka 280 miljoner till norraSverige. Det betyder att den nationella delen minskar.Den nationella delen hade vi tänkt försöka få ige-nom som ett pristillägg, så som det nuvarandepristillägget är utformat. Det är oklart om vi kan fåigenom det. Vid de första kontakterna under medlem-skapsförhandlingarna sade man blankt nej till dentypen av prisstöd till norra . har jag i kon-takter med finländarna fått veta att de har kunnat fåigenom någon form av sådant direkt prisstöd. Det är iså fall något som vi också skulle vilja kopiera på dendelen som är nationellt stöd. Det pristillägget skulle iså fall gälla kött och mjölk precis som det gamla.Sammantaget och eftersom uppgörelsen är såpassny medför detta att det ännu inte är riktigt klart hurmycket vi i skall begära i form av pristillägg.Det är i för sig den enklare biten. Den svårare bitengäller hur vi skall kompensera den omfördelning somskall göras.Riksdagen fattade ett beslut om ett ge-nerellt vall- och betesstöd. De nya eller gamla - vadman nu föredrar att kalla dem - 280 miljonerna skallanvändas. Det blir en omfördelning som vi måste varaobservanta på och försöka komma till rätta med mel-lan mjölk, nöt och får.Anf. 81 ()Fru talman! Det är nog ganska många som harupptäckt och insett att detta med vilka jordbruksstödman kan få och inte få är krångligt. Det här gör detinte enklare.Om man nu har möjlighet att på finskt sätt göradessa 280 miljoner, som fördubblas med EU-pengar,till ett prisstöd fattas det ju pengar till det generellavallstödet. Min följdfråga måste därför bli: Varifrånkommer det? Det finns en annan fråga som jag vet funderar mycket över, nämligen om de 280 mil-jonerna också skall täcka stödområde 4. Det gör juinte det nationella stödet. I så fall skulle det betyda attdet blir en mindre del till stödområde 1 och 3.Anf. 82 Jordbruksminister ()Fru talman! Det är alldeles riktigt att detta ärkomplicerat och krångligt. Jag uttryckte mig förmod-ligen felaktigt. Det var inte de 280 miljonerna somskulle bli prisstöd utan de resterande, dvs. Det blir 320. Vi skulle gå fram med ett förslagtill prisstöd enligt den modell som finns i dag.De 280 miljonerna skulle då användas till vall-och betesstöd. Jag har tolkat beslut så,att det inte täcker område 4 utan område 1-3. Vi tognämligen av de nationella pengarna, och de nationellapengarna var bara möjliga att ge till område 1-3.Område 4 hanterar vi i en särskild ordning. Jagkan försäkra att man där inte kommer att bli lottlös.Anf. 83 ()Fru talman! Det är bra. Det är viktigt även medstödområde 4. Men om det som blir kvar av de natio-nella pengarna skall gå till ett prisstöd innebär det juingen egentlig förändring jämfört med det tidigareförslaget från regeringen. Då måste nivåerna bli lägreeller vissa områden tas bort. Det är viktigt för jord-brukarna där uppe att få veta det.Det här kommer att medföra konsekvenser somriskerar att slå undan fötterna för den livsmedelsför-ädlingsindustri som finns i . Det bekymrarmig mycket. Den skapar nämligen många jobb,och det finns en möjlighet att det också skapas månganya jobb i en utökad förädlingsindustri. Som jord-bruksministern väl vet är ett underskott-sområde när det gäller i princip all produktion. Möjli-gen ligger man nära en självförsörjning när det gällermjölk.Anf. 84 Jordbruksminister ()Fru talman! Man får inte använda stöden till norraSverige för att stimulera produktionen. Det var ocksåett skäl till att vi i förhandlingarna blev nekade att haett särskilt prisstöd. I ansåg man nämligen attsådana stöd som går ut direkt per kilo mjölk och köttstimulerar produktionen. Vi kunde då, precis som ,visa att så inte hade varit fallet. Trots att vi har haft ettsådant prisstöd har produktionen sjunkit.Eftersom finnarna nu har fått igenom detta förslagtror vi att också vi skall lyckas med det. Problemet -om man nu skall se det som ett problem - med denförändring som har skett under de senaste veckornanär det gäller stöd till norra är att det, pågrund av det beslut som har fattat om ettgenerellt vall- och betesstöd, blir en förskjutning, enomfördelning, av stödet från mjölk- till köttföretag.Det handlar alltså om nöt- och fårkött.Nu tittar vi på hur vi skall kunna korrigera detta,hur vi skall kunna fördela tillbaka stödet från köttföre-tag till mjölkföretag.Anf. 85 ()Fru talman! Att detta kommer att skapa omför-delningsproblem är nog alla medvetna om. Det varockså därför jag ställde den här frågan.Avslutningsvis vore det intressant att få någontidsangivelse om hur fort departementet kan ge be-sked till jordbrukarna i norra . Många går juoch väntar på besked om hur det skall bli. Det voreockså bra att få reda på någonting om nivåerna på dearealstöd som är diskuterade; de har ju en viss bety-delse. Men det kanske inte går i dag.Anf. 86 Jordbruksminister ()Fru talman! Det är svårt för mig att säga närdet här blir klart. Med klart menar jag när det blirklart från sida. På det här området, precissom när det gäller den fråga som diskuterades tidiga-re, är det inte vi själva som bestämmer. Det gör man iBryssel. Men jag hoppas att vi från sida skallvara klara inom . Jag kan inte heller just nusäga någonting om nivåerna.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1994/95:321 om mjölkproduk-tionen i NorrlandAnf. 87 Jordbruksminister ()Fru talman! har frågat mig påvilket sätt regeringen avser att garantera att mjölkpro-duktionen i prioriteras i enlighet med riks-dagens beslut.Regeringen har i förordningen om mjölkkvoterm.m. beslutat om en regionindelning där norra , stödområdena 1, 2 a och 2 b, utgör region 1, stö-dområdena 3 och 4 utgör region 2 och övriga landetregion 3. Enligt förordningen får försäljning avmjölkkvoter inte ske över regiongränserna. Dennaregel är införd för att man skall förhindra en för-skjutning av mjölkkvoter söderut, och därmed avserden att skydda mjölkbönderna i norra . Vidarefinns i förordningen en bestämmelse om att mjölkkvo-ter i första hand skall tilldelas företag i region 1. Ienlighet med uttalande har regeringenockså genom en ändring i förordningen om mjölkkvo-ter m.m. föreskrivit att särskild hänsyn skall tas tillföretag i region 1 vid en eventuell andra tilldelning avmjölkkvoter.Anf. 88 ()Fru talman! Jag får tacka också för detta svar. Jagblir inte heller i detta avseende helt lugn när det gällermjölkproduktionen i Norrland.Det är bra med regionindelningen som skall garan-tera att mjölkkvoter inte försvinner från Norrland.Därför är det också viktigt att ingångskvoten blirriktig.Siffrorna i de ansökningar som har kommit in ocherfarenheten av visar att mjölkprodu-centerna i har missgynnats jämfört med de iövriga på grund av att de inte har utökat sinproduktion i samma utsträckning som man har gjort iresten av . Detta gör att de riskerar att få enmindre ingångskvot. Det har sagts att de skall gynnasvid nästa fördelning. finns det många som haransökt om extra tilldelning. Vid det här laget har nogsnart 10 000 mjölkbönder begärt en sådan. Det finnsen risk att det inte blir någonting kvar när det är fär-digfördelat.Jordbruksministern säger att skall gynnasvid en eventuell andra tilldelning. Det ger mig enmisstanke om att det kanske inte blir någon andratilldelning. Det betyder att man hamnar på den undregränsen i fråga om lönsamheten när det gäller mejeri-hanteringen, ostproduktionen och annat som man ärbra på i . Detta är väldigt oroande. Det ärviktigt att få besked om en rejäl ingångskvot, så attinte mejerihanteringen äventyras. Den är ändå basen ijordbruket i Norrland.Anf. 89 Jordbruksminister ()Fru talman! Beträffande ingångskvoten vill jag sä-ga att i medlemskapsförhandlingarna försöktedela upp den tilldelade nationella kvoten i regionalakvoter innan vi skulle börja fördela dem på gårdsnivå.Detta fick vi inte göra för EU. Man sade nej till det.Man skulle fördela ner på gårdsnivå från den nationel-la kvoten.Jag vill inte säga att vi har kringgått EU:s beslut,men vi har sagt att vi skall ha dessa gränser så att inteproduktionen förskjuts söderut när man väl har förde-lat på gårdsnivå.Jag är medveten om att den tilldelning som nugörs kan medföra att den nationella reserv som vihade trott skulle bli av en viss storlek blir väldigt liteneller ingen alls. Därmed faller beslut. Detfår inte ske. Då måste man göra en ny fördelning.När vi får mer klart för oss om det verkligen blirpå det här sättet kommer vi att aktualisera frågan igen.Det kan ske . Då gör vi helt enkelt omden första fördelningen. Vi gör den på ett annat sätt,så att det faktiskt blir en nationell kvot att fördela tillnorra . Det är det ena.Det andra är att det finns ett antal, troligenganska många, företag som inte kommer att uppfyllamiljökraven. I förordningen har vi sagt att kvotenkommer att dras in för de företag som inte uppfyllermiljökraven . Den kommer att tillfalladen nationella kvoten som då skall fördelas.Anf. 90 ()Fru talman! Vi har haft många diskussioner omdessa mjölkkvoter. Detta är inte enkelt. Det blir lättett kattrakande om vem som har fått vad. De flestablir ju missnöjda eftersom man har en sådan detalje-ringsgrad.