prot · GJ0921 · 1995-11-10 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1995/96:21Fredagen den 10 novemberKl. 09.00 10.37Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Anmälan om kompletteringsvalAndre vice talmannen meddelade att på grund avuppkomna vakanser hade Socialdemokratiska riks-dagsgruppen anmält som suppleant i kul-turutskottet och i arbetsmarknadsutskottet efter GeorgAndersson.Andre vice talmannen förklarade vald tillsuppleant i kulturutskottetLars ()suppleant i arbetsmarknadsutskottetLars ()2 § Svar på interpellation 1995/96:5 omarbetslösheten bland invandrare och flyktingarAnf. 1 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder jag avser att vidta för att minska arbetslöshetenbland invandrare.Dagens arbetsmarknad kännetecknas fortfarandeav en hög arbetslöshet och stora ojämlikheter mellanolika sökandegrupper. De som drabbas hårdast ärframför allt invandrare och ungdomar. Dessa saknar iallmänhet någon form av arbetslivserfarenhet, ochdärför försvåras också deras inträde på arbetsmarkna-den. Till övriga utsatta grupper på arbetsmarknadenhör de arbetshandikappade. Gemensamt för dessagrupper är att de tillsammans prioriteras inom arbets-marknadspolitiken. Eftersom flyktingar och invandra-re i större utsträckning än övriga sökande drabbas avlångtidsarbetslöshet, syftar de arbetsmarknadspolitis-ka insatserna och åtgärderna i första hand till att mot-verka och bryta just långtidsarbetslösheten.Det nuvarande arbetsmarknadsläget har ytterligareförstärkt behovet av att det görs betydande ansträng-ningar för att öka möjligheterna för invandrare att fåarbete. har på förslag av regeringen i 1995års budgetproposition anvisat 125 miljoner kronorunder /96 i syfte att genomföra sär-skilda insatser i invandrartäta områden.Regeringen har utsett åtta kommuner vilkahar utländska medborgare för att i dessagenomföra olika samverkansprojekt. De särskildainsatserna skall ge invandrare likvärdiga möjlighetersom befolkningen i övrigt. Samhällsutvecklingen harvisat att kraftfulla åtgärder måste sättas in för attmotverka de tydliga tendenser som finns i invandrar-täta bostadsområden, där effekterna av segregeringentydliggörs och tilltar i tider av hög arbetslöshet ochknappa ekonomiska resurser. De planerade insatsernaskall t.ex. innehålla åtgärder för att motverka diskri-minering på arbetsmarknaden samt åtgärder för in-vandrarkvinnor i olika åldrar. En förutsättning för attbidrag betalas ut är att kommunerna tar fram hand-lingsplaner för hur man tänker arbeta inom de invand-rartäta bostadsområdena.Fr.o.m. t.o.m. finns etts.k. Gemenskapsinitiativ, , vars övergripandemål är att bryta de mycket negativa trender somfinns i vissa av våra tre storstäders bostadsområden.Verksamheten skall bygga på att det skapas nätverkpå lokal nivå, och arbetet skall inriktas mot personersom av hälsoskäl, arbetsmarknadsskäl eller psykoso-cial problematik står utanför arbetsmarknaden. Tillmålgrupperna hör både svenskar och invandrare.Totalkostnaden för programmet beräknas till ca 75miljoner kronor.Sveriges medlemskap i innebär möjligheter attfå delta i Europeiska socialfondens arbete. Den euro-peiska socialfonden (ESF) syftar till att bidra till ut-vecklingen av mänskliga resurser i vid mening samttill förbättringar i arbetsmarknadens sätt att fungera.Medel finns bl.a. tillgängliga inom det s.k. mål 3-området. Detta målområde inriktas på att bekämpautsatta gruppers arbetslöshet. I det svenska program-met för mål 3-området har fyra grupper prioriterats:Långtidsinskrivna, Arbetshandikappade, Invandrare istorstadslän och Ungdomar. För gruppen Invandrare istorstadslän föreslås av de svenska mål 3-medlen att avdelas. För /96 innebärdet att ca finns tillgängliga förprojekt inom ramen för det program som Arbets-marknadsstyrelsen har utarbetat i samråd med depar-tementet.Regeringen har även i propositionen 1994/95:218En effektivare arbetsmarknadspolitik m.m. uppmärk-sammat invandrarnas särskilda behov av stödinsatser.I denna proposition föreslog regeringen, vilket ocksåriksdagen godkände, att högst fickdisponeras under /96 av till informationsinsatser för attunderlätta inträdet på arbetsmarknaden för flyktingaroch invandrare. Det är särskilt betydelsefullt att brytamotståndet hos arbetsgivare och förmå dessa att an-ställa utomnordiska invandrare och flyktingar. I dennaproposition betonades det särskilt att det framför alltär de små och medelstora företagen som behöver fådel av informationsinsatserna, eftersom det är därmånga arbetstillfällen förväntas kunna komma tillstånd. I samma proposition föreslog regeringen ocksåatt en större del av åtgärdsmedlen får användas förtillfälliga personalförstärkningar särskilt för personalpå arbetsförmedlingar i invandrartäta områden.Invandrarpolitiska kommittén kommer i sitt slut-betänkande att presentera en heldel förslag inom det arbetsmarknadspolitiska områdetvilka kommer att övervägas och behandlas inom Ar-betsmarknadsdepartementet. har i ett delbetänkande föreslagit en radåtgärder som bereds i regeringskans-liet. Dessa förslag kan - tillsammans med flera andrautredningar inom angränsande områden - komma attutmynna i en arbetsmarknadspolitisk propositionunder nästa vår.Anf. 2 ()Fru talman! Jag vill tacka arbetmarknadsministernför svaret.Arbetsmarknaden är ur integrationssynpunkt möj-ligen det viktigaste instrumentet för invandrarnasvälbefinnande i samhället. är tusentals invandra-re och deras barn arbetslösa, och många av dessatvingas att leva på olika typer av bidrag. Detta äringenting annat än rasismens förutsättningar somutvecklas inför våra ögon. Arbetslösheten och denarbetsmarknad som finns skapar motsättningar,utanförskap, segregation, konflikter, fattigdom ochapati. För att aktivt bekämpa massarbetslöshetenbland invandrare krävs många olika nya idéer, initia-tiv och åtgärder som kan leda till jobb. Jag vill nämnanågra av dessa.Det är självklart att massarbetslösheten bekämpasgenom en ökning av produktionen. Det kräver förut-om ökad tillväxt människors medverkan och skapar-kraft. Det kräver att de nya jobben tillkommer i bådetraditionella näringar och nya branscher. Det framtidabehovet av varor och tjänster måste leda till en nyarbetsmarknad och därigenom till nya arbetstillfällen.Denna omställning kommer att ställa stora krav påförändringar av strukturer och regler på arbetsmark-naden. Det kommer också att kräva en reformeringoch en höjd kvalitet i och gymnasiesko-lan för att få fram de kunskaper som den nya arbets-marknaden ställer. Här måste vi se till att de gruppersom står utanför arbetsmarknaden kan öka sinakunskaper och höja sin kompetens. Invandrare ochderas barn är en sådan grupp som måste komma ifråga.Staten bör kunna utarbeta en strategi som syftartill att stärka och utveckla kompetens bland invand-rargrupperna och andra grupper som står utanförarbetsmarknaden. Vi måste se till att företag får för-ståelse för och insikt om betydelsen och värdet avbejakande av det mångetniska . Att anställapersonal som motsvarar landets befolkningssamman-sättning måste vara en självklarhet.Inom den offentliga sektorn skall det vara själv-klart att rekrytera chefer, mellanchefer och andraduktiga medarbetare som har olika ursprung.Det är välkänt att det finns en tradition bland in-vandrargrupper att driva egna företag. Utan dessaskulle arbetslösheten bland invandrare vara betydligtstörre. Detta företagande stimulerar utdöende bran-scher. Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv är in-vandrarföretagandet mycket viktigt för landet. Detkrävs goda krafter som målvetet satsar på att utvecklainvandrarföretagandet och aktivt motarbetar de hindersom dessa möter.För att utveckla och förstärka invandrarföretag ärdet viktigt att de själva styr sin utveckling utifrån deförutsättningar de har. En konsultverksamhet som hartill uppgift att stödja och utveckla invandrarägda före-tag måste startas. Denna skall kunna hjälpa dessaföretag med administration, marknadsföring, juridik,ekonomisk styrning och affärsutveckling.Ett av de stora hindren för invandrarföretagare ärfinansieringen. Det är väl känt att de svenska banker-na är skeptiska till invandrarföretagande. Staten börpåverka bankväsendet så att de på allvar funderar översin politik gentemot invandrarföretagare. Vill maninte vara med och stödja denna bransch bör vi funderapå möjligheterna att påverka utländska banker som ärintresserade av att stödja invandrarföretagande attetablera sig i Sverige.Ett annat alternativ är att etablera en fond eller enmångkulturell bank som ger lånemöjligheter för in-vandrare som driver egna företag.Vi kan också fundera över möjligheten att utveck-la kooperativägda företag med en social redovisningoch en social ekonomi som grundprincip. Detta börvara basen för själva verksamheten.Omställning av till ett ekologiskt uthålligtsamhälle kommer att prägla vårt land under de kom-mande decennierna. Inom detta område kommer detsjälvfallet att finnas nya jobb för grupper som i dagstår utanför arbetsmarknaden. Det är visioner och nyahållbara kort- och långsiktiga lösningar som behövsför att bekämpa arbetslösheten bland utsatta grupper.Det är bra med projekt, som arbetsmarknadsminis-tern redovisar i sitt svar, men dessa leder inte nöd-vändigtvis direkt till konkreta jobb. Jag tycker att detär dags att vi höjer blicken och på allvar bekämparfattigdom, segregation och utanförskap.Anf. 3 ()Fru talman! När jag läste interpel-lation anmälde jag mig med detsamma till den härdebatten eftersom jag var mycket spänd på det svarsom skulle lämnas av statsrådet. Utifrån mina syn-punkter, och även utifrån tror jag, ärdet här svaret mycket tunt.Vi har en mycket hög arbetslöshet i i dag.Om man räknar dem som är involverade i s.k. arbets-marknadspolitiska åtgärder ligger vi på en nivå somgör att vi kan säga att dagens politik har misslyckats.Vi kan inte yvas över att vi har en bättre politik änvåra grannländer. Tvärtom har vi verkligen misslyck-ats här jämfört med tidigare.Fru talman! Detta visar att politiker egentligensaknar möjligheter att driva en effektiv arbetsmark-nadspolitik. går vi in och detaljreglerar. Vi gerpengar till ett företag för att det skall kunna flytta tillett ställe där det är ont om jobb. Det innebär att man istället skapar problem på det ställe som man flyttarifrån. Man ger t.ex. pengar till ett bageri för att startavägg i vägg med ett annat bageri. Det slutar med attbägge två får problem.I taxibranschen, som jag känner mycket väl, harman delat ut licenser som denna bransch äroerhört överetablerad, i alla fall i storstäderna. Detkan inte vara rätt politik.Fru talman! Kvotering har ju nämnts mycket i de-batten tidigare. Statsrådet nämner det inte med ett ordi sitt svar. var inne och rörde vid detlitet grand. Jag tror inte att kvotering innebär någotpositivt. Det skulle skapa problem.I har vi bedrivit en flykting-och asylpolitik som - och det måste jag erkänna - harvarit dåligt förankrad hos det svenska folket. Detta ärinte flyktingarnas fel, utan det beror på de signalersom vi har skickat ut här ifrån kammaren t.ex. Det ärvi som skall ta på oss skulden för de problem som haruppstått.Om man kvoterar i det här läget skapar man ännufler motsättningar än vad som finns . Jag hoppasatt det förslag som tydligen kommer från avseende just kvotering aldrigkommer att gå igenom.Juan pratade om att banker inte vill lånaut pengar till utländska företagare som vill verka iSverige. Jag tror inte vi kommer någon vart om vi harolika villkor när vi lånar pengar. Det måste vara likavillkor och samma regler för alla. Dagens siffror visaratt det inte fungerar att fortsätta att göra små detaljjus-teringar.Till sist skulle jag vilja ställa en fråga till statsrå-det. Om statsrådet ändå kommer att lägga fram ettförslag avseende en positiv särbehandling, eller kvo-tering som det heter, kan statsrådet då tala om förkammaren vilka positiva erfarenheter från andra län-der han kan tänkas peka på? I kvoterar man hejvilt, och den arbetsmarknaden fungerar definitivt inte.Anf. 4 (m)Fru talman! Arbete skänker värdig-het åt den enskilde och ger försörjning. Ju fler somarbetar desto bättre är det för folkhushållet. Sverigehar en hög öppen arbetslöshet, men också väldigtmånga som är sysselsatta i åtgärder eller förtidspen-sionerade.Invandrarna har det sämsta läget. Går det bra förSverige går det i alla fall ganska dåligt för invandrar-na. Siffrorna pekar på det. Gårdet dåligt för går det ju ännu mycket sämreför invandrarna, särskilt de utomnordiska och de sentkomna invandrarna.Det behövs alltså massor av nya jobb för invand-rarna för att dessa skall komma ner på samma högaarbetslöshetstal som övriga svenskar.Jag tycker nog att man får säga att det nu är ettnationellt projekt att skapa fler arbeten, speciellt förinvandrarna. Ett långvarigt och evigtbidragsberoende skapar utanförskap, är kostsamt ochurholkar den egna personens värdighet. Det löser uppnormer och värderingar och ger också den andra ge-nerationens invandrare en svag start.Att skapa sysselsättning är inte lätt. Det krävs po-litiskt mod att prioritera den som står utanför arbets-marknaden. Först måste man våga konstatera att detinte är politikerna som skapar sysselsättning. Däremotkan de skapa förutsättningar för att få i gång syssel-sättningen. Då måste man som politiker våga analyse-ra de hinder som finns för att en ekonomi skall funge-ra bättre och hur en verklig arbetsmarknad skall kun-na upprättas. Man måste våga och vilja förstå vadföretagandets villkor är, hur företagare fungerar ochvad det är som driver företagare.Juan sade att man skulle försöka få enökad förståelse hos företagare att anställa invandrare.Jag håller med om det. Men vi alla, och inte minst ni idet stora partiet, måste också förstå företagarens vill-kor och vad det är som driver företagen och företa-garna. Det är ju ändå i företagen som de nya jobbenskall komma. De kommer knappast i den offentligasektorn.Regeringen och dess stödpartier saknar mycket avdenna grundläggande förståelse för företagarens vill-kor. Jag tycker att det är tragiskt för detta land.Generella åtgärder är nödvändiga för att allmäntöka sysselsättningen och uthålligt skapa nya jobb iSverige. Men vad kommer att hända? Tillväxten, somär den avgörande faktorn på lång sikt för alla invånarei , kommer att minska successivt under dekommande åren enligt regeringens tillväxtproposition.Det är allvarligt.Vi måste alltså våga att diskutera öppet och varaberedd att leda en och annan helig ko till slakt för attförbättra situationen för invandrarna, och även förarbetsmarknaden i övrigt.Det gäller t.ex. frågor om skattetryckets betydelseför möjligheten att skapa jobb inom servicesektorn,avdrag för kostnader för hemservice, arbetsrätten,förlängd provanställning, lönebildningen, möjligheteratt kombinera socialbidrag med krav på motprestatio-ner, lån i stället för bidrag, att se över diskrimine-ringslagen och mycket annat.En del av dessa åtgärder tas upp i det delbetän-kande som lagt fram.Det är inte ett betänkande med förslag, bortsett frånnågra punkter, utan det är ett försök att få i gång enöppen och ärlig diskussion där vi kan ha litet olikaåsikter. Ändå måste vi förenas kring detta med att sevad som är bäst för landet och för våra invandrare.En stor fråga när det gäller just invandrare är av-vägningen mellan säråtgärder och generella åtgärder -dvs. vad som är generell politik för hela landet ochvad som är särskilt inriktat på invandrarna. Ju färregenerella åtgärder och förändringar, desto större blirbehovet av riktade åtgärder.Eftersom regeringen inte tycks vara öppen förnödvändiga generella åtgärder skulle det vara intres-sant att höra statsrådets åsikt om vilka säråtgärdersom kan bli nödvändiga i hans tankevärld. Det behö-ver inte vara så mycket av bindningar så här långt,men vissa tankegångar finns kanske.Tänker sig statsrådet att införa s.k. positiv särbe-handling? Ett sådant förslag har lagts fram. Jag reser-verade mig, eftersom jag inte tror på det. Men försla-get lades fram därför att det var bråttom - vi ryckte utden här saken, just därför att det var bråttom. Dethade således varit kul om det hadekommit någonting om detta.Planeras andra säråtgärder? När ett antal säråtgär-der skall sättas in finns alltid risken att det blir en"orgie" i social ingenjörskonst och projektverksamhet.Vi menar att det viktigaste är att diskutera vilkagenerella åtgärder som är bra för , och därmedockså för invandrarna. Vi i vårt parti är också bereddaatt diskutera säråtgärder som kan vara nödvändiga.Något måste ju göras även på kort sikt. Vi kan intevänta på det fullkomliga samhället om 10, 15, 20 eller25 år, utan vi måste vara beredda att diskutera ocksåsaker på kort sikt. Från vårt håll är vi beredda att göradet. Vi är alltså gärna konstruktiva. Men ni måsteockså titta på de heliga korna och leda en och annantill slakt!Anf. 5 ()Fru talman! Också jag tackar för svaret.Alla vet att situationen på arbetsmarknaden ärfortsatt mycket svår. Svårast är den för invandrarna.Liksom och sitterockså jag med i , vilkenhar i uppgift att underlätta invandrarnas delaktighetoch integration i det svenska samhället. Den viktigasteförutsättningen för det är naturligtvis att man har ettarbete.Redan under 80-talet, då det var en överhettad ar-betsmarknad, hade invandrare svårt att få arbete.Särskilt gällde det akademiker - även de som hadeutbildats i . med högarbetslöshet har klyftorna mellan svenskars och in-vandrares arbetslöshet ökat.I det delbetänkande som nämns i svaret har vi ikommittén mycket tydligt beskrivit detta. Vi skullebehöva få 111 000 fler invandrare i arbete för att nåden nivå som gäller för svenskar, vilken inte heller ärsärskilt bra.Vi har försökt att beskriva de ekonomiska och,naturligtvis, sociala konsekvenserna för samhället ochför den enskilde för att alla skall inse vidden av dethär problemet och för att nå förståelse för att någon-ting verkligen måste göras.Fru talman! Vi har här det kanske allra allvarligas-te samhällsproblemet i . Vi sitter på en krut-durk som hotar att explodera i form av utanförskap,segregation och motsättningar mellan svenskar ochinvandrare. Det finns en mängd tecken som tyder pådet.Alltför länge har problemen ändå på något sätt so-pats under mattan - ofta i jämlikhetens namn. Social-demokraterna har inte någon särskilt lysande historiadär. Det var ju under stort motstånd från er socialde-mokrater som t.ex. invandrarpraktiken infördes. Motivet var att undvikasärbehandling. Men problemet är bara att negativsärbehandling rådde då - och en sådan råder också nu.Det är naturligtvis bra med de åtgärder som ar-betsmarknadsministern beskriver i svaret, men det härär långt ifrån tillräckligt. Projekt är gott och väl, menviktigast av allt måste ändå vara att släppa loss denkraft som finns hos invandrarna själva.Vi vet ju att många av dem som kommer till vårtland är initiativrika personer som ofta har stora kun-skaper som skulle kunna vara till mycket stor nytta fördet svenska samhället. Vi tar dock inte vara på det. Vimåste ge dem möjligheter att använda nämnda förmå-ga och kraft. Det skulle vara tillväxtfrämjande!I betänkandet Arbete åt invandrare finns det någrasådana förslag. En del kan tycka att det är fråga omsärbehandling, social ingenjörskonst och vad det nu ärsom nämnts här. Jag tror dock att det är viktigt attgöra något av det slaget. Jag tänker särskilt på försla-get om en särskild bankgaranti för invandrare som villstarta företag. Det är då fråga om låga belopp; just föratt man skall få låna pengar så att man har en chansatt starta företag då ingen ställer upp för en. Det är jumycket svårt på kreditmarknaden i dag.Jag är besviken över att tillväxtpropositionen inteinnehåller något sådant. Självklart är det svårt attföregripa remissbehandling o.d. Men med tanke påsituationens allvar skulle det ha varit en värdefullsignal om åtminstone något av förslagen i det aktuellabetänkandet hade funnits med i tillväxtpropositionen.Jag ställde en fråga till arbetsmarknadsmi-nistern om just bankgarantin. Det gällde då ett liknan-de förslag. Svaret var då mycket vagt och undvikande.Nu vill jag fråga: Vilken inställning har arbetsmark-nadsministern till just det förslag som föreligger?Det finns också en del andra förslag i betänkandet.Det gäller då stöd för att gynna tillkomsten av kon-sultföretag som invandrare kan driva för att hjälpasvenska företag med import och export beträffandeländer som invandrare har större kunskaper om - ettområde där invandrarna har större kompetens - än vi iSverige har.Det gäller också program för både privata och of-fentliga arbetsgivare, så att en större andel invandrarekan nås. Det talas även om kvotering. Inte heller jagtycker om ordet kvotering. Som jag ser detta är detinte fråga om kvotering. Det är mera fråga om attsätta sig ner och fundera över vilken kompetens vifaktiskt kan finna hos invandrare. Dessutom gäller detatt litet bredare titta på frågan om vad kompetensegentligen är. Då blir det ett annat innehåll i förslaget,och det är det som är i varje fall min avsikt med detta.Vidare finns det ett förslag om lönebidrag till in-vandrare som har särskilt svårt att få sysselsättning påordinarie arbetsmarknad. Kanske kan man säga attden som är kommen och som har svårt medspråket och som har dålig utbildning är lika arbets-handikappad som den som har ett fysiskt handikapp.Sedan finns det förslag om t.ex. lokala sysselsätt-ningsprojekt för invandrare. Det är naturligtvis intetillräckligt för att vi skall kunna nå en balans på ar-betsmarknaden. Kommittén kommer att jobba vidaremed dessa frågor, eftersom det behövs otraditionellaåtgärder för att vi skall kunna komma till rätta medproblemet. Men något borde faktiskt ha gjorts nu ihöst. Det är synd att inte något sådant finns med.Också i övrigt är svaret vagt. Förslagen kan kom-ma att utmynna i en arbetsmarknadspolitisk proposi-tion , sägs det. Jag vill då ställa den konkretafrågan:Blir det några förslag, och har regeringen någraandra egna tankar när det gäller att underlätta arbets-marknaden för invandrare?Anf. 6 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Jag börjar bakifrån med MarianneAndersson för att landa hos att börja med vill jag säga att det jobb som gör är väldigt bra. Fram-för allt vågar man ta ut svängarna och komma medlitet nya idéer och tankar. Det är mycket som manaldrig vågar prata om. Det är sällan man försöker sigpå något nytt. är det väldigt "tvättat" redan ikommittéerna, men här försöker man verkligen hittalitet nya grepp.I regeringen är det den ansvarige ministern, , som bereder detta. De förslag som kommitrör i huvudsak näringspolitikens område. Det handlarom bankgarantier, etableringsstöd och utvecklings-program. Det finns också ett par förslag som berörarbetsmarknadspolitiken.Dessa förslag jobbas det med hos tror att det är för tidigt att säga vilka avförslagen som kan bli verklighet i riksdag.Jag tycker ändå att mycket av det här är idéer som förmig känns väldigt riktiga. Många är prövade inomandra områden. Det finns liknande situationer, fram-för allt inom det område som jag har ansvar för, näm-ligen regionalpolitiken. Där finns det samma pro-blembild som invandrarområdet. I den meningentycker jag att det här känns vettigt.Marianne berör frågan om bankgaran-tier eller statliga säkerheter utöver det som marknadenkan erbjuda. Detta har - med stor framgång faktiskt -använts i den typen av verksamhet.Sedan tänker jag kommentera på några punkter. Jag känner inte igen migbeträffande detta med att regeringen inte skulle viljasatsa på generella åtgärder. Jag vill göra vonEssen uppmärksam på att denna regering lägger merav generella åtgärder inom den ekonomiska politikenän vad den förra regeringen gjorde. Jag har t.ex. pådet område som jag har ansvar för genomfört ganskaomfattande besparingar som har överförts till andrapolitikområden. Jag tänker på sådant som är av mergenerell karaktär. Den största generella insatsen är jubudgetsaneringen.Jag vill också säga att jag inte känner igen mig iden beskrivning ger av mig somsocialdemokrat. Vi socialdemokrater skulle inte förståföretagandets villkor.