prot · GI0992 · 1995-04-21 00:00:00 — Därför förordarman, hör och häpna, en parallellbro för lokaltrafiken.Det är inte så billigt att bygga parallella broar . Det skulle bli en liten nätt affär på ungefär 330miljoner. Man förordar alltså en lösning som är 265miljoner kronor dyrare. Inte nog med det, man harfräckheten att tala om för kommun att skallman kunna få en lösning på trafikproblemen, så fårkommunen kasta fram pengar - i det här fallet 65miljoner kronor.Jag anser att detta visar att Vägverketsbedömningar ibland är ganska horribla. Det finnsmöjligheter att spara, om regeringen ger bättre ochklarare direktiv om hur pengar skall användas. Ävenpå dessa områden måste det mest ekonomiska ocheffektiva gälla.Naturligtvis borde ha direktivet att omman kan lösa problem för lokaltrafiken, så skall mangöra det när det gäller så enkla åtgärder som att sänkahastigheten samt bygga av- och påfarter till enmotorväg utan att det orsakar någon risk förtrafiksäkerheten, vilket det inte skulle göra i det härfallet.Dessa pengar skulle t.ex. kunna användas till deenskilda vägar som nu inte anser sig ha rådmed.I har politiker fått stora skrämselhickanför att varit så konsekvent emot av- ochpåfarter. Trots att det har diskuterats mycket, har mani kommunen efter mycket starka påtryckningar käntatt man måste acceptera denna bro och också ta 65kommunala miljoner till denna. Inte nog med det,kräver också att kommunen, när så behövs,skall satsa pengar på anslutningsvägar. Det kommeratt kosta ungefär ytterligare 50 miljoner, detta i enkommunal ekonomi som, vilket vi alla vet, är ytterstansträngd.Södertälje är en kommun som inteerbjuder barnomsorgsplatser till föräldralediga, utande tvingas ha syskonen hemma. Vi kan seförsämringar på många andra områden, t.ex. på densociala sidan där vi har mycket stora problem.Södertälje är en kommun med mycket höga socialakostnader.Jag har skrivit denna motion framför allt för attinformera regeringen om bedömningaroch om hur lättvindigt man faktiskt hanterar pengar . får man en känsla av att har såmycket pengar att man har svårt att göra av med dem.Jag anser att trafiksatsningar kan vara nödvändiga,men de skall vara effektiva och ekonomiskt vettiga.Finns det en bro som kan användas för lokaltrafik,skall man naturligtvis göra det.Jag vet att vi i den här församlingen inte hanterar- som det heter - detaljfrågor av det här slaget. Menvi hanterar den alltmer besvärliga ekonomin, ochdetta är ett exempel på hur jag anser att miljoner inteskall användas. Jag hoppas att regeringen tittarnoggrant på förslaget om att lösa ett trafikproblemoch ser till att ompröva beslut.Anf. 65 ()Fru talman! Vi riksdagsledamöter är här för attföra rikspolitik och för skull. Men vi ärockså valda i våra valkretsar för att i principielltavseende föra fram länsfrågor med lokala exempel.Detta är en del i vårt uppdrag. Härmed vill jag betonaen riksdagsledamots rätt och skyldighet att föra frampolitiska frågor i detta forum.Fru talman! I fråga om väginvesteringarna harMiljöpartiet en motion, A442. Där står om eninriktning som bör bli föremål för en radikalomprövning. Det bör resultera i att satsningar påmotorvägar och i vissa fall även 13-metersvägarminskar till förmån för upprustning av mindre vägar,länsvägar, grusvägar och vägnätet i övrigt.I går nämnde att moraset kundevar här snart. Men det är redan här. Det var på TVhäromkvällen, i Mittnytt. Man kan inte åka påvägarna i norra . De är över huvud taget intefarbara, så dåliga är vägarna. De behöver verkligenrustas upp. Dessutom är de några av mesttrafikerade vägar, eftersom vi har ochIdre.I planeras en del större vägprojekt,Bergslagsdiagonalen och 13-metersväg till frånBorlänge. Där vill vi inte bygga ut varken enmotorväg eller ens till en 13-metersväg hela vägen tillFalun. Man har beräknat kostnaden till ca 300miljoner kronor. Det blir säkert dyrare.Men vissa delar behöver förbättras, som inomandra områden i . Men satsningar behövs bådepå mindre vägar och på pendeltåg ,med ett nytt spår, något som kommer upp i TU19nästa vecka.Vi har bl.a. en infart till airport som kostar40-50 miljoner. Den är påbörjad så det är för sent attgöra någonting åt den. Vi vet att antaletflygpassagerare från till har merän halverats. Så den här infarten behövs inteegentligen. När riktlinjerna drogs upp var det ettökande antal flygresenärer. Men har vi fått X2000.Nu kommer vi snabbt till . Vi behöver intealls åka något flyg.Jag yrkar bifall till reservation 7, mom. 4.Jag skulle också ha velat yrka bifall till motionT318, men varken yrkande 1 eller yrkande 2 finnsmed i någon reservation. Men vi står bakom dem.Jag stöder som vill att en förbifarttill skall bli en sak för revisorer.Jag skall föredra litet ur vår fyrpartimotion när detgäller förbifarten i Ludvika.Det finns långt gående planer på att dra riksväg 60rakt genom . Enligt planerna skall en modernstamväg dras genom ett endast vägreservat,tillskapat 1950. Det kommer att få väldigamiljökonsekvenser för områdena runt omkring. Det ärhelt förkastligt.Det vi yrkar i den här motionen, med anledning avatt man förstör ovärderliga naturvärden, är attriksdagen hos regeringen begär att får iuppdrag att utreda alternativa dragningar av riksväg60 utanför tätort och att skall antavad i motionen anförts om att beaktamiljökonsekvenserna av alternativa dragningar avriksväg 60.Vi står bakom de här i allra högsta grad och jagtror att jag delar den uppfattningen med flera andratalare. höll ett anförande i går och jagtror att kommer att göra det i dag.Det gäller den här som har ältats imånga år. Det visar att det finns en sådan storopposition att jag tror att det inte går att genomförabygget som man har planerat. Man måste skapa en nyväg utanför staden. Men där är också stora svårigheterför sjösystem och miljöfrågor, men det finnsalternativ där som innebär minimal påverkan jämförtmed de nu planerade.Anf. 66 ()Fru talman! Under har man planerat attbygga ut bl.a. genom . Orsaken till inte har byggt ut i den takt som det har funnitsönskemål om, bl.a. av trafikskäl, har naturligtvis varitatt vi i vårt land har byggtvägar inte utifrån trafikmängd och annat utan även avregionalpolitiska skäl. Det må naturligtvis vara häntoch även viktigt att man gör det.Det är bara att konstatera att E 6 är en Europavägsom utnyttjas av enormt stor och tung trafik, bl.a. går50-60 % av export på den här vägen. Det kanman tycka illa om, det kan man tycka bra om. Menfaktum är att är under all kritik.Med utgångspunkt från de formuleringar somriksdagen har gjort när det gällt att bygga utE 6 till motorväg fram till norska gränsen kan mannotera att det har funnits en bred uppslutning kringdet här, inte minst i , även om man när manstuderar massmedier och rikstidningar kan tro att detfinns en enorm folkstorm mot ett vägbygge somhandlar om att bygga ut E 6 till motorväg. Ofta har de som har protesterat kommitfrån andra trakter av landet för att visa att man inteskall göra något för samhällsutvecklingen.När man nu diskuterar att förändra målstandardenutgår jag ifrån att man måste bedöma utbyggnaden avE 6 till motorväg utifrån trafikpolitiska, miljömässigaoch andra skäl. Det sker åtskilliga dödsfall påden här vägen.Bohuslän är ett sådant landskap som gör att dettyvärr blir dyrare att bygga väg i än attbygga väg i . är ett landskap sombestår av dalar. Det handlar om jordskredsrisker, manskall ta sig över vattendrag osv. Det innebär att detblir dyrare att bygga väg. Det tycker jag att det finnsanledning att ta hänsyn till, med tanke på dentrafikmängd som finns på den här vägen. Därförhoppas jag nu att man snabbt kan fatta beslut om hurdet här skall se ut.Nu pågår en diskussion. har gjort endel utredningar utifrån olika utgångspunkter för att iförsta steget fatta beslut om hur förbindelsen överUddevalla skall gå. Då handlar det framför allt omleden , som innebär att man sparar 13km väg mellan och . Det innebär en radvinster för att minska olycksfallsrisker m.m.Man måste bestämma sig och det ärangeläget. Man kan inte hålla på och förändraförutsättningarna. Det innebär problem för mångamänniskor som finns utefter de sträckor det härhandlar om. Vi måste alltså försöka fattabeslut om hur det skall se ut.Även om det nu finns en del motstånd mot det härhar de stora partierna, i varje fall i vårt område, enbred uppslutning kring att det måste ske en utbyggnadav till motorväg utifrån ekonomiska skäl,trafikpolitiska skäl och miljöskäl. i dethär landskapet går att göra rakare. Den kräver mindreutrymme i form av mark, eftersom man kan bygga enmotorväg litet krokigare än om man bygger en 13-metersväg.Vi tycker alltså att det nu är dags att man uppfyllerde här målsättningarna. Sedan kan vi naturligtvis avsamhällsekonomiska skäl vara medvetna om att detkanske inte kommer i den takt som vi vill. Men det fårvi naturligtvis acceptera. Men vi tror att det är viktigtatt byggs ut till motorväg, inte minst med tankepå den enorma trafikmängd och de olycksfall somförekommer på den här vägsträckan. Naturligtvis servi det här som ett led i en näringspolitiskt viktigsatsning för att kunna klara de delar av norraBohuslän som har det besvärligt avsysselsättningspolitiska skäl.Anf. 67 ()replikFru talman! Jag är förvånad. känna till att är en ansträngd region.Ett kännetecken för är att där inte finnssamma jordmån som i Stockholmsregionen.Jag tycker att inlägg var ganskadiffust. Å ena sidan ja, å andra sidan nej eller kanske.Det måste vara klara linjer för hur man skall bygga.Där håller inte argumentet att en motorväg skulle varamiljövänligare. Folk tenderar att höja hastigheterna påmotorvägar.Anf. 68 PER () replikFru talman! Det är faktiskt snarare tvärtom,. Den samhällsekonomiskaolönsamheten är klar för på lång sikt meden fortsatt motorväg. Det gäller framför allt om mantittar på samhället i stort och därmed också räknarmed naturen, som är nära nog utslagen i vårtlandskap.En motorväg är inte en miljösatsning. När däremot talar omolycksriskerna kan antalet olyckor på en motorvägvisst minska. Men det kan ske på många andra sätt,som bl.a. statsrådet nämnde i går, t.ex. med skildaplankorsningar m.m.En motorväg är att bygga fast sig i ett system somvi borde ha lämnat för länge sedan. Just vidSunninge-Sund går en gräns där vi går in på ettriksintressant område med en oerhört känslig naturmed vatten och geologiskt intressanta ställen som vikommer att förstöra med en motorväg, som jagnämnde här i går.Det är dags att sätta stopp för motorvägen och istället se till att vi satsar på järnvägen ochkustsjöfarten. Det är det vi har sagt att vi skall göra,inte att bygga vidare på den stora motorvägen. Därförtycker jag också att det är intressant att statsrådet i gårnämnde omprövningen av målstandarden och att 13-metersvägarna i stället bör få företräde.Anf. 69 () replikFru talman! Jag tror det är dags att avliva mytenom att det är själva vägen som är orsaken tillproblemen. Det upprepas här tydligt frånmiljöpartister i vartenda anförande att det är självavägen som är problemet. Ett av problemen medmiljön i är utsläpp som kommer frånkontinenten och som kräver internationellaöverenskommelser.Det är inte vägen i sig som utgör miljöproblemet,utan det är möjligtvis bilen. Det gäller då att se till attvi får bilar som är miljövänliga. Vi kan naturligtvishålla på att drömma om att bilen inte skulle vara ettredskap, ett instrument, för att öka friheten förmänniskor. Men bilen ger en möjlighet för människoratt kunna bo kvar bl.a. i norra och kunna tasig till jobbet i , eller på andraorter.Bilen ger alltså människor en möjlighet att kunnaleva, bo och verka i dessa regioner. Det är därför intevägen som är problemet, utan det handlar om andrafaktorer. Det tycker jag är väldigt viktigt att kommaihåg.Motorvägen i sig gör att trafiken lättare tar sigfram. Om man nu kör för fort och släpper ut förmycket får man reglera hastigheten efter det.Motorvägen innebär att det blir mer lättillgängligt attta sig fram. Det blir inte som stora trafikproppar,inte minst , där trafiken står och spyr utavgaser och fördärvar miljön inte bara i Bohuslänutan också i andra delar av landet därför atttillgänglighet inte finns. Det är inte motorvägen i sigsom det är fel på, utan det handlar om andra faktorer.Det är där vi skall åtgärda problemen.Anf. 70 PER () replikFru talman! Jag antar att har lästden rapport som gav ut nu senast i mars1995 och som var efterfrågad av regeringen. Där harman inte tagit upp de alternativ som regeringen villeha, nämligen en annan sträckning runt , dvs.en koppling till den nuvarande E 6:an.Det är märkligt att nämna att på någotsätt skulle vara emot miljösatsningar när vi är emotden stora motorvägen. Det är tvärtom, LennartNilsson. Jag fick i varje fall den uppfattningen attLennart menade det.Satsningen på vägtrafik är någonting som vi skallkomma ifrån. Jag tror att vi alla på något sätt igrunden är överens om det. De tunga transporternaskall ske på järnväg och i vårt landskap med hjälp avkustsjöfarten. Att göra det lättare och bädda för enökad trafik är inte en satsning på miljön, det ärtvärtom.Jag kan bara konstatera att vi har oerhört olikautgångslägen och värderingar när det gäller miljön.Sedan tror jag att just och de storamotorvägarna är system för att bygga samman destora metropolerna i , , ochinte någon hjälp för oss i att ta oss fram ochtillbaks. Det har helt andra syften.Anf. 71 () replikFru talman! Jag kan bara konstatera att dåliga ochkrokiga vägar aldrig kan vara bra för miljön. Om manbygger en väg över som är 13 kmkortare innebär det naturligtvis en miljövinst.Anf. 72 ()Fru talman! Mitt inlägg skall handla om E 22:an,som går tvärs igenom . Här har statsrådettvärtemot tidigare ställningstagande förordat attmålstandarden skall vara 13 m med rätt att avvika dådet är uppenbart att en avvikelse skulle innebärabetydande samhällsekonomiska effektivitetsvinster.E 22 är en viktig pulsåder i sydöstra viaKarlskrona och till . E 22:ankommer också att väsentligt öka i betydelse iframtiden. Då fastställde delångsiktiga investeringsplanerna för vägnätetsutbyggnad hade E 22:an en mycket högprioriteringsgrad.Vi finner nu regeringens förslag om enstandardförsämring av mycket olycklig medhänsyn till vägens stora betydelse för trafiken i helasödra . Vi har uttryckt våra synpunkter i enmotion, T341, och menar att mycket talar för attmotorväg bör byggas på sträckan . Vi förutsätter att regeringen gör en noggrannsamhällsekonomisk bedömning av fördelarna medmotorväg på denna sträcka innan beslut ommålstandard fattas.Jag ser i betänkandet att utskottet har ägnatmycket tid åt den här frågan och gjort en grundligbehandling och också tagit till sig våra argument,vilket vi vill tacka för. Utskottet håller fast vid att inteminst trafiksäkerhetsskäl talar för att det kan varalönsamt att bygga ut flera av destamvägsavsnitt som regeringen aktualiserat tillmotorvägsstandard.Utskottet konstaterar också att motionen i alltväsentligt är tillgodosedd. Jag tolkar utskottet på detsättet att det inte , i motsats till statsrådet, vill bindasig för en målstandard för E 22:an utan först efterytterligare samhällsekonomiska och trafiktekniskabedömningar.Vi tycker att man har resonerat klokt i utskottet.Det är nu viktigt att detta utskottets ställningstagandefår ligga till grund för en fortsatt handläggning av denhär frågan.Anf. 73 HANS ()Fru talman! Jag brukar inte hålla anföranden omlokalpolitiska företeelser. Jag tycker det är viktigt attvi i talarstol talar om det som tillhörriksdagens område. Den fråga jag tänkte nämna litetgrand om, och som har berörts tidigare, gäller riksväg60 vid och har formulerats i motion T318.Det är egentligen inte någon lokal fråga, utan jag villgöra uppmärksam på att det är enprincipiell fråga. Våra yrkanden i flerpartimotioneninnebär inte att vi vill ha pengar. Vi vill inte ha någotbyggt nu som inte skulle byggas.Vi vill att skall ha i uppdrag att utredaen förbifart förbi . Vi vill att det skall göraspå grundval av miljökonsekvensbeskrivningar. Dettahar inte skett.I går när lyssnade jag på kommunikationsministerInes Uusmann som starkt betonade miljöansvaret närtrafikpolitiken skall byggas upp blev jag glad. bedömningar och Vägverketstraditionalism skiljer sig från detta. Det gäller ävendet som kan förekomma i kommunfullmäktige och ien traditionell kommunstyrelse som tycker att ettvägreservat - det är - skallutnyttjas. Det baserades på en helt annan stadsbildoch helt andra värderingar.Sedan 1950 har staden byggts just kringdet som var ett vägreservat. Detfinns villor, hyreshus, skolor och daghem. Här skallvägen gå tvärs över sjöar rakt genom . Allttalar emot detta. kommer man attsäga: Hur kunde man göra så, vem kunde stoppa detoch varför kunde det inte stoppas?Vi har väckt frågan här i därför att vihar velat ha uttalande om att Vägverketmåste ta det som är uttalat i direktivet tillKommunikationsutredningen på allvar. Det betonarRolf ofta i sina uttalanden. Det som äruttalat efter Riomötet är principerna som liggerinbakade i Agenda 21.Det handlar om allergier, buller och om att inte fåbarriärer som stör både synintryck och möjligheter attröra sig. Det handlar om att inte fördärva riksintressenav naturtyp och av annan typ. I Ludvikafallet lyckasman förstöra allt. Detta är en gammal seg fråga.Vägverket har malt den. Det finns gamla traditionellabeslut från kommun.Jag skulle vilja lägga ett yrkande när det gällerdetta, men min extrema lojalitet med fru talmannenförbjuder mig att gör det. Jag ser att det inte hellerfinns någon reservation i betänkandet. På s. 36 stårdet att utskottet avstyrker regelmässigt ochsummariskt motionsyrkanden av denna typ. De fåringen reell behandling.Jag vill påstå att detta är en principiell fråga somegentligen säger att lokalt ute i landet tar intemyndigheter det ansvar som myndigheter skall göraom de vill följa de principer förkommunikationsutbyggnad som har ställtsig bakom och som har ställt sig bakomgenom att anta skrivningarna i Riokonventionen.Jag hoppas att man kan komma till skott ändå. Jaghoppas att vi med opinionens makt och genom attfrågan också är väckt med stort allvar här i riksdagenkan tvinga att göra en ny utredning och enriktig utredningen. Det finns alternativ, men dehamnar utanför stad. Då fårman gå söder om sjöarna.Med tanke på att det nu finns en plan som byggerpå att vi skall förstärka vägen från genomDalarna upp till skall man inte bygga in den ien stad som sker i . Man skall dra denutanför. Men då finns det traditionella intressen somtror att dör om vägen går utanför. Hur skalldet då gå för köpmännen? Då är det väl bättre attbilköerna stannar och att man kan gå in och köpakorv, ost och en kavaj och gynna den lokalaköpenskapen. Detta är gammalt toktänkande. Manförstör en stad och gör den oattraktiv. Vi kommer attfå alla de allergier som följer med luftföroreningar.Därför vädjar jag, även om jag med respekt förriksdagens arbetsformer inte yrkar, att man ställer sigbakom vårt krav på en rejäl utvärdering som tarmiljöpolitiska skäl på allvar. Jag hoppas att vi kanhitta en verklig förbifart så att det inte blir engenomfart på en stor riksväg som ingår i detnationella stamnätet genom en tätort.Med dessa ord, och en halv minut innan jagbehöver, vill jag avsluta utan att formellt yrka något.Men i anden är jag stark, fru talman. Tack för ordet!Anf. 74 ()replikFru talman! Som säger har maninte lyckats uppfylla flera av de krav som framförts iAgenda 21. De gäller bl.a. det omförsiktighetsprincipen. Man kan även nämnaklimatkonventionen. Där har man inte lyckats mednågonting. Man har alltså inte lyckats uppnå de målsom man har ställt sig bakom.Miljöpartiet är det parti som har skrivit något omdirektiv för , vilket i princip saknas i dag.Det är mycket farligt när det kommer formuleringarfrån utskottet om att man summariskt skall avstyrkayrkanden eftersom inte lägger sig i. Vilkenmöjlighet får då andra instanser att uttala sig?Jag vill anknyta till det som sadeom den situation som finns i där man intekan hävda sig. Jag hoppas på samarbete med HansAndersson för att kunna ge i framtiden.Anf. 75 HANS () replikFru talman! Jag delar i den här frågan. Jag tackar för stödet ianden. Jag skall låta det bli ett stöd i kampen mot attden här vägen över huvud taget skall kunna realiseras.Om det inte går att prata får man väl göra det på andrasätt.Anf. 76 ()Fru talman! Jag skall fatta mig ganska kort. Jaghar avlyssnat debatten vad gäller anslag till deenskilda vägarna i landet och vill gärna ge min syn pådessa vägars betydelse för vårt lands ekonomi.På dessa vägar transporteras i de flesta fallSveriges gröna guld, skogen. Ingen i denna kammarevill väl förhindra att denna för vårt land så viktigaråvara kommer fram till sin destinationsplats. Ävendagliga transporter av livsmedel, skolbilar och postfärdas på det enskilda vägnätet.Fru talman! Jag känner väl till det statsfinansiellaläget. Men att mer än halvera bidraget till de enskildavägarna är det samma som att lägga en död hand överstora areella områden i vårt land.Jag tror, trots vår för dagen så dåliga ekonomi, attvi måste se ljust . Då kommer våramindre vägnät att spela en mycket stor roll inte baraför de människor som bor vid det enskilda vägarnautan också för den ökande turism som kommer tillvårt land.Med detta, fru talman, vill jag instämma i UllaLöfgrens tidigare yrkande.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutJoU13 Statsbudgeten för /96(, Jordbruksdepartementetoch )Mom. 1 (den svenska jordbrukspolitiken)1. utskottet2. 1 (m)Kammaren biföll utskottets hemställan medacklamation.Mom. 12 (skötsel av )1. utskottet2. 10 (mp)Votering:264 röster för utskottet12 röster för res. 1073 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 57 m, 20 c, 21 fp, 17 v, 9 kdsFör res. 10: 1 m, 11 mpFrånvarande: 21 s, 22 m, 7 c, 5 fp, 5 v, 7 mp, 6kdsCarl () anmälde att han avsett att röstaja men markerats ha röstat nej.Mom. 22 (stöd till avbytarverksamhet m.m.)1. utskottet2. 10 och Fi216 yrk. 19 delvis (kds)Kammaren biföll utskottets hemställan medacklamation.Mom. 32 (regionala stöd till jordbruket)1. utskottet2. 6 (kds)Kammaren biföll utskottets hemställan medacklamation.Mom. 53 (fördelning av mjölkkvoter)1. utskottet2. 38 (m)Votering:197 röster för utskottet88 röster för res. 3864 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 20 c, 17 v, 11 mp, 9 kdsFör res. 38: 66 m, 22 fpFrånvarande: 21 s, 14 m, 7 c, 4 fp, 5 v, 7 mp, 6kdsMom. 54 (mjölkkvoter och arrenden)1. utskottet2. 39 (v)Votering:267 röster för utskottet17 röster för res. 391 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 66 m, 20 c, 22 fp, 10 mp, 9kdsFör res. 39: 17 vAvstod: 1 mpFrånvarande: 21 s, 14 m, 7 c, 4 fp, 5 v, 7 mp, 6kdsMom. 69 ()1. utskottet2. 41 (mp).Votering:255 röster för utskottet28 röster för res. 4166 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 65 m, 20 c, 22 fp, 9 kdsFör res. 41: 17 v, 11 mpFrånvarande: 22 s, 15 m, 7 c, 4 fp, 5 v, 7 mp, 6kdsTU18 VägverketMom. 1 (bolagisering av Vägverketsproduktionsdivision)1. utskottet2. 1 (m).Votering:Kammaren biföll utskottets hemställan genomuppresning.Mom. 4 (väginvesteringarnas allmänna inriktning,stamvägnätets utbyggnadstakt och vissastamvägsavsnitts målstandard)1. utskottet2. 6 (v)3. res. 7 (mp)Förberedande votering:24 röster för res. 611 röster för res. 7248 avstod66 frånvarandeKammaren biträdde res. 6.Huvudvotering:227 röster för utskottet26 röster för res. 619 avstod77 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 58 m, 3 c, 21 fp, 8 kdsFör res. 6: 17 v, 9 mpAvstod: 2 m, 14 c, 2 mp, 1 kdsFrånvarande: 24 s, 20 m, 10 c, 5 fp, 5 v, 7 mp, 6kdsBirgit () anmälde att han avsett att röstaja men markerats ha avstått från att rösta.Mom. 6 (drift och underhåll av statliga vägar m.m.)1. utskottet2. 10 (m)3. res. 11 (c)Förberedande votering:66 röster för res. 1019 röster för res. 11196 avstod68 frånvarandeKammaren biträdde res.