prot · GI0972 · 1995-03-14 00:00:00 — har frågat mig om vilkaregionalpolitiska hänsyn - i första hand avseendeJämtland - som funnits med vid utarbetandet av bud-getpropositionen.Inledningsvis kan jag konstatera att det besvärligastatsfinansiella läget kräver omfattande besparingar.Besparingar kan åstadkommas genom skattehöjning-ar, utgiftsminskningar eller en kombination av dessa.Vilken väg man väljer har stor betydelse för den regi-onala utvecklingen. Studier som gjorts av NUTEKvisar att rena utgiftsminskningar slår hårdare motregional balans än vad skattehöjningar gör. Regering-en har i sitt besparingsprogram valt en kombinationav åtgärder, där skattehöjningar tar en stor del. Dettaär bättre för den regionala utvecklingen än enbartutgiftsminskningar.Besparingar inom den statliga förvaltningen skallgöras inom de ramar som regeringen sätter upp. Detinnebär bl.a. att myndigheterna skall bedriva sin verk-samhet författningsenligt och effektivt, men ocksåbeakta de krav som ställs bl.a. av hänsyn till regional-politiken.Den allra viktigaste uppgiften för regeringen nu äratt skapa förutsättningar för en ökad sysselsättning ihela landet. I detta arbete kan naturligtvis de regio-nalpolitiska medlen bidra till att förbättra förutsätt-ningarna i särskilt utsatta regioner.Jämtlands län är regionalpolitiskt ett högt priorite-rat län. En stor del av länet är placerat i stödområde 1,och dessutom ingår hela länet i EU:s s.k. mål-6-område. För mål-6-området pågår nu ett intensivtarbete med att utarbeta ett program för perioden1995-1999.Regeringen följer noga utvecklingen i landets oli-ka delar och avser att återkomma till meden regionalpolitisk proposition under våren.Anf. 70 ()Fru talman! Jag vill tacka ministern för svaret.Beklagligtvis har det den inriktning jag befarade.Arbetsmarknadsministern tar skydd bakom det evigatalet om sanering av statsfinanserna. Men det kan intevara svaret på alla de frågor som ställs här i kamma-ren! Trots att vi har det ekonomiskt kärvt måste manväl i politiken också väga in de värderingar man stårför. Politik är ju i mycket att just prioritera.När man gör en statsbudget måste man ha vissaledord. Från sida handlar det omrättvis fördelning, om att skydda de svaga, att skapaförutsättningar för sysselsättning och att ge förutsätt-ningar för boende och arbete i hela landet. Vi harännu mer.I detta fall handlar det om att ha en tydlig regio-nalpolitisk syn och att se hur budgetpolitiken påverkarförutsättningarna för just sysselsättning i de områdendär det krävs insatser för att hålla sysselsättningenuppe.Glesbygdsverkets generaldirektör har sagt attkraftiga indragningar i statsbudgeten slår hårdare motglesbygden än mot andra områden. Därför måstebesparingarna följas upp med en regional analys aveffekterna.Min fråga till ministern var vilken regionalpolitiskanalys som gjorts i budgetarbetet. Har man räknat påeffekterna av rationaliseringarna i statlig verksamhet iolika områden av landet? Jag själv kommer frånNorrköping, och jag kan se hur detta kommer att slåpå de statliga verksamheterna där. är ocksåhårt drabbat på detta sätt. Många verksamheter drarned - också statliga. Det handlar bl.a. omTullen och Polisen, där regeringens förslag innebärindragningar - något som inte vi står för.Jag tycker mig inte riktigt ha fått svar på fråganom man har gjort en regionalpolitisk analys i budge-tarbetet, men ministern får en möjlighet till.Anf. 71 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Om vi tittar på vad som har hänt iÖstersund ser vi att det gäller Postens regionkontor,Telias regionkontor, och föratt ta några exempel. Därför tycker jag att det är litetunderligt att ställer denna fråga. Detsom har hänt när det gäller statlig verksamhet är inteneddragningar i den statliga budgeten. Det är det somDan har varit en varm tillskyndare av, dvs.bolagisering, avreglering och i nästa led privatiseringav statlig verksamhet, som slår mot de hårdast utsattaregionerna i . Det är det som har inträffat iÖstersund.Vad har då regeringen gjort för någonting? Jag hari denna kammare tagit en ganska hård strid om attprioritera EU:s målområdespengar till de hårdastutsatta regionerna. har tillsammans medmånga andra argumenterat för att de pengarna skallspridas jämnt över landet i stället för att man skallprioritera de hårdast utsatta regionerna.Jag känner mig ganska torrskodd när jag argumen-terar mot bolagisering, privatisering,avreglering och utslätande av EU-pengar när vi skallhjälpa Jämtland.Anf. 72 ()Fru talman! Arbetsmarknadsministern lämnarfrågeställningen något. Han försöker uttolka vad jaghar varit en varm anhängare av. Det kan vi gärna ta ien annan debatt om bolagiseringar ochprivatiseringar. Jag kan ha synpunkter på det.Men denna debatt skulle ju faktiskt handla om statensbudget. Där ingår bl.a. polisverksamhet och tullverk-samhet. Det är på de punkterna som regeringens för-slag innebär indragningar. Detta slår mot glesbygden,bl.a. i där ett antal tjänster försvinner. Pre-cis som ministern sade har det där skett indragningartidigare på andra områden. Jag måste åter upprepamin fråga: Har det gjorts någon regionalpolitisk ana-lys utifrån de rationaliseringskrav som ställs på destatliga myndigheterna och var finns det i så fall re-dovisat?Anf. 73 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Det behövs ingen djupare analys föratt komma till den slutsatsen. En statsbudget som fårfortsätta i sönderfall slår mycket hårt mot de värstutsatta regionerna. Statsbudgeten fungerar som enresurs som omfördelar resurser över landet genomskatteutjämning, olika typer av statsbidrag och olikatyper av statliga verk som ser till att det finns service ihela landet.För en socialdemokratisk regering är det oerhörtviktigt att genomdriva skattehöjningar, ,för att klara statsbudgeten och besparingar. Det all-varliga är att ni faktiskt har medverkat eller försöktmedverka till att minska statens möjligheter genom att"sudda ut" EU-pengarna och genom att avsäga erinflytande över de statligt viktiga, strategiska in-frastrukturverken. Sopa rent framför egen dörr först,!Anf. 74 ()Fru talman! börjar arbetsmarknadsministerntala om en statsbudget i sönderfall, och jag förstår deproblem regeringen har. Men det handlar fortfarandeom att visa politisk vilja och i det här fallet regional-politisk vilja. Det handlar givetvis om att sanera lan-dets finanser. På den punkten har vi kristdemokraterlagt fram mycket konkreta förslag både vad gällerskattehöjningar och besparingar.Vi kan diskutera hur mixen skall se ut och om manhar hittat rätt. Vi tycker kanske inte att det är rätt ivissa fall. Men frågan gäller sådant som staten direktkan påverka, nämligen polisbudgeten och budgetenför tullen.Jag måste återigen ställa frågan: Finns det någonanalys av utfallet när man rationaliserar i de statligaverksamheterna? Hur slår det regionalpolitiskt?Jag kan även ställa den frågan för Norrköpingsdel, eftersom vi nu vet vad som kommer att händadär. Ett antal hundra människor i riskerarsina jobb. Den här frågan gäller dock , somjag tycker har varit särskilt hårt drabbat.Anf. 75 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Jag tror att om man skulle fråga folketi så finner man faktiskt att det är meraintresserat av att infrastrukturen fungerar, att politikenhar kontroll över posten, teledistributionen, järnvägs-nätet och skogsområdena. Jag tror att folket är meraintresserat av att de regionalpolitiska pengarna frånBryssel faktiskt hamnar i de hårdast utsatta regionernaän att vi ökar antalet poliser och tullare.Jag måste få säga att jag tror att haren litet för enkel bild av hur det är att leva i periferin.Så enkelt är det inte att köpa periferin.Anf. 76 ()Fru talman! Inte heller på denna punkt tror jag attministern kan uttala sig så bestämt om vad jag kännertill om hur det är leva i periferin. liggerfaktiskt också på sitt sätt i periferin - även om vi därinte är drabbade på samma sätt som andra glesbygds-områden.Ministern talar nu om att infrastrukturen skall fun-gera. Problemet är att den här regeringen står för enpolitik som minskar anslagen, exempelvis i Jämtland.Den förra regeringen satsade hundratals miljoner justpå upprustning av vägnätet i . Den här rege-ringen står för indragningar av bidrag till de kommu-nala flygplatserna, som är behövliga i inlandet. Det är ett direkt slag mot just den härglesbygden. Det drabbar också . Vi kan talaom skogsbilvägar och enskilda vägar - det finns enrad punkter där regeringen för en politik som slår motglesbygden.Min fråga handlar om ansvaret för just polis ochtull. Jag måste nu dra slutsatsen att det inte finns nå-gon regionalpolitisk analys som visar vad det innebärför glesbygden när de här statliga jobben försvinner.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1994/95:324 om anställningspolicyAnf. 77 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! har frågat mig om jagämnar vidta någon åtgärd för att åldersdiskrimine-ringen vid anställningar i skallupphöra.Det finns ingen åldersgräns för anställningar inomArbetsmarknadsverket. Myndigheter får inte föreskri-va en övre åldersgräns för anställningar, enligt riktlin-jer från . I var förraåret var fjärde nyrekryterad inom över 45 år.När Länsarbetsnämnden i i decemberrekryterade nya arbetsförmedlare skrev man i platsan-nonsen att: "Eftersom merparten av våra anställda ärkvinnor ser vi gärna manliga sökande. Vi vill ocksågärna ha yngre sökande för att få en jämnare ålders-struktur. "Detta är inte åldersdiskriminering. En någorlundajämn åldersfördelning är en överlevnadsfrågaför alla organisationer. Det är farligt om en stor del avkompetensen försvinner i ett slag när många pensio-neras . Medelåldern är hög i mångamyndigheter som expanderade starkt under 70-talet.Inom har detta varit delvismedvetet, en arbetsförmedlare har stor nytta av ar-betslivserfarenhet. Men det är också viktigt att arbets-förmedlingens kunder möter personal som inte vä-sentligt avviker från kundkretsens ålder. Eftersommånga av arbetsförmedlingens besökare är unga be-hövs fler unga arbetsförmedlare. I ärtvå av tre medarbetare inom Arbetsmarknadsverketöver , medan bara en av sex är yngre än 35 år.Jag delar annars frågeställarens åsikt att det är slö-seri att inte ta till vara de äldres kompetens och erfa-renhet. Vi kan se att sysselsättningsökningen främstkommer de yngre till godo. Dock är arbetslöshetenbland ungdomar mer än dubbelt så hög som för ål-dersgruppen 55 till . Insatser för att underlättaför de äldre på arbetsmarknaden är dock angelägnaoch kommer att presenteras i den sysselsättningspro-position som lämnas till i april.Anf. 78 ()Fru talman! Jag vill också nu tacka arbetsmark-nadsministern för svaret. Jag känner mig faktiskt litetlugnad av svaret.Min fråga är föranledd av brev jag har fått frånpersoner som känner en vanmakt över att bli ratadesom arbetssökanden just på grund av åldern. Det ärväl inte helt ovanligt i det privata näringslivet. Jag harfått kopior på brev med det innehållet.Särskilt svårt har det varit när en myndighet somansvarar för att bekämpa arbetslösheten själv antytteller angett en åldersgräns för anställning. hänvi-sar ministern i svaret till . Det kan varaså att man har litet olika praxis ute i landet gällandehur man hanterar detta. Men svaret är mycket tydligt- man får inte föreskriva en övre åldersgräns för an-ställningar. Det är bra att detta tydliggörs. Jag tror attdet vore bra om ministern kanske kunde göra detytterligare gentemot Arbetsmarknadsverket.När det gäller arbetstillfällen på landets arbets-förmedlingar finns det all anledning att ta till vara denarbetslivs- och livserfarenhet som äldre arbetslösapersoner besitter. Erfarenhet från just arbetslöshetborde också kunna ses som en merit för en arbetsför-medlare. Jag tycker att det litet antyds att svaret attministern kanske delar min syn på detta.Ministern har också en ambition att finna förslagsom får ner långtidsarbetslösheten. Det skulle kunnavara en liten pusselbit om ministern litet tydligaregick ut gentemot och arbets-förmedlingarna och pekade på den här möjlighetenoch att det kanske är ett plus att anställa äldre perso-ner som är arbetslösa och som riskerar långtidsarbets-löshet. Jag undrar om ministern är beredd att markeradetta på ett tydligt sätt?Anf. 79 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Jag tycker att jag ganska tydligt harredovisat min ståndpunkt i svaret.Anf. 80 ()Fru talman! Här i kammaren är den tydligt redovi-sad. Vi har en åhörare här. Min fråga gällde om minis-tern på ett aktivt sätt gentemot den myndighet somansvarar för arbetsförmedlingen skulle kunna peka påatt det här kan vara en pusselbit i arbetet för att hållatillbaka och få ned långtidsarbetslösheten.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1994/95:351 om denföreslagna myndighetsorganisationen inom arbets-livsområdetAnf. 81 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! har frågat mig om Ar-betsmarknadsdepartementet arbetar med att rekryterachefer innan fattat beslut om ny organisa-tion inom arbetslivsområdet.Bakgrunden är att regeringen i proposition1994/95:158 lagt förslag om en ny organisation förforskning och utveckling inom arbetslivsområdet.Förslagen innebär att de verksamhetsutförande delar-na i , och Arbetsmiljöfonden samorganiseras i enny Forsknings- och samt attArbetsmiljöfondens medelsbeviljande funktion över-förs till ett Råd för Forskning och Utveckling inomarbetslivsområdet. Den nya organisationen i kraft den 1 juli 1995.Regeringen avser inte att tillsätta någon av chefer-na vid de nya myndigheterna innan fattatsitt beslut med anledning av nämnda proposition.Anf. 82 ()Fru talman! Jag tackar arbetsmarknadsministernför svaret. Det är faktiskt första gången jag ställde enfråga och inte hade en aning om vad jag skulle få försvar.Min fråga gällde inte om departementet har föravsikt att tillsätta någon chef innan harfattat beslut utan om det arbetas med att rekryterachefer . Anledningen till min fråga är attpersonalen, åtminstone på ett av dessa institut, har fåtthöra att regeringen har för avsikt att redan före beslu-tet rekrytera och att båda cheferna för de olika institu-ten skulle vara män.Det skall alltså vara ett institut som skall fördelapengar och ett som skall forska. Jag hoppas att ar-betsmarknadsministern följer jämställdhetsministernsdirektiv vad gäller just jämställdheten.I min hand har jag ett dokument med namn på depersoner som skall utreda bildandet av de två nyamyndigheterna. Till min förvåning ser jag att detbland experterna enbart finns män. Den särskildeutredaren är samme person som är direktör för ett avinstituten. Han har också utrett den sammanslagningsom ligger till grund för propositionen. skall tyd-ligen samme man, tillsammans med manliga experter,förbereda bildandet av den nya myndigheten.Jag undrar om arbetsmarknadsministern tycker uppfyller jämställdhetsdirektiven på detta sätt.Kommer kvinnoforskningen i så fall att bli ordentligtbevakad?Anf. 83 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Vi får väl vänta och se hur riksdagenhanterar frågan om sammanslagningen. Sedan återstårför regeringen att tillsätta chefer vid dessa två institut.Det är klart att det finns funderingar kring hurchefstillsättningen skall se ut. Det vore konstigt om viinte sysslade med det, eftersom verksamheten skall gåi gång om säger ja. Men vi utseringa chefer.Jag tycker också att det är viktigt att vi försökerleva upp till de ambitioner som vi har i fråga omjämställdhetsmålet när det gäller tillsättande av che-fer. Jag kommer att jobba för att vi skall bli bättreinom område. Detkräver i och för sig ganska litet. Min företrädare hadenämligen rätt många manliga chefer såväl på depar-tementet som på myndigheterna.Anf. 84 ()Fru talman! Just av den anledningen tycker jag attdetta är intressant. Såvitt jag förstår finns det mångamän och väldigt få kvinnor att välja mellan. Jag för-står då personalens oro när man tror att det kan bli tvåmän som skall besluta över det här.Detta låter lugnande. Jag skall föra det vidare tillpersonalen. Som gammal informationssekreterare vidkvinnoforskningen på Arbetslivscentrum lovar jag attfölja detta ärende väldigt noga.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av talman-nen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.0015 § Svar på fråga 1994/95:346 om kampenmot barnpornografinAnf. 85 Justitieminister ()Fru talman! har frågat omjustitieministern avser att ge till-stånd att inrätta två specialenheter genom omdispo-nering av medel. Frågan är ställd mot bakgrund av attRikspolisstyrelsen i en skrivelse hemställt om rege-ringens medgivande att skall fådisponera medel avsatta för den lokala polisorganisa-tionen för att inrätta två specialenheter med uppgift attbekämpa barnpornografi och olaga våldsskildring.Barnpornografi är en vidrig företeelse som intehar någon plats i vårt samhälle. Alla möjligheter attkomma till rätta med barnpornografin bör därförundersökas. Justitiekanslern har ansvaret för beivran-det av barnpornografibrott. Polisen har en mycketviktig uppgift att bistå i detta arbete.Rikspolisstyrelsen ansvarar för bl.a. utredning avbrott, om brottsligheten är av särskilt grov beskaffen-het och har riksomfattande karaktär eller internatio-nell anknytning. Barnpornografibrott är ofta av all-varligt slag, har ofta riksomfattande karaktär ochinternationell anknytning. Polisinsatser mot barnpor-nografibrott ligger därför naturligen inom Rikspolis-styrelsens verksamhetsområde.Jag ser positivt på att förstärkerinsatserna för bekämpning av barnpornografibrott.Organisationsförändringen i sig är dock inte en frågaför justitieministern, vilket också framgår av Rikspo-lisstyrelsens skrivelse. Styrelsens framställning omfinansieringen av verksamheten bereds för närvarandeinom Justitiedepartementet.Jag vill i detta sammanhang även nämna att rege-ringen i enlighet med uppdrag den 3 no-vember 1994 beslutat att en parlamentariskt tillsattkommitté skall utreda på vilket sätt och med vilkamedel barnpornografi bäst kan bekämpas. Uppdragetskall redovisas senast den 30 juni 1996.Anf. 86 ()Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet för sva-ret på min fråga. Jag förstår att det krävs en beredningi departementet och jag tolkar svaret så, att ministernförstår både sakskälen och behovet av en omdispone-ring av medlen.Jag tycker att det är ett mycket positivt sätt att ut-nyttja tiden , när vi kan fatta ett nyttbeslut om barnpornografin med just en kommitté. Jaghar själv fått förmånen att delta i det arbetet. Inrättan-det av de två särskilda grupperna inom Rikspolissty-relsen är en av de saker som jag tyckt att det skullevara viktigt att föreslå i nämnda arbete.Jag vill också understryka att kommittén har sinbetydelse inför den världskonferens mot sexuell ex-ploatering av barn som skall hållas i . Det här ger oss möjligheter att föreslå åtgär-der på området bekämpning av barnpornografi. Mengenom att sådana här specialenheter får möjlighet attbörja arbeta - tanken var ju att tillsätta dem redan islutet av april, om jag minns rätt - kan vi ta ansvaroch visa hur , tyvärr som ett mycket inblandatland när det gäller den sexuella exploateringen avbarn, vill agera.Det vore intressant om ministern något ville ut-veckla det resonemang som förs när ni hanterar frå-gan.Anf. 87 Justitieminister ()Fru talman! Anledningen till att frågan över huvudtaget har kommit till regeringen är att Rikspolisstyrel-sen här vill göra en omorganisation. Man vill flyttamedel från den lokala verksamheten till Rikspolissty-relsen.Det vi har att utgå från när vi bedömer huruvidaen sådan här överflyttning av medel är nödvändigeller önskvärd är naturligtvis de medel som i åretsbudget har tilldelats , 230 miljo-ner kronor. har dessutom frånföregående budgetår i sparademedel.Detta skall naturligtvis ligga till grund för be-dömningen av huruvida det är nödvändigt att, för attkunna inrätta specialenheterna, överföra medel frånden lokala polisorganisationen.Anf. 88 ()Fru talman! Bara en kort avslutande kommentar.Tanken var från början i länspolismästare , som låg till grund för de här förslagen, attdet också skulle finnas lokala kontaktpolismän - ellervad de nu skall kallas för - som ute hos länsorganisa-tionerna skulle kunna samverka i detta arbete. Jagantar att också har velat ta sittansvar i det ekonomiska arbetet och av det skälet haravstått från den delen och också något krympt försla-get till organisation i utredning.I det perspektivet tycker jag att det kan vara braom man på detta sätt - jag är dock medveten om attdet inte minst hemifrån uttrycks en hel del åsikter omfördelningen av medel till polisen lokalt - användemedlen till en samlad insats.Anf. 89 Justitieminister ()Fru talman! Jag uppfattar pådet sättet att det är nödvändigt här att titta på hurmedlen lokalt och centralt skall disponeras.Det här är en uppgift som faller inom ansvarsområde. Det viktiga är därför attse om de medel som tilldelats den centrala myndighe-ten inte skall omfatta även en uppgift som normaltfaller inom den myndighetens uppdrag innan man gårin på de lokala myndigheterna och överför medel. Detär ju väldigt viktigt att vi värnar om resurserna bådecentralt och lokalt.Anf. 90 ()Fru talman! Förlåt att jag upptar ytterligare litettid. Jag vill bara säga att jag blir ännu mera positivoch ännu gladare över svaret . Är det så att de me-del som justitieministern tidigare nämnde kan använ-das för det här arbetet inom ochman därmed inte behöver ta andra medel i anspråk,ställer jag till fullo upp på det.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1994/95:347 om åtgärdermot snatterierAnf. 91 Justitieminister ()Fru talman! har frågat mig omregeringen ämnar vidta några åtgärder för att möjlig-göra för handeln att förebygga snatteri och annanbrottslighet i likhet med vad som varit möj-ligt. har ställt sin fråga mot bak-grund av en meddelad dom i Högsta domsto-len. I domen ogillades ett åtal mot en person sombesökt en butik, trots att han tidigare av butiksägarenunderrättats om att han inte var välkommen dit. Enligtdomskälen täcktes inte den aktuella gärningen avbestämmelsen i om olaga intrång. Do-men får anses innebära en ändring av praxis för hurbestämmelsen tidigare tillämpats, i vart fall i underrät-terna. har i sin fråga anfört att debrottsförebyggande möjligheterna inom handeln harförsämrats genom domen.Jag har tagit del av den dom från Högsta domsto-len som åsyftar i sin fråga. SomIngbritt Irhammar känner till kan jag inte kommenteraenskilda domstolsavgöranden. Jag delar dock IngbrittIrhammars bedömning att Högsta domstolens avgö-rande bör föranleda vissa överväganden.Först vill jag dock understryka att målet i Högstadomstolen endast gällde frågan om straffrättsligt an-svar kan utdömas i en viss given situation. Domen harinte inskränkt möjligheten för en affärsinnehavare attfritt välja sina kunder. Så länge affärsinnehavaren integör sig skyldig till olaga diskriminering står det alltsåhonom fritt att inte acceptera vissa personer somkunder, exempelvis därför att de vid tidigare tillfällengjort sig skyldiga till snatterier. En affärsinnehavarehar också möjlighet att genom praktiska arrangemang,såsom att ordna bevakning av entrén, tillse att endastav honom önskade kunder ges tillträde. Vad sombehandlas i domen är endast i vilken utsträckning enperson kan drabbas av straff för att inte självmant harättat sig efter en affärsinnehavares uppmaning atthålla sig borta från en butikslokal dit allmänheten iövrigt har fritt tillträde.Jag kan inte för närvarandebedöma vilken verkan ett prejudikat som detta skallanses ha på andra liknande situationer inom handeln.Rent allmänt kan jag emellertid säga att jag anser detvara viktigt att lagen ger möjlighet att vidta åtgärderför att förebygga olika former av brott. Detta gällerinte minst för handeln, som tyvärr ofta är utsatt försåväl stölder som våldsbrott i form av hot och rån. Enåtgärd som regeringen redan har vidtagit på det härområdet är att besluta om direktiv till en översyn avbestämmelserna om övervakningskameror.