prot · GJ0932 · 1995-12-06 00:00:00 — En cen-tral uppgift för det framtida civilförsvaret skall varaatt öka säkerheten för exempelvis elförsörjning, tele-kommunikationer, informationssystem och lednings-system, så att en tillräcklig förmåga kan garanterasvid ett väpnat angrepp.En ny och viktig uppgift för det civila försvaretskall vara att bygga upp resurser och vidta andraförberedelser för att kunna delta i fredsbefrämjandeoch humanitära insatser utomlands.Det civila försvaret skall också ha till uppgift attverka och vidta åtgärder för att stärka samhälletsförmåga inför svåra nationella påfrestningar i fredstid.En ökad samordning av det civila försvarets resurserbör åstadkommas och en långtgående integrering avresurser för fred och krig skall eftersträvas, precissom det sägs i förslaget.Totalförsvarspliktig personal skall utbildas för attstärka samhällets förmåga att både hantera svåra na-tionella påfrestningar i fred och kunna utföra uppgif-ter vid höjd beredskap. Civila beredskapsstyrkor skallupprättas.Jag vill här understryka det viktiga i att utöverutbildningen av 30 000 totalförsvarspliktiga ocksåutbilda 10 000 totalförsvarspliktiga för uppgifter inomdet civila försvaret.Låt mig konstatera vad som sägs i regeringensproposition: försvarsbeslut betonades attdet militära försvarets behov av stöd från det civilaförsvaret måste ägnas väsentligt ökad och systematiskuppmärksamhet inom totalförsvaret. Detta har inteskett i tillräcklig omfattning.Jag delar regeringens bedömning att en väsentligtökad uppmärksamhet måste ägnas det militära försva-rets behov av stöd från det civila försvaret. En snabboch säker förmåga att höja krigsdugligheten inom detmilitära försvaret kräver ett bättre system för plane-ring och andra förberedelser. Åtgärder måste vidtasför att skapa ett bättre säkerhetsskydd för samhälls-viktiga anläggningar i fred och i krig. För utveck-lingsarbetet erfordras bättre samordning av densvenska forskningen om nya hot och risker.Herr talman! Flera av dagens debattörer har tagitupp vår omvärlds föränderlighet. Självfallet måstedenna föränderlighet påverka vår verklighetsbild närdet gäller vårt militära och civila försvar.När det gäller det civila försvaret är hotbilderna väsentligt förändrade. Flyktingströmmarna frånolika oroshärdar i vår omvärld tränger sig varendakväll på oss via TV. Många av flyktingarna från dessakrigshärjade områden söker sin trygghet i vårt land.Det civila samhällets sårbarhet när det gäller alltsom rör det fredstida samhällets självklarheter gör ossockså mer utsatta än . Det gäller bl.a.vattenförsörjning, värmeförsörjning, elförsörjning,sjukvård och transporter.Av detta framgår att det civila försvaret kommeratt utgöra en ytterst viktig del av vårt framtida total-försvar. Det civila försvaret kommer attbehöva skaffa sig förmåga att utöver gamla kändauppgifter också hantera nya typer av påfrestningar ochstörningar.Det behövs ett nytt utvidgat säkerhetsbegrepp. Detbehövs hårdare prioriteringar i ett kärvt ekonomisktklimat. Satsningar på traditionella insatser kommer attbehöva ställas mot nya behov för att skapa ett framti-da starkt civilförsvar och totalförsvar.Herr talman! Totalförsvaret består av det militäraoch det civila försvaret i samverkan. Tillsammansskall den militära och civila delen av totalförsvaretarbeta för att beredskapen inför hot, kris- och krigs-förhållanden är god. Vi socialdemokrater och center-partisterna anser att det förslag som föreliggeruppfyller de krav som ställts för att vi skall kunnauppnå målet om ett starkt totalförsvar i förnyelse.Låt mig allra sist slå fast att det föreliggande för-slaget till åtgärder när det gäller civilförsvaret inte fårförvanskas i den fortsatta myndighetsbehandlingen avvårt totalförsvars uppbyggnad till ett starkt framtidatotalförsvar i förnyelse.Med det, herr talman, yrkar jag bifall till utskottetsförslag.Anf. 87 Förste vice talman () replikHerr talman! pekar på att Moderaternastår utanför och vid sidan av försvarsbeslutet. Vi stodvid sidan av försvarsbeslut också - det för-svarsbeslut som drevs fram av partivänner.Det var det försvarsbeslut som ledde till att vi fickkröka rygg för . Det var det försvarsbeslut somledde till en lång rad åtgärder som vi har all anledningatt skämmas för i dag.Läs om debatten års försvarsbeslut! Dagens inlägg från vissa talare ärett direkt eko av vad som sades då från dem som drevfram beslutet. Självgodheten och självsäkerheten ärdesamma: Inga krig är i sikte. Vi kan ta det lugnt. Vi vet vad som kommer att hända.Det var lagom roligt när det hände.Det är bättre att stå vid sidan med hedern i behållän att anpassa sig mot bättre vetande.Anf. 88 ()Herr talman! På flera punkter innebär Centerpar-tiets och regeringens gemensamma proposition ettviktigt nytänkande. Genom den helhetssyn på hot ochrisker mot vårt samhälle i fred, kris och krig somkommer till uttryck i propositionen och som utskottethar ställt sig bakom skapas förutsättningar att nå etthållbart, stabilt och uthålligt samhälle. Det vidgadesäkerhetsbegreppet och den ökade betydelse somtotalförsvaret ges när det gäller att förhindra och mötasvåra nationella påfrestningar kräver ett annorlundaförhållningssätt inom försvarsmakten och det civilaförsvaret.Internationell samverkan måste kombineras medinsatser som gör vårt moderna samhälle mindre sår-bart. Decentralisering ökar ett samhälles hållbarhetoch motståndskraft. Detta perspektiv bör ges ett störreutrymme när boende, kommunikationer, energiför-sörjning samt varu- och tjänsteproduktion planeras.Inom ramen för etapp 2 av försvarsbeslutet bör dessafrågor belysas ytterligare.Det har i medierna och tidigare även här i kamma-ren förts ett resonemang som är en smula egendomligtom att ett vidgat säkerhetsbegrepp skulle innebära enlägre prioritering av målet att försvara landet motväpnat angrepp. Var och en som läser propositioneneller utskottets betänkande inser att ett sådant påstå-ende är grundlöst. Försvaret mot ett väpnat angreppmot vårt land är styrande och dimensionerande förtotalförsvaret. I närtid och så länge som nuvarandesäkerhetspolitiska läge består skall grundnivån varaatt det militära försvaret skall kunna hävda vår terri-toriella integritet, genomföra internationella insatseroch utnyttjas vid svåra nationella påfrestningar samtgivetvis också möta tänkbara angreppshot i nuvarandeomvärldsläge.För att parera ett försämrat läge skall en anpass-ning vara förberedd i ytterligare två nivåer. Jag menaratt detta är en beslutsstruktur som väl beskriver dendynamik och flexibilitet som är nödvändig för för-svarsplaneringen. Det avgörande därvidlag är att detpolitiska systemet och, vill jag tillägga, förstås ävendet militära systemet har kunskap och förmåga attfatta upprustningsbeslut i tillräckligt god tid och itillräckligt stor omfattning. Det lär oss erfarenheternafrån , som flera talare har berörthär . Därför är ett system med återkommandesäkerhetspolitiska kontrollstationer nödvändigt ochförpliktande för den politiska framförhållningen.Herr talman! En förutsättning för att uppnå en hel-hetssyn på hot och risker i fred såväl som i krig är enintim samverkan mellan det militära och det civilaförsvaret och mellan frivilligorganisationerna ochresten av totalförsvaret. Det gör att förändringar ilednings- och samverkansstrukturerna måste ske meddenna helhetssyn som grund. Utskottets påpekandeom betydelsen av att i detta sammanhang säkerställade frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet pålokal och regional nivå är en viktig markering av detfrivilliga engagemangets betydelse.Jag bedömer att det vidgade säkerhetsbegreppetkopplat till de säkerhetspolitiskt motiverade minsk-ningarna av krigsorganisationen ställer frivillig kraftoch folkförankring i en ny och än viktigare dager. Häråterstår förvisso en del att göra. Frivilligrörelsen harliksom totalförsvaret i övrigt haft svårt att rekryteramänniskor med invandrarbakgrund. Jag hoppas därföratt det uppdrag som ÖB nu får för att utveckla bl.a.hemvärnet särskilt kan stimulera fler invandrare attsöka sig till försvarets frivilligorganisationer. Försva-ret kan fungera som en mycket viktig faktor för attintegrera de nya svenskarna i samhället.Centerpartiet föreslog under förra attSverige bör delta i upprättandet av en särskild FN-styrka där delar av förbandet har en extra hög bered-skap. Det är därför glädjande att nu fattarbeslut om inrättande av försvarsmaktens internationel-la styrka.Sveriges ambitionsnivå bör öka när det gällerdeltagande i internationella missioner under mandatav FN eller . Det är viktigt att se internationellafredsbefrämjande insatser inte bara som nödvändigauppoffringar i solidaritetens namn. Precis som detsägs i propositionen skall man också se det som envärdefull erfarenhet för svenska befäl och svenskasoldater.Principiellt mycket betydelsefullt är också denuppbyggnad av civila internationella styrkor som nupåbörjas. Erfarenheterna från bl.a. Bosnien lär oss hursvårt det kan vara att uträtta humanitära insatser ikomplexa miljöer där fredsbefrämjande insatser görssamtidigt. Den nödvändiga uppgraderingen av detcivila försvaret som utskottet förordar innebär förbätt-rade möjligheter för att ställa s.k. multifunk-tionella styrkor till FN:s förfogande.Den civila utbildningen av totalförsvarspliktigasom föreslås starta under senare delen av försvarsbe-slutsperioden kommer att kunna utgöra en viktig re-kryteringsgrund för den civila internationella styrkan.Herr talman! Hela landet skall försvaras. Det in-nebär att hela landet, alla län, skall ha ett fungerandeterritorialförsvar. Det innebär också att våra brigaderskall kunna möta ett angrepp oavsett var den eventuel-la angriparen sätter in attacken. Devisen att hela lan-det skall försvaras innebär i sig inget ställningstagan-de till den geografiska lokaliseringen av fredstidautbildning. För mig är det dock tämligen självklart attformuleringen innebär ett krav på att de värnpliktigafår en allsidig utbildning, inte minst i vintermiljö, somgör det möjligt för förbanden att verka i olika terräng-typer och i olika klimat. Detta krav ökar givetvisockså i betydelse när antalet brigader minskar.Uppfattningen om betydelsen av totalförsvaret haren bred förankring i hela befolkningen och har natur-ligtvis också en geografisk dimension. Unga män ochkvinnor från hela landet måste ges samma möjligheteratt få en värnpliktsutbildning.Herr talman! Avslutningsvis yrkar jag också bifalltill utskottet hemställan.Anf. 89 ()Herr talman! Regeringens proposition och utskot-tets betänkande har blivit väl diskuterade under da-gens lopp. Det finns några områden kvar som jagkortfattat tänkte belysa från vår utgångspunkt.Det gäller till att börja med den svenska för-svarsindustrin. Jag tycker att det finns anledning attframhålla att vi har en väl fungerande svensk för-svarsindustri som kan hävda sig väl i ett internatio-nellt perspektiv. Detta har inte minst visat sig i deframgångar som delar av försvarsindustrin har fåttgenom lyckade exportaffärer, inte minst den storaubåtsordern till sedan.En av de kanske viktigaste anledningarna till attdet här är en så väl fungerande del av totalförsvaret äratt det har funnits ett samarbete och en samverkanmellan användarna, försvarsmakten och industrin ochindustrins företrädare. Jag tycker att vi har anledningatt vara stolta över den verksamheten.Vi lever i en värld av förändring. Även försvarsin-dustrin som sådan måste klart anpassas i förhållandetill den situation som vi befinner oss i. Det högstaansvaret har självfallet försvarsindustrin själv. Engenomlysning av långsiktigheten är dock nödvändigför att man skall kunna se vilken anpassning vi kan hapå sikt av den svenska försvarsindustrin och vilkadelar, av teknologisk art och liknande, som är absolutviktigast att bibehålla. Inte minst bör man belysamöjligheten till internationellt samarbete för för-svarsindustrin.Flygstridskrafterna och luftförsvaret belyses ocksåi propositionen och i utskottets betänkande. Det här ärytterligare en mycket viktig del av det svenska total-försvaret. Regeringens inriktning mot en förändring iså måtto att man siktar på ca tolv stridsflygsdivisionerinnebär att man kan behålla möjligheten att försvaraSverige. Dessa tolv divisioner skall innehållaJAS 39 , som är en av de produkter som jagkanske borde ha nämnt i samband med försvarsin-dustrin. Vi är unika i världen när det gäller att produ-cera, utveckla och tillverka moderna stridsflygplan.Marinen är också en mycket viktig del av försvar-smakten. Inriktningen på marinens verksamhet ärockså väl beskriven i förslaget från regeringen. Ut-skottet ställer sig i allt väsentligt bakom vad regering-en föreslår, nämligen inriktningen på ca 20 ytstridsfar-tyg eller övervattensfartyg och nio ubåtar. Här finnsanledning att understryka att det gäller nio ubåtar. Detbetyder att vi har förmåga och möjlighet att om vi såönskar framöver utveckla och bygga ubåtar, antingensjälva eller i samarbete med någon annan. Det tyckerjag är viktiga signaler till omvärlden.Vad gäller marinens område och försvarsmakten idess helhet har vi anledning att poängtera den möjlig-het som bör finnas framöver och den politiska viljasom finns hos många, att för hela samhällets behovsamutnyttja, sambruka och använda de investeringarsom gjorts inom försvarsmakten. Utskottet utgår frånatt den nu sittande verkli-gen har förmåga och kraft att belysa och se om detinte går att riva en del av de vattentäta skott och re-virgränser som finns sedan gammalt. Det finns engammal god regel som förtjänar att upprepas, nämli-gen att skattebetalarna bara skall behöva betala engång. Om resurserna finns i samhällets ägo måste dekunna utnyttjas på ett så bra sätt som möjligt för helasamhällets behov.Det beslut som vi skall fatta nu , frutalman, är ett rambeslut. har försvarsmakten verk-ligen en möjlighet att, inom de ramar och med deninriktning som lägger fast, komma tillbakaoch tala om hur man organisatoriskt skall bedriva sinverksamhet. Det finns mycken kunskap inom dettastora område, inte minst bland alla dem som är an-ställda och arbetar inom försvarets olikadelar, och om man lyssnar tillräckligt på dem ochderas organisationer är jag övertygad om att man kanhitta besparingar som kanske t.o.m. effektiviserar endel av verksamheten.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets hemstäl-lan.Anf. 90 ()Fru talman! Det sägs ju att historien inte uppreparsig. Tänk om det vore så väl! Man säger också att detenda vi lär av historien är att vi inte lär av historien.Det finns det dess värre alltför många exempel på -inte minst inom den säkerhets- och militärpolitiskahistorien. Ofta har denna perspektivlöshet lett tillförödande situationer, och en del folk har fått rönaden bittra erfarenheten av det som jag tror det varMao Zedong som sade: "Ett folk har alltid en armé -sin egen eller ett annat folks." Jag före-drar vår egen!Alltsedan mitt intresse för politik väcktes, detödesmättade - med kriser och krigshand-lingar i Suezkanalzonen, i och det otäcktnärliggande Poznanområdet i - har jag betrak-tat försvarsutgifterna som den försäkring som vimåste betala och där man hoppas att denaldrig skall behöva utnyttjas. Vi vet ju att det numerafinns många som t.o.m. struntar i hemförsäkring medmotiveringen att samhället får ordna det om någothänder. Skulle vårt land råka ut för en olycka finnsdet inget "samhälle" som träder in.Ett beslut som det vi skall fatta måste varabaserat på ett genomträngande och i sak invändnings-fritt underlag. Jag anser inte att ett sådant finns.Ett beslut som det vi skall fatta måste stå iöverensstämmelse med analyser som har både etthistoriskt perspektiv och en säker framtidsprognos.Utskottet har sett mindre legärt på säkerhetssituatio-nen än försvarsministern i sin proposition och bordegett oss ett i överensstämmelser därmed bättre be-slutsunderlag. Jag anser inte att ett sådant finns.Fru talman! Efter Versaillesfreden hoppadesmånga på den eviga freden. Slagordet var "aldrigmera krig", och och andra fred-saktivister skrev böcker och ordnade med konferen-ser.Demokratin skulle segra och förhindra krig -trodde man.Tyskland var för evigt militärt krossat - troddeman.Sovjetunionen skulle inte utgöra någon fara -trodde man.Den stora internationella fredsorganisationen hindra nya krig - trodde man.Alla konkreta konflikter skulle lösas av internatio-nella domstolen i - trodde man.Visst är det beklagligt att kunna konstatera att mantrodde fel.Sverige skulle kunna både nedrusta och sparapengar. Ja, det trodde man också, och så inleddes denstora s.k. regementsslakten 1925.Även efter det var det sammasak. Och jag läste häromsistens en intervju med för-svarsministern där han sade: "Vi trodde att vi skullefå en värld utan krig och nöd. Det var en kolossalfelbedömning." Och förstår jag inte varför manmåste göra om felbedömningarna.Jag nämnde just försvarsbeslut. Dem ficksvenskarna sedan dyrt betala när vi skulle återställavår säkerhet. Alla vet att Per , iett nödläge, ljög när han sade att "vår beredskap ärgod". En försvarshistorisk analys som jag nyligenläste konstaterar, att visst var beredskapen god, meninte förrän vårvintern 1945. Då stod kriget inför sittslut, och vi hade mera av tur än av skicklighet lyckatsstå utanför. Men då hade det också kostat. 1920- och1930-talens besparingar, nedläggningar, uteblivnaövningar m.m. skulle tas igen. Och pengar fanns inte.Folket fick betala. Först blev det en allmän om-sättningsskatt. Sedan kom värnskatten - är det någonsom känner igen det ordet? Och slutligen, till musikav och ord av , gicksvenskarna "ut efter obligationer". Tre stora försvars-lån togs upp 1940, 1941 och 1942.Det första lånet motsvarade av hela stats-budgeten och av försvarskostnaderna. Detandra lånet svarade mot av försvarsbudgetenoch av statens totalbudget. Det tredje lånet -som emitterades mellan och den 15augusti 1942 - svarade mot , eller ungefär enfjärdedel, av statens budget och för över hälften avförsvarskostnaderna, nämligen . Översätt det tillvåra dagars budgetsiffror och penningvärde! Detborde väcka en och annan tanke, förutom den att detär för sent att upphandla en brandbil när vådeldenredan brutit ut.Det är inte så svårt att inse att det blev en tungbörda att lösa in alla dessa lån efter kriget. Det varpengar som skulle ha gått till bostadssektorn, industri-sektorn och utbildningssektorn, bara för att nämnanågot som kunde ha lett till en bättre situation eko-nomiskt och levnadsnivåmässigt även i dag.Jag har låtit ta framdessa uppgifter. Jag har också bett dem att titta pååterbetalningen. Långivarna erbjöds i olika omgångaratt göra byten mot andra av statens obligationer ochskattkammarväxlar. Det sista av de lån som var in-blandade i detta var obligationslånet av den 15 de-cember 1946. Det lånet förföll slutligen den 15 de-cember 1992!Något förenklat skulle man alltså kunna säga attbesluten hade ekonomiska följdeffekter i 67 år.Det är sådana perspektiv som vi måste ha när vi fattarbeslut. Vi kan inte bara låta våra barn och barnbarnoch deras efterkommande betala, medan vi kortpers-pektiviskt fattar beslut.Vi har inga garantier för morgondagen, men medlitet eftertanke kan vi slippa tvingas att bli efterkloka.Man behöver kanske inte måla Zjirinovskij på väg-gen, men när vi i intervjuer på TV har kunnatse en av de främsta presidentkandidaterna i Rysslandförklara att han inte är demokrat, därför att det äringen general, eller när vi ser hur samma lands nuva-rande ledning inte lever upp till gjorda överenskom-melser om nedrustning och vi vet hur det taratt ersätta materiel, utbilda och träna, bör vi ta oss enytterligare fundering kring vad vi är på väg att beslu-ta.Vi klarar oss inte en gång till med knappt flygfär-diga Caproniplan och utrangerade småjagare somunder . Och de som är satta att genomföravåra beslut måste få rimliga långsiktiga planer attarbeta efter. Det är för dyrt att göra som man gjordepå . avbröts den nybyggnads-plan för jagare som marinen fått. Två jagare såldesmed stor förlust till . De två andra i den s.k.landskapsserien fick skrotas på stapelbädden. "" och "" kom aldrig i sjön. Ochdenna icke-händelse kostade i ett svep 42 miljoner.Det kan vara ganska dyrt att spara fel. Det och etthistoriskt säkerhetspolitiskt perspektiv borde ha letttill ett annat förslag än det vi har i dag.Fru talman! Det är aldrig för sent att ångra sig. Jaghoppas att tillräckligt många gör det i dag.Anf. 91 ()Fru talman! Jag tycker att vi har haft enmycket bra debatt om vår säkerhets- och försvarspo-litik. Debatten har i stort sett varit balanserad, och dethar gjorts en bra genomlysning av dessa viktiga frå-gor.Nu har gått härifrån, men hans in-hopp i debatten är väl det enda som har brutit mot dettonläge som vi har haft i debatten . Det var etteko från en gången tid när som enfrämmande fågel flög in här.Fru talman! I mitt anförande kommer jag att gå inpå de avsnitt i betänkandet som behandlar markstrids-krafterna, plikttjänstgöringen och anställda vid är ense om att ett väpnat angrepp motSverige i dagens politiska läge är praktiskt taget ute-slutet. Denna insikt förstärks också av att de rentmilitära förutsättningarna är starkt begränsade. I syn-nerhet gäller detta förmågan att genomföra en kustin-vasion mot Sverige.Det är mot denna bakgrund av det förbättrade sä-kerhetspolitiska läget som vi nu kan genomföra för-ändringar och anpassningar som det vidgade säker-hetspolitiska begreppet ställer på vårt totalförsvar.De förändringar som sker i vår omvärld moti-verar att besparingar genomförs inom försvaret för attbl.a. frigöra resurser för de nya uppgifter som liggerframför oss - inte minst i det internationella samarbe-tet för fred och säkerhet i Europa.Det är inte bara vi i som har insett att för-ändringarna i vår omvärld motiverar neddragningar avförsvarskostnaderna. Det sker också i de flesta andraländer, som i många fall genomför betydligt störrebesparingar än vad som sker i vårt land. Den fråganhar ju varit uppe till debatt här och belysts.I det perspektivet vore det märkligt om inte vi iSverige skulle ha reagerat på de förändringar som harskett i vår omvärld och i säkerhetspolitiken. I debattenhar det från visst håll framstått som om att vi i Sverigeskulle ha en helt annan inställning när det gäller våraförsvarskostnader och synen på säkerhetspolitiken.Det är mot den bakgrunden som utskottets majori-tet ställer sig bakom de förändringar som regeringenföreslår beträffande markstridskrafterna och som bl.a.innebär att fältförbanden bör reduceras till att omfattacirka tolv brigader i tre fördelningar och inte att allafältförband behöver ha full krigsduglighet,dock under den förutsättningen att det finns en bered-skap för en relativt snabb höjning av krigsdugligheteni händelse av att det säkerhetspolitiska läget skulleförsämras.I det här sammanhanget är självfallet de säker-hetspolitiska kontrollstationerna av stor betydelse närdet gäller att bedöma förändringar i vår omvärld iframtiden.I propositionen skriver regeringen att ett eventuelltbeslut om en långsiktig tillväxt av markstridskrafternakan leda till att krigsorganisationen utökas med enfördelning med fyra brigader och ett större territorial-försvar.Utskottet understryker i betänkandet att en högpersonell och materiell kvalitet är nödvändig för attfältförbanden med framgång skall kunna lösa sinauppgifter i en framtida stridsmiljö.I detta sammanhang vill jag särskilt framhålla attnär det handlar om fältförbandens krigsduglighet ärutbildningen i vintermiljö av största vikt. Fältförban-den skall kunna operera och fungera även i en extremvintermiljö. Detta gäller särskilt i ett läge när dennaorganisation reduceras. Vinterutbildade förband kanoperera över hela landets yta. Däremot kan förbandsom inte har fått en fullvärdig vinterutbildning intesättas in i strid under hårda vinterförhållanden.Vi har mött trupputbildare som har upplevt dettanär det har kommit värnpliktiga till dessa vinterförhål-landen och icke haft vinterutbildning. Då har det fördessa soldater närmast varit fråga om att överleva isträng kyla.