prot · GI0983 · 1995-03-31 00:00:00 — Det är av utomor-dentligt stor vikt att man inte inför två parallella er-sättningssystem för tandvården. Jag skall kort utveck-la varför jag tycker att just dessa åtgärder i de tvåförsta fallen bör vidtas och i det tredje inte bör vidtas.För det första: Om vi i skall ha tillgång privattandläkarkår är en ödesfråga för dessa tand-läkare att de får möjlighet att konkurrera på lika vill-kor när det gäller barn- ungdomstandvården. Folk-tandvården har en alldeles klar konkurrensfördelgenom att den efter det att ungdomarna fyllt kanerbjuda dessa vuxentandvård. Det innebär att folk-tandvården kan rekrytera nya patienter.Motsvarande möjligheter finns inte inom den privatavården, eftersom den mycket sällan kommer i kontaktmed tandvårdssökande barn och ungdomar.För det andra: Etableringskontrollen hämmar ut-vecklingen inom den privata vården. Det är därförsom vi den struktur som vi har inom privattandvården.Taxans konstruktion har naturligtvis också påverkatstrukturen. Privattandvård är småföretagande idess rätta bemärkelse. De allra flesta privattandläkarearbetar ensamma, har en eller kanske en och en halvanställd och arbetar i ett eller i bästa fall två arbets-rum. Den som vill förändra och utveckla sin verksam-het för att anpassa utbudet till sitt klientel har intemöjlighet att göra det därför att det inte går att anstäl-la ytterligare en tandläkare.När det sedan gäller de två parallella ersättnings-system som nämns i svaret vill jag påstå att premie-tandvård enbart gynnar folktandvården, eftersom denhar en struktur som passar ett sådant system, men denhar inte privattandläkarna. Om premietandvård motall förmodan skulle vara möjlig att genomföra är jagytterst tveksam - det var jag redan under den förraperioden - till att man kan lösa den civilrättsliga delenpå ett tillfredsställande sätt. Om man genomför detinför man ytterligare ett konkurrenshämmande mo-ment för privattandvården.Det är i det här perspektivet som jag vill fråga so-cialministern: vi ha någon privat tandvård iSverige? Har socialministern i så fall för avsikt attvidta kraftfulla åtgärder för att värna den privatatandvården?Anf. 11 Socialminister ()Herr talman! Låt mig börja med att säga att tand-vårdsorganisationen ju inte i första hand är till förproducenterna utan för patienterna. Vi vill ha en tand-vårdsorganisation som är sådan att man kan förebyggatandskador, främja tandhälsa och god tandstatus pålång sikt, alltså en livslång god tandhälsa. Tandvårdenskall vara organiserad så att det finns tillräckligaresurser för att de som har stora behov av tandrepara-tioner och ständigt har särskilda behov av tandvård -handikappade och äldre människor med stora tand-vårdskostnader - skall få den vård de behöver.När det gäller själva organisationen vill jag sägaatt jag anser att det bör finnas utrymme, ungefär som , för privata vårdgivare inom tandvården. Men jagmåste också slå fast att folktandvården är utomor-dentligt bra. Det är bekymmersamt att man för endiskussion om det som har varit basen för den godatandhälsan , nämligen den samordnade organisa-tionen för barn- och ungdomstandhälsovården. Folk-tandvården har varit ett utomordentligt verktyg för attse till att vi har fått en så bra tandhälsa. har lands-tingen möjlighet att lägga ut barn- och ungdomstand-vården på entreprenad. Jag tycker att de skall ta denmöjligheten.Så till de mera specifika frågorna. som utgångspunkt producenterna, att vi skall setill att tandläkarna får arbetsro. Det är riktigt. Vi skallse till att vi får ett system för vuxentandvården sominnebär att man får utrymme för nödvändiga bespa-ringar. Vi skall ha en långsiktighet. Det känns därförganska bra när både och att det måste finnas en bred och stabil majoriteti så att vi inte får några tvära kast när detgäller tandvårdsorganisationen och försäkringssyste-met.Jag tror att jag redan inledningsvis svarade påSigge Godins fråga om barn- och ungdomstandvår-den. När det gäller redovisningen frågade om socialministern inte skall komma med förslagsom tvingar landstingen att göra en särredovisning.Nej, inte på det sättet. har uttalat sin me-ning om att man skall ha särredovisning. Jag har i mittsvar sagt att jag tycker att man skall ha särredovisningoch att landstingen skall se till att man verkligen gören ordentlig och tydlig särredovisning så att mandärmed tillgodoser synpunkter påatt det hela skall vara synligt, det skall vara lätt attjämföra och konkurrensneutralt.Både och var oroligaför att två ersättningssystem skulle innebära problem.Jag delar delvis den oro som fördefram. Det är naturligtvis så att premietandvården somorganisation är lättare att föra in i folktandvården,därför att folktandvården från början har en bred bas.Skälet till denna breda bas är att folktandvården ocksåhar skyldigheter och åtaganden som inte privattand-vården har. Det hindrar inte att privattandvården, setti ett längre perspektiv, kan utvecklas och organiserasså att man får fler yrkesgrupper och bredare servicesom passar alldeles utmärkt i en premietandvårdsor-ganisation. Av det skälet anser jag att det är bra medtvå olika taxor, inom ramen för ett gemensamt hög-kostnadsskydd, dvs. att privattandläkarna både kan haåtgärdstaxa och gå in i en premietandvård.När det gäller de civilrättsliga frågorna är det na-turligtvis min avsikt att komma till med ettbra förslag som gör att man löser problemen, så attdet inte skall uppstå några problem där.Anf. 12 ()Herr talman! Låt mig börja med att säga att detsjälvklart är så att om vi har bra producenter av tand-vård är valfriheten mycket större för patienterna. Dåhar man goda förutsättningar, både inom folktandvår-den och inom privattandvården, att producera dentandvård som det svenska folket vill ha. Om man talarför tandläkarna innebär det inte att man inte talar förpatienterna. Det är självklart patienten som står icentrum för oss. Har man dåliga producenter har maningen möjlighet att producera en bra tandvård.Låt mig då gå till barntandvården. Sju landsting,av dem, utnyttjar barntandvårdspengen.Men det har inte hänt någonting i de andra landsting-en. Menar socialministern att det är acceptabelt? Kanman inte kräva att landstingen verkligen utnyttjardenna möjlighet? tycker tjänstetandläkareatt det är rimligt i vårt samhälle att det finns en möj-lighet att välja även för barn och ungdom. Är detrimligt att i det ansträngda ekonomiska läget inteutnyttja den konkurrens för att spara som ändå finns ibarn- och ungdomstandvården? Eftersom vi vet attkvaliteten är god på båda håll kan vi hävda det.Sedan vill jag ta upp en annan fråga. Hur ser so-cialministern på tandläkarutbildningen? Vi börjar fåett stort överskott av tandläkare. Vad kommer rege-ringen att göra åt det?Så tillbaka till konkurrensfrågorna.När kräver särredovisning måste rege-ringen - också så här långt efter det att det kravetställdes i denna kammare av bl.a. Socialdemokraterna- ta detta på allvar och se till att landstingen verkligenordnar denna särredovisning. Det går inte att barasäga att det är skäligt att detta görs men att den saken,om de vill eller tänker göra detta, får vara upp tilldem. Hur det hela skall lösas kan vi alltid diskutera.Det är alltså rimligt att man ser till att saken ordnas.Sedan tycker jag att socialministern kunde ha syn-punkter på hur specialisttandvården skall ordnas i vårtland. I vissa delar av landet är ju det intressant ävenpå den privata sidan.Anf. 13 ()Herr talman! Socialministern och jag har sammauppfattning när det gäller Folktandvårdens insatser fören god tandhälsa hos våra barn och ungdomar. Soci-alministern skall inte uppfatta mig så, att det skullevara fråga om det ena eller det andra. Det är alltsåbåde och som det är fråga om. Jag vill nämligen habåde en bra folktandvård och ett bra utbud av privat-tandvård.Jag är emellertid allvarligt oroad över att nuvaran-de tandvårdstaxa ger en orimlig arbetsbörda på grundav med urholkad taxa. Dessutom har ersätt-ningsnivåerna varit frysta . Stressen är faktisktstor ute bland våra privattandläkare. Nyinvesteringar-na är lika med noll.I det perspektivet hyser jag mycket stor oro justför de två parallella systemen. Var skall privattandlä-karna få utrymme för nyinvesteringar för att klara denstruktur som socialministern säger skall kunna åstad-kommas även i privattandvården? Jag tror attdet kommer att dröja . Dessutom tror jagatt man mycket noga skall fundera på detta innan mantar steget och inför två parallella system.Jag är rädd för att två parallella system kan varaganska kostnadsdrivande i tider då vi verkligen måstese över våra försäkringssystem, spara och se till atterforderliga insatser riktas till de bäst behövande isamhället.Vi har ju i fattat beslut om att amalga-met skall försvinna. Det kommer att krävainvesteringar även i privattandvården. Det kommerockså att kräva utbildning. Därför är det oerhört vik-tigt att skapa möjligheter för privattandläkare attutveckla sin verksamhet. Jag är rädd för att de åtgär-der som socialministern nu nämner inte är tillräckligaför att skapa den konkurrensneutralitet som verkligenär nödvändig.Jag har ytterligare några frågor till socialminis-tern:Har regeringen för avsikt att göra något när detgäller tandtekniska laboratorier och konkurrensendär? De tandtekniska kostnaderna visar sig vara oer-hört kostnadsdrivande - kanske de mest kostnadsdri-vande i svensk tandvård.När får privata specialister tillgång till specialist-taxan?Funderar socialministern på att införa fri prissätt-ning i åtgärdstaxan?Anf. 14 Socialminister ()Herr talman! Det är bra att vi är överens om att detär god service och tandhälsa - inte produktionensorganisation - som är utgångspunkten. Jag sade in-ledningsvis att jag tycker att det skall finnas utrymmeför olika vårdgivare.Sigge Godin vill att jag på olika sätt skall pressapå beträffande landstingen. Men i landstingen, precissom här i , kommer ju pressen från medbor-garna och de politiska partierna. Om det finns ettstarkt tryck i landstingen och en vilja att ha fleravårdgivare finns det ett utrymme där att också haalternativa vårdgivare.Man skall kanske se hur det ser ut i landstingen.Man kan ju faktiskt vara ganska nöjd med verksamhe-ten i de landsting där barn- och ungdomstandvårdeninte har lämnats ut till annan vårdgivare än Folktand-vården.Sigge Godin frågade återigen om jag skall krävaen särredovisning. Som jag uttrycker i mitt svar anserjag att det skall vara en särredovisning. Vidare utgårjag från att hjälper landstingenoch ser till att ett sådant underlag kommer fram faktiskt får en tydlig redovisning. Tydligare än såtycker jag inte att jag kan vara.När det gäller specialisttandvården har vi redantidigare aviserat en översyn.Till vill jag säga att det är riktigtatt situationen har pressat väldigt hårt.Det är också riktigt att risken finns att det har hållittillbaka en utveckling som borde ha varit gynnsam pådet här området. Just av det skälet är vi faktiskt ange-lägna om att kunna komma fram till ett beslut och omatt komma till med ett förslagom en lagreglering som inte enbart innebär riktlinjerför att därefter komma tillbaka med en lagreglering.Det gäller alltså att nu komma med ett ordentligtförslag.Däremot delar jag inte uppfattningen om oron förde två olika systemen. Jag tror nämligen att det är justdet som skapar möjligheter för privata vårdgivare attvälja att dels få möjlighet att successivt utvecklas moten premietandvård också inom den privata vårdgivar-verksamheten, dels ha en åtgärdstaxa så att de såeffektivt som möjligt kan välja mellan dessa bådasystem.Jag tror precis tvärtom, och , att det här är det allra bästa man kan göra föratt åstadkomma en säker bas också för de privatavårdgivarna.När det gäller tandtekniska frågor är min tanke attdetta skall bakas in i ersättningen.I frågan om den fria prissättningen har jag ännuinte tagit ställning. Men jag kan säga att jag nog lutaråt att det inte skall vara fri prissättning.Så några ord om kostnadseffektiviteten. Kostna-derna per behandlad patient i barn- och ungdom-standvården har sjunkit i fasta priser åren1985-1991. För vuxna patienter - det gäller då bådefolktandvård och privattandvård - har kostnadernaökat . För Folktandvården minskade kost-naderna för vuxna patienter i fasta priserunder . Det är klart att vi då anser attpremietandvården skulle kunna ge skjuts åt en bra ocheffektiv verksamhet på båda områdena. Siffrorna talarändå ett tydligt språk.Anf. 15 ()Herr talman! Jag kan förstå om honi dag försöker krypa ur det här med konkurrensneut-raliteten. Socialdemokraterna gjorde ju upp med Nydemokrati, som inte längre finns i riksdag -därmed behöver man kanske inte kännas vid detta.Visserligen kan människorna ute i landstingenvälja mellan privat och offentlig tandvård. Men detgår inte till på det sättet, ! Alla har vivarit hos tandläkaren. Därför vet vi hur det är. Harman en bra tandläkare, reflekterar man inte över någotannat val. Men konkurrensneutraliteten måste faktisktkomma till stånd. Vi kan inte acceptera att landstingenhanterar dessa frågor som de vill.En enig riksdag har ju år kommit med kravhär. Då är det regeringens uppgift att leva upp till vadriksdagen säger. Det går inte att bara säga att männi-skorna ute i landstingen inte tycker att det här är enviktig fråga och att det därför får gå som det går.Likadant är det med barn- och ungdomstandvår-den. har gång på gång sagt att detta måsteordnas. Därför skall förslag självklart läggas på bor-det, så att vi kan effektuera detta.Jag ser fram emot att socialministern funderar ettvarv till för att se om det inte går att lösa de här frå-gorna. Om frågan om premietandvården skall upp påbordet här - och så verkar det vara - skall vi studeraden frågan. Men vi i har självklart kravetatt det, innan vi studerar detta, skall finnas konkur-rensneutralitet i de andra delarna. Barn- och ung-domstandvården skall erbjudas över hela linjen. Detskall vara en särredovisning så att vi verkligen kankonstatera att inte vare sig statliga pengar eller lands-tingspengar oskäligt förrycker konkurrensen.Jag återkommer så till specialisttandvården. Detvore bra om socialministern hade synpunkter på omden också kan få ligga på privata tandläkare i de falldet är rimligt och bra.Den allt överskuggande frågan är frågan omhur det går med tandläkarutbildningen. Skall vi fort-sätta att utbilda så många tandläkare som är fallet,eller skall högskolor och universitet rätta sig efterriksdagens uttalande om att vi bör begränsa utbild-ningen?Anf. 16 ()Herr talman! Jag är mycket tacksam för de svarsom jag har fått av socialministern. Det gläder mig atthöra att socialministern är angelägen om att vi skallha kvar den privata tandvården. Jag delar dock inteuppfattningen att premietandvården skullegynna privattandvården. Jag tror att det är så, social-ministern, att medan gräset gror, dör kon. Jag ärmycket orolig för att den privattandläkarkår som viför närvarande har är i utdöende eller för att vi på siktkanske får en kår som enbart arbetar utanför taxesys-temet och som vänder sig bara till landets mest be-suttna, som kan betala hela kostnaden.Jag tror alltså att det är för tidigt att införa två pa-rallella system. I så fall måste man ochparallellt vidta kraftiga åtgärder i åtgärdstaxan, så atten privattandläkare kan överleva på denna, om haneller hon av de två parallella systemen väljer åtgärd-staxan. Med nuvarande konstruktion är det i det när-maste omöjligt.Som jag sagt förhindrar detta också en ut-veckling mot att en privattandläkares verksamhet kanfå en sådan struktur att denne kan ta till sig premie-tandvårdssystemet.Jag känner till bakgrunden till det här, eftersomjag satt med i beredningsgruppen för tandvården, ochvet att man sneglade mycket på motsvarande plan iEngland. Man kan naturligtvis dra två paralleller, menden planen baserar sig på privattandvård, och vi hartvå sorters tandläkare. Utan värdering av någonderatror jag att det är svårt att införa ett sådant här systemmed den svenska konstruktionen, där fortfarande såstor andel tandläkare har anställning inom folktand-vården.Jag tror att det är möjligt, även om det principielltkanske är litet konstigt, att lägga en försäkringsrisk påvårdtagare. Jag tror att det är första gången som man iSverige gör en sådan konstruktion. Jag nu inte sett detförslag till premietandvård som regeringen säkerligenkommer att presentera. Det var något åt det hållet pågång , men jag vet inte om nihar tänkt i andra banor.Jag tror att det allvarligt att göra på det här sättetjust nu när det gäller privattandvården. Det krävs litetandra åtgärder, och jag vädjar till socialministern attfundera noga innan man inför de här nyheterna. Jag ärtacksam för de åtgärder som socialministern tänkervidta för att befrämja delar av konkurrensneutralite-ten, men de är inte tillräckliga, och framför allt är detinte bra att i det här läget införa ytterligare en faktorsom kan verka konkurrenshämmande mellan folk-tandvården och privattandvården.Anf. 17 Socialminister ()Herr talman! Jag anser att jag i mitt svar vad gäl-ler konkurrensneutraliteten har klarat ut att landsting-en skall ta fram redovisningar, att de redovisningarnamåste bygga på distinkta rutiner och tydlighet när detgäller vuxentandvård och att man också måste tahänsyn till att det finns åtaganden inom folk-tandvården - jag talar nu om barn- och ungdomstand-vården - som gör att man där har litet speciella skyl-digheter.Jag tycker fortfarande att vi varken när det gällerspecialisttandvård eller när det gäller barn- och ung-domstandvård får glömma bort att det finns utrymme.Jag anser också att det är bra att det skall finnas ettutrymme, men jag anar efter anförandenatt anser att skall fatta ettlagtvingande beslut om en fri etablering för privatavårdgivare inom barn- och ungdomstandvården.Riksdagen har tidigare inlett med att säga att lands-tingen skall kunna öppna för privata vårdgivare inombarn- och ungdomstandvården. Jag tycker att det ärbra och att landstingen skall ta på sig det ansvaret.När det gäller specialisttandvården skall vi se överbåde organisationen i dess helhet och finansieringen,så att vi får en samlad bild. Det finns privata vårdgi-vare också inom specialisttandvården, även om detskall erkännas att det är en mycket liten krets.Liselotte Wågö säger att det är för tidigt att införatvå parallella system. Jag tycker inte det. Vi måste nuöppna möjligheterna för att skapa ett nytt sätt attlångsiktigt stärka tandhälsan också hos vuxna. Jaganser att premietandvården är ett bra sätt att göra det.Som jag sade i ett av mina tidigare inlägg är jag med-veten om att folktandvården när det gäller premie-tandvården genom sin bredare bas har det betydligtlättare, men det finns utveckling på gång inom områ-det för privata vårdgivare som gör att jag tror attockså de kommer att - även om det kan ta litet längretid - få mycket goda möjligheter att vara bra vårdgi-vare inom ramen för ett premietandvårdssystem. Där-för har vi också utrymme för två åtgärdstaxor. Jag trorinte att det skall bli särskilt komplicerat.Låt mig också säga att det kommer entaxejustering för privattandläkarna.Herr talman! Jag vill avslutningsvis säga att jagtycker att detta har varit en bra diskussion. Det kom-mer naturligtvis att finnas med många synpunkter närvi gör de sista skrivningarna till pro-positionen. Jag kan lova både och att detta protokoll kommer att läsas nogaav dem som skall förbereda propositionen.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1994/95:69 omBromma flygplatsAnf. 18 Kommunikationsminister ()Herr talman! har till mig ställttre frågor rörande framtid.Den första frågan gäller om jag avser att stödja enavveckling av . Den andra frågan ärvem som skall stå för avvecklingskostnaderna ochsaneringen av området. Den tredje frågan är om sta-ten, i det fall läggs ned, kommer attmedverka till att får en andraflygplats.Som nämner i sin interpellationfinns ett markupplåtelseavtal omBromma flygplats mellan staten och ,som avser tiden fram till år 2011.Kommunfullmäktige i beslöt den16 att "snarastmöjligt skall avvecklas". Kommunstyrelsen har tillföljd av detta begärt att få inleda förhandlingar medstaten med denna inriktning.Regeringen har gentemot staden visat en öppenattityd till att genomföra analyser av möjligheterna förtida avveckling av jämförtmed gällande markupplåtelseavtal. Den närmare ut-formningen av en sådan analys bereds för närvarandeinom regeringskansliet.I avvaktan på att denna analys genomförs är detännu för tidigt att svara på frågorom eventuella avvecklingskostnader och ersättningarför flygplats.Anf. 19 ()Herr talman! Jag får börja med att tacka kommu-nikationsministern för svaret, men jag blev både led-sen och bekymrad och kanske t.o.m. litet arg när jagfick det. Jag tycker inte att jag har fått svar på minafrågor. Jag anser att detta är en allvarlig fråga, somhar ekonomiska konsekvenser inte bara för stadenutan också för landet. Den har oerhörda konsekvenserför en rad medborgare ute i landet, och den har ocksåstora ekonomiska konsekvenser för en rad svenskaoch utländska företag. Jag tycker dessutom att det härsättet att bryta ingångna avtal är oroande.Jag skulle på nytt vilja måla upp situationen förkommunikationsministern. Det finns faktiskt ett avtalsom slöts och som skulle gälla till år 2011.Vi vet också att har oerhörda kapaci-tetsproblem. Man har där brist på s.k. slots, dvs. start-och landningstillfällen, särskilt när det gäller högtra-fik. har vidare tjänat som en bra avlastningför . Vi vet också att den tredje landningsbanasom byggs är i första hand avsedd för utlandstrafiken.Jag måste här ta upp min första fråga igen. Anserkommunikationsministern att behöver hatvå flygplatser? Anser kommunikationsministernvidare inte att den villkorade utredningen om det nyaavtalet bör tillsättas, så att vi får flygkapaci-teten i utredd?I anledning av den frågan vill jag också gå vidareoch säga att vi i och med att avregleringen kom tillstånd har fått en rad flygförbindelser från hela Sverigemed nya företag. Ser kommunikationsministernBromma flygplats som en eller regionalangelägenhet, som det har stått i några tidningar, ellerär det en statlig angelägenhet? Vilken synpunkt harkommunikationsministern?Har kommunikationsministern tänkt igenom vaddet betyder att bryta avtalet? Det står i svaret att manskall analysera frågan, men är det en framkomlig vägatt bryta ett avtal som löper så långt fram?Det finns också säkerhetsproblem när det gäller attavveckla . Den mindre tunga trafik som i daggår på har ingen plats om läggsned. Det betyder att varken affärsflyg eller ambulans-flyg får en ordentlig plats att landa på. Det betyderockså stora svårigheter för skolflyget, som då inteheller har någon möjlighet att fungera. Det är oerhörtviktigt att också få ett svar på frågan om säkerhetsas-pekterna.En annan fråga som jag tog upp gäller om viverkligen har råd att lägga ned i det ekono-miska läge som landet befinner sig i. Det blirinte bara kostnader för att sanera ,utan i så fall också för att härbärgera trafiken. Detgäller också att betala för brutna avtal.Faktum är att numera är en verksamhetsom går med vinst. gick den med förlust.Hur ser kommunikationsministern på de frågorna?Det är intressant att se hur särskilt finansborgarrå-det använder sig av . Det skall naturligtvisinte kommunikationsministern svara för, men jag harställt en fråga i ett annat sammanhang. Det gällerE 18. Anser kommunikationsministern att det är möj-ligt att också avstänga vägar plötsligt? Kan vi förvän-ta oss det också?Anf. 20 ()Herr talman! Efter att ha läst svaret och lyssnat påstatsrådets uppläsning av detsamma i kammaren i dagmåste jag säga att jag ifrågasätter hennes kompetenssom statsråd. I samband med Estonia utmärkte hon sigi alla fall inte positivt. I taxifrågorna var det inte bätt-re. I cirkusen kring utnämningar har hennes departe-ment faktiskt inte varit någotföredöme - tvärtom.Herr talman! Jag delar helt och fullt de åsikter somBirgitta har fört fram om . Jagtycker att det är svagt att ett statsråd gömmer sig bak-om hänvisningar till kommande utredningar.