prot · GI09110 · 1995-05-29 00:00:00 — För dessa burkar har det inte betalatsnågon pant, men livsmedelsaffären betalar ändå ut en50-öring. Det är klart att det system vi nu har och somAB Svenska Returpack hanterar tål ett visst svinn.Men om svinnet blir för stort hotas företagets över-levnad och därmed också retursystemet.Det som har hänt är ju att vi har fått en kraftigtökad privatinförsel av framför allt öl, som en följd avdet svenska EU-inträdet. Mot bakgrund av dennaökade införsel och det därmed ökade svinnet i syste-met har AB Svenska Returpack skrivit till regeringenoch sagt: Vi kommer inte långsiktigt att kunna hanteraden här situationen. Är regeringen beredd att göranågonting?Det förslag som Returpack har kommit med inne-bär att man skall bygga om returautomaterna så attsådana burkar som har privatimporterats och som detinte har betalats någon pant för inte heller skall återtasi systemet. Inför de ganska stora investeringar som detinnebär att bygga om alla burkautomater vill man hagarantier för systemets långsiktiga överlevnad. Fråganär om man skall få det.Jag skall inte recensera Returpacks förslag tilllösning. Det finns naturligtvis andra lösningar på dethär problemet också. Man kan sänka pantavgiften,men risken är naturligtvis att det leder till att systemetfungerar sämre och att vi får en lägre återvinning avburkar. Man kan tänka sig att höja administra-tionsavgifterna, vilket märkligt nog Näringsdeparte-mentet i något sammanhang lär ha föreslagit. Det ärett originellt förslag för att komma från Näringsdepar-tementet av det enkla skälet att det skulle innebära endiskriminering av just den här förpackningssorten ochen diskriminering av svenska bryggerier i förhållandetill utländska.Den allra mest närliggande lösningen är naturligt-vis att ge oss en vettig inhemsk ölbeskattning, därföratt då får vi inte denna stora gränshandel.Vilket alternativ man än väljer behövs det politis-ka beslut för att trygga återvinningssystemets fortlev-nad. Detta återvinningssystem är den svenska miljönbetjänt av. Dessutom är det kanske det återvinnings-system som fungerar bäst på den svenska marknaden.Returpack skrev till miljöministern för ett halvårsedan, och man har tragglat med ,, , och . I interpellations-svaret ges nu ett viktigt besked, nämligen att rege-ringen avser att avgöra ärendet innan sommaren.Nu är det ju bara ungefär två kvar tillsommaren, beroende på hur man räknar, och det ärklart att det kunde vara intressant om miljöministern,som är föredragande i det här ärendet i regeringen,ville lätta på förlåten och möjligen antyda hur miljö-ministern resonerar. Jag förstår förstås att miljöminis-tern inte vill föregripa regeringens beslut, men detkunde ju vara intressant att ändå få någon liten anty-dan om hur man på departementet resonerar. Det ärav vikt för den svenska miljön att den här frågan fåren lösning.Anf. 23 Miljöminister ()Fru talman! AB Svenska Returpack har alltså inteskrivit till regeringen och sagt att man har problem pågrund av att privatimporten är så stor. Man har skrivitoch sagt att man befarar att privatimporten skall bli såstor. Vi vet alltså inte ens om dessa farhågor kommeratt besannas. De preliminära uppgifter vi har tyder påatt vi inte kommer att få en så stor privatimport somReturpack har befarat.Problemet i det här fallet är t.ex. att om man läm-nar in burkar utan att få pant för dem är risken att mankommer att lämna in färre burkar . Vi vetatt många fungerar så. Får man inte lämna tillbakaalltihop, då tycker man att det är för krångligt att hållareda på vilka burkar man får pant för och vilka maninte får pant för, och så lämnar man inte tillbaka någ-ra. Det är ett problem som vi kan se.Men vi försöker alltså lösa det här. Det politiskabeslutet kommer som jag sade . Jagtänker inte föregripa det. Jag har inte lika tidigt som-marlov som , så det kan hända atthan får vänta än på det här beslutet.Men innan jag går på sommarlov den ijuli kommer att få ta del av beslutet.Anf. 24 ()Fru talman! Det må vara så att vi inte vet hurstor privatimporten av öl långsiktigt kommer att bli.Men vi har sett en kraftig ökning, och det förefaller juinte vara någon särskilt framsynt politik att vänta sålänge att AB Svenska Returpack i värsta fall får rätt,och att det blir en så stor privatimport av ölburkar attföretaget tvingas träda i likvidation. Då bryter helaåtervinningssystemet samman.Med den extremt höga beskattning på öl som vihar i är det ofrånkomligt att vi får en rejältökad privat import och att vi i detta system därmed fårett ökat svinn som långsiktigt blir ett hot mot syste-met. Under alla omständigheter innebär det en dis-kriminering av svenska bryggerier och av ett specielltförpackningsslag när de kostnaderna skall täckas.Frågan kräver alltså en lösning och politiska be-slut. Det här systemet kom ju till genom politiskabeslut. Det tror jag är ganska uppenbart. Det förefallervara uppenbart också för regeringen, eftersom manbereder ärendet med siktet inställt på att kunna ta ettbeslut före sommaren.Det är tråkigt att vi inte kan få ett tydligare beskedom hur resonemangen i departementet går. Personli-gen är jag, som sagt, inte särskilt intresserad av vilkenlösning man väljer. Möjligen är ett tips från mig attgenomföra en rejäl sänkning av de svenska alkohol-skatterna på starköl och folköl så att de blir mer inter-nationella. Då skulle problemet lösas av sig självt. Jagmisstänker dock att får vissa svårigheternär det gäller att övertyga t.ex. om detkloka i en sådan politik.Vi ser med intresse fram emot miljöministernssemester och framför allt emot det beslut som skalllevereras innan denna semester påbörjas.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1994/95:144 om uran-brytning i KrasnokamenskAnf. 25 Miljöminister ()Fru talman! har i en interpella-tion frågat statsrådet om han kom-mer att medverka till att representanter för riksdagenoch miljörörelsen, t.ex. som länge arbetatmed frågan, medföljer på den resa som planeras tillurangruvan i samt vilka möjligheterdet finns för och regeringen att ställa kravpå miljö- och hälsoskydd i samband med uranköp frånexempelvis Krasnokamensk.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall svara på interpellationen.Jag har under innevarande vid tre tillfäl-len besvarat frågor i om uranbrytning iRyssland och om importen av uran.Jag har i mina svar uttryckt att det är oacceptabeltatt sådana hälso- och miljöförhållanden som medie-rapporterna redovisar skall få förekomma och attsvenska kraftföretag noga bör ta reda på under vilkaförhållanden som det uran man köper produceras. Jaghar också nämnt att departementet undersöker möjlig-heterna att införa krav på företagen att i förväg förvis-sa sig om att verksamheten hos en avsedd leverantörbl.a. uppfyller internationellt accepterade riktlinjerbeträffande strålskydd, arbetarskydd och miljöskydd.En förutsättning för detta är, vilket jag också redovi-sat, att sådana krav får en bred internationell uppslut-ning och acceptans. kommer därför interna-tionellt att aktivt driva frågan om mer bindande mil-jökrav i samband med uranbrytning, bl.a. inom IAEAoch . Jag har också redovisat att de svenskakraftföretagen informerat om att de i sina upphand-lingskontrakt infört krav på att internationella riktlin-jer beträffande strålskydd och miljö uppfylls hosgruvföretag och leverantörer.Frågeställningen har också tagits upp av riksda-gens näringsutskott i samband med behandlingen avtvå motioner om den svenska uranimporten. I nä-ringsutskottets betänkande (1994/95:NU21), vilketnyligen har justerats, lämnas en noggrann redogörelseför det svar jag lämnat i . Vidare lämnas ibetänkandet en redogörelse för den svenska uranim-porten. Utskottet hänvisar också till den resa tillKrasnokamensk som SSI planerar. Näringsutskottetframför i sin hemställan till inte någonannan ståndpunkt än den jag redovisat och gör hellerinte några särskilda uttalanden angående Statens strål-skyddsinstituts (SSI) planerade resa. Utskottets betän-kande kommer att behandlas i kammaren den 7 juni1995.Enligt vad jag erfarit planerar SSI att genomförasin studieresa till . Studieresangenomförs enligt vad som under hand meddelats migbl.a. mot bakgrund av de diametralt olika uppgifterom förhållandena vid gruvan som förekommit imassmedier. Några officiella uppgifter från ryskamyndigheter om förhållandena finns inte tillgängliga iSverige. SSI kommer att lämna en rapport till Miljö-departementet efter resan.Regeringen har inte och bör inte ta ansvaret för re-san. Det är SSI som planerar och genomför resan.Regeringen bör därför heller inte påverka SSI omvilka som bör ingå i delegationen.Anf. 26 ()Fru talman! Krasnokamensk betyder röd sten.Jag får tacka för svaret. hade jag en frågatill . Anledningen till att jag nu återkom-mer är dels frågans vikt, dels att inspektionsresan tillKrasnokamensk företas av en grupp människor somjag har all anledning att tro är extremt kärnkraftsvän-liga.Är det för att legitimera fortsatt kärnkraftsproduk-tion? Vill man ge möjlighet att fortsätta efter2010? Eller är syftet, som jag hoppats, att eventuelltsluta köpa uran från ? I så fall behövs sammaundersökning i och Kanada.Kärnkraften är en moralisk fråga, en social fråga,en miljöfråga och en ekonomisk fråga.Kärnkraften är en moralisk fråga utifrån frågan omvi i skall bygga vår energiproduktion, halvaelproduktionen, på en exploatering av natur ochmänniskor i , och Kanada.Kärnkraften är en social fråga utifrån det faktumatt människorna där uranet bryts får leva i en miljödär det finns oerhörda hälsorisker genom urandammsom kommer med vinden, genom att husen står påuranhaltig grund och genom att gruvarbetarna kom-mer hem i samma kläder som de haft när de arbetat igruvan.Kärnkraften är en miljöfråga av samma skäl somdet är en social fråga. Dessutom är det genom natur-förstörelsen och genom farliga transporter en ar-betsmiljöfråga. Sedan har vi också risken med självaenergiproduktionen - för att inte tala om den slutligaförvaringen av kärnavfallet!Vid uranbrytning tar det 100 innan varphö-garna har den bakgrundsstrålning som malmen hadeföre uranbrytningen. Det är ändå farligt att bo där.Dalen kallas för Dödens dal. I finns det ocksåen plats där man levt på uranhaltig malm och därmänniskor dött alltför . Ändå är det där mycketlägre strålning jämfört med strålningen från varphö-garna. Dödens by kallas den här platsen i Turkiet.Man kände till hur farligt det var att arbeta och bo påde här ställena.Naturligtvis är kärnkraften också en ekonomiskfråga.När uranet tvättats med vatten och svavelsyrafinns ändå av radioaktiviteten kvar i gruset somdammar och lägger en hinna över allting. Vindensprider dammet, som är starkt radioaktivt, till åkraroch ängar samt över hus och hem. Regnet leder detsedan ner i bäckar. lakas det ur ner tillgrundvattnet.Urangrus används i den betong som man byggersina hus av. Krossat avfall täcker vägarna. Från de härplatserna har en del av vårt uran kommit ända sedan1989!Kom inte och säg att kärnkraften är ren! Det ser jurent ut när vi tittar i ett svensk kärnkraftverk. Menskenet bedrar även där.Man har genom bl.a. kommit framtill hur farlig den låga radioaktiva strålningen är.Fråga aboriginerna, urbefolkningen, i ellerindianerna i reservaten!Dima Litvinov från har varit i Kras-nokamensk, som egentligen är hans ursprungligahemort. Han säger: "Kom hit och titta, säger jag tilldem, så här ren och fin är den, eran kärnkraft. Gåförst på en guidad tur i Forsmark eller Barsebäck.Kom sedan hit och titta på baksidan av den svenskakärnkraften. Kom hit till urangruvan i åk till barnsjukhuset i Tomsk-7 och tala om förde strålskadade barnen att svensk kärnkraft är säkeroch ren.Svensk el är nästan billigast i världen, och elkon-sumtionen är också bland de högsta. Svenskarna an-vänder dubbelt så mycket el som tyskarna, per person.Men i det svenska elpriset räknas inte människorshälsa eller skador på miljön i ett annat land in. Jagundrar hur många ryssar en svensk terawattimmekostar.Vems är felet? Eller det kanske inte är någons fel,bara en av världens tragedier? "Varannan lampa, varannan hårtork och brödrostsamt varannan kilowatt i pappersbruken kommer frånkärnkraften. Vi exporterar ju papper, och vi använderockså mycket papper i Sverige.Vi har, som sagt, nästan världens billigaste el, ochSverige är en av de största förbrukarna av el, medan40 % av kärnkraften går till uppvärmning av hus.Biobränslen, sparande, sol och vind, kraftvärme,motkraft, värmepumpar m.m. är alternativ som ärvälkända i denna kammare och som kunde ge oss renenergi. De föroreningar som ändå finns går att rena.Det här får inte tystas ner.Nu reser en delegation med deltagare från SSI,, , Kraft, SKB och till Krasnokamensk. Min fråga är alltså omriksdagsledamöter och representanter för miljörörel-sen kunde vara med som observatörer för att vi skallfå en mera allsidig belysning av problemet.Att bryta uran anses för farligt för ochsvenskarna. Jag återkommer till det problemet. Menvarför anser inte riksdag och regering att detär för farligt också för ryssar, australier och kanaden-sare att göra samma sak under så mycket värre förhål-landen?Jag tycker att det är märkligt att riksdag och rege-ring inte kan påverka eller sända med en observatör.Halva näringsutskottet åker till . Voredet då inte skäl att göra ett studiebesök i Krasnoka-mensk och tala med miljö- och hälsoministern iRyssland? Det är ju där man sitter inne med den härinformationen.Anf. 27 Miljöminister ()Fru talman! Först vill jag bara protestera motRagnhild Pohankas beskrivning av SSI:s studieresa.SSI:s egna experter som deltar i resan och som skallstudera förhållandena är oberoende och kunniga. Deär inte bundna av några intressen hit eller dit.Regeringen kan inte, och skall inte, bestämma vil-ka som deltar i en studieresa. Vi kan inte, och skallinte heller, besluta om vilka näringsutskottet skallträffa. Det är utmärkt att här i ta initiativbeträffande vilka näringsutskottet bör träffa när det äri , men det har inte regeringen med att göra.Ragnhild Pohanka och jag är säkert överens om attföljs inte säkerhetsbestämmelserna, så skall varkensvenska eller andra kraftbolag handla av t.ex. Krasno-kamensk. Det är viktigt att vi får internationella reglerbeträffande vilka säkerhetsbestämmelser som skallgälla. På lång sikt är det också ytterligare ett argumentför att kärnkraften skall avvecklas.Anf. 28 ()Fru talman! Jag har också ett brev från Krasnoka-mensks borgmästare adresserat till premiärministerTjernomyrdin. Det är förskräckande uppgifter somkommer därifrån och jag tror inte att det ligger i be-folkningens intresse att vara så kritiska, eftersom dehar sina arbetstillfällen där. Jag tror man kan lita pådet. Medelåldern i Krasnokamensk är t.ex. lägre än inågon annan plats i f.d. . Jag kan inte säga hurdet är på alla orter i . Men inte ens andramiljöskadade orter har samma låga medellivslängd,och inte heller graviditetsstörningar. Dessutomhar inte av barnen där problem på grund avden dåliga miljön.Det är en massiv protest mot det sätt på vilket vitillverkar vår kärnkraft. Mer och mer ökar behovet avatt snabbt avveckla kärnkraften. Vi kan inte bygga vårlyx på andra människors död och sjukdom.Anf. 29 Miljöminister ()Fru talman! Förutom har jag också vid tretidigare tillfällen sagt att medierapporteringen när detgäller förhållandena i Krasnokamensk visar att detverkar vara fullständigt oacceptabla förhållanden sområder där.Det frågan gällde var dock studieresan, ochden anser jag inte att regeringen kan eller skall påver-ka. är naturligtvis själv helt fri att göravilka studieresor den vill.Anf. 30 ()Fru talman! Det är min förhoppning att det kom-mer till stånd en studieresa till ellerandra ställen där man bryter uran. I strej-kade gruvarbetarna därför att mil-jöförhållandena var så gräsliga och därför att demärkte att de och deras familjer blev sjuka. Det ärklart att det inte är en händelse att det är på det sättet.Vi känner alla till farligheten.Miljöministern säger att det finns experter med.Det är klart att vi måste lita på experter till en vissgräns, men de kommer ju faktiskt ofta fram till ganskamotstridiga uppgifter. är det min förhoppning attdet här är så uppenbart att även amatörer kan se hurdet är.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1994/95:101 om fastig-hetstaxeringen och småhusägarnaAnf. 31 Finansminister ()Fru talman! har ställt ett antalfrågor till mig med anledning av den allmänna fastig-hetstaxeringen av småhus 1996. Hon hävdar bl.a. atttaxeringsvärdena är höga och ojämnt fördelade i lan-det och undrar om jag är beredd att vidta åtgärdermed anledning härav. Hon efterlyser också åtgärderför bl.a. barnfamiljer som drabbas av ekonomiskaproblem med anledning av höjd fastighetsskatt. Slut-ligen tar hon upp frågan om taxeringen av fastigheter iskärgården.Allmän fastighetstaxering av småhus sker vartsjätte år enligt i fastighetstaxeringslagen fastställdaregler. Nästa allmänna fastighetstaxering sker 1996.Taxeringsvärdet skall bestämmas till ett belopp sommotsvarar av marknadsvärdet. Marknadsvärdetskall i sin tur bestämmas med hänsyn till det genom-snittliga prisläget före det år då all-män fastighetstaxering sker. Regionala skillnader iprisutvecklingen medför helt naturligt också regionalaskillnader i förändringen av taxeringsvärdena. Det äringet märkvärdigt med detta och inget som det i sigfinns anledning att ingripa mot. Jag vill också påpekaatt den genomsnittliga höjningen av taxeringsvärdenavid allmänna fastighetstaxering ser ut att blibetydligt lägre än vid de närmast föregående allmännafastighetstaxeringarna.Beträffande frågan om ekonomiska problem förbl.a. barnfamiljer eller äldre med anledning av uttagetav fastighetsskatt vill jag framhålla att det enligt minuppfattning inte går att se denna fråga isolerat. Rege-ringen har bedrivit ett konsekvent och hårt arbete föratt sanera statsfinanserna. En rad olika åtgärder, bådebesparingar och skattehöjningar, däribland höjt uttagav fastighetsskatt, ingår i saneringsprogrammet. Dessaåtgärder kan naturligtvis inte passera obemärkt i denenskildes ekonomi. Tvärtom innebär det många gång-er stora ekonomiska påfrestningar för hushållen. Re-geringen har emellertid strävat efter att ge sanerings-programmet en sådan sammansättning att det har enrimlig fördelningspolitiskt profil. Några särskildaåtgärder för vissa kategorier med anledning just avden allmänna fastighetstaxeringen är jag därför inteberedd att initiera.Det finns också anledning att framhålla att ett avmålen för saneringsprogrammet är att få ner ränteni-vån. En lägre ränta är till särskild gagn för fastighets-ägarna och i många fall väl så betydelsefull för enenskildes ekonomi som förändringar i fastighetsskat-ten. Det kan dessutom påpekas att den beslutade höj-ningen av nivån på fastighetsskatten från 1,5 till 1,7 %var ett resultat av att den föreslagna försämringen avbostadssubventionerna inte genomfördes.Ulla-Britt sista fråga gäller särreglerför fastboende i skärgården. Jag vill framhålla attdenna fråga har behandlats bl.a. avSkärgårdsutredningen och Fastighetsbeskattningsut-redningen. Ingen av utredningarna har dock ansett attdet funnits tillräckliga skäl för särregler för fastboen-de i skärgården och har därför avvisat tanken på åt-gärder av detta slag. Jag avser därför inte heller att tanågot initiativ på denna punkt.Anf. 32 ()Fru talman! Jag vill tacka finansminister för svaret på min interpellation om taxering-sökningarna för småhusägarna. Tyvärr blev det inteprecis bingo. Av svaret framkommer att inte tänker göra någonting. Han ämnar såvitt jagförstår låta marknadsekonomin styra. Jag hade hop-pats på att som vi kristdemokrater varför en marknadsekonomi på sociala och ekologiskavillkor, men så tycks inte vara fallet. På frågan omvad ministern tänker göra för att förhindra orättvisanoch den ojämna fördelningen i landet blir svaret: "Detär inget märkvärdigt med detta och inget som det i sigfinns anledning att ingripa mot". Men det är justorättvisorna som jag anser är märkvärdigt.Tyvärr upptäckte jag i går att ordet ej hade fallitbort i min interpellation. Den höjda fastighetsskattenfrån 1,5 till accepteras ej av oss kristdemokra-ter. Som det nu står verkar det som vi accepterar den.Nästa mening skulle markera en ytterligare förstärk-ning, att den drastiska höjningen av fastighetstaxe-ringsvärdena är helt oacceptabel. Det är antagligen pågrund av min litet knepiga svenska som ordet ej harfallit bort. Denna miss hade kunnat placera mig påsamma planhalva som . Så är det nuinte, men det är oerhört viktigt att hantera språket rätt,inte minst de små negationerna.Vi kristdemokrater arbetar seriöst med frågan omrimliga utgifter för boendet. Boendet är oerhört vik-tigt för oss människor. Redan i januarimotionenFi:216 till budgeten 1994/95 föreslås av kds 1,5 mil-jard 1995/96 och 1,5 miljard 1998 för sänkning avfastighetsskatten. Detta vill vi kompensera genombesparing av räntebidragen. säger imotion Sk:349, Skattepolitik, till klart ifrånatt den höjning av fastighetsskatten från 1,5 till 1,7 %som en riksdagsmajoritet ställt sig bakom under hös-ten avvisas. I motionen hemställs att beslu-tar sänka fastighetsskatten till . Höjningen inne-bär ett stort ingrepp på bostadsmarknaden, och deninverkar negativt på hushållens möjligheter att klarasitt boende utan bidrag.Fru talman! Vad jag saknar i finansministerns svarär fakta. Det första jag hade förväntat mig av finans-ministern var att få siffrorna diskuterade. Jag skrevdenna motion med något av bävan på grund av att jaginte kunde få fram ett klart underlag, men jag gjordedet som en utmaning. Jag trodde att jag åtminstoneskulle få finansministerns underlag.Vad jag redovisar i min interpellation är siffrorfrån som Statistiska centralbyråntagit fram på uppdrag av tidningen . Depåvisar en genomsnittlig höjning av taxeringsvärdenaför hela riket . Jag redovisar också beräk-ningar från som är publice-rade i Villaägaren nr och som påvisaren mycket ojämn höjning av taxeringsvärdena.När jag nu som relativt ny riksdagsledamot ställerdenna fråga till finansministern och redovisar antagnasiffror hade jag förväntat mig få de faktiska siffrornafrån finansministern på bordet. Snittet av ökningen förriket är ju helt olika i redovisning och iVillaägarens redovisning. Men finansministern kom-menterar inte siffrorna utan säger bara att det inte ärnågot märkvärdigt. Jag efterlyser fakta av finansminis-tern. Var kommer snittet av ökningen att ligga?En annan fråga som jag ställer är om det verkligenär rimligt att markvärden skall kunna få ett sådantövertag över fastighetsvärdet inom speciellt attraktivaområden. Jag har i interpellationen sagt att villaägarnaställer kravet att markvärden inteskall beaktas vid beräkning av fastighetsskatt försmåhus. Jag har erfarit att i bostadsut-skottet till skatteutskottet har yttrat sig om att mark-värdet vid taxering av småhus bör begränsas till just100 . Men finansministern kommenterar inte engräns över huvud taget, utan menar bara att regionalaskillnader i prisutvecklingen helt naturligt också med-för regionala skillnader i förändringen av taxerings-värdena.Fru talman! Min nästa fråga gäller barnfamiljerna.I min interpellation skriver jag att av tvåbarns-familjerna med sammanboende föräldrar är villaägare,en uppgift jag tagit från Villaägarnas riksförbund.Dessa familjer har ofta stora skulder för sina hus.Skall de ha möjlighet att kunna bo kvar?På min fråga om barnfamiljerna får jag svaret attsaneringsprogrammet ger en rimlig fördelningspoli-tisk profil. Inga särskilda åtgärder kommer att vidtas.Jag skulle vilja fråga om det är rimligtatt familjer måste söka socialbidrag på grund av att dehar barn. En rättvis fördelningspolitik innebär för migatt en familj skall kunna vara självförsörjande medhjälp av daghemsplatser eller vårdnadsbidrag för attklara barnomsorgen. Men det innebär inte att familjenskall behöva söka socialbidrag bara därför att man harbarn.Nu har barnbidragssänkningen minskat utrymmetför barnfamiljerna. Ju fler barn familjen har desto merbestraffad blir den.