prot · GI0985 · 1995-04-04 00:00:00 — Detta har regeringen beaktati sin förordning om fördelning av mjölkkvoter.Jordbrukare kan begära omprövning av beslut om tilldelning av mjölkkvot.Denna omprövning kommer att ske efter att kvoterfördelats till de grupper som får kvot vid den förstatilldelningen. Ett skäl till extra tilldelning vid om-prövning skulle kunna vara att djurbesättningen hardrabbats svårt av leukos. Det ankommer på att besluta i dessa frågor.Anf. 48 ()Fru talman! Jag vill börjamed att säga att jag har väckt en motion omden fråga som behandlades . Tyvärr var varken Socialdemokrater-na eller med här. Motionen handladejust om köksväxter. Jag hoppas att beslutet i kamma-ren efter debatten kan bli ett annat än iutskottet.Anf. 49 TALMANNENFår jag be frågeställaren att hålla sig till frågan.Anf. 50 ()Fru talman! skall jag hålla mig till frågan.Många bönder gick in i ett frivilligt leukospro-gram precis . Det innebar att mansåg ut de djur som hade leukos, och sedan skulle manrekrytera från besättningar som var leukosfria. Tyvärrfanns det inte många sådana djur att köpa. Effektenblev att på många gårdar, framför allt små och me-delstora, som hade gått med frivilligt sjönk mjölkpro-duktionen - precis under de år som används förberäkning av mjölkkvoten.På dessa små gårdar är de ekonomiska margina-lerna ganska små. När man nu får sin mjölkkvot upp-täcker man att den är så liten att man inte klarar sigekonomiskt. , framför allt under1993 och 1994, har de byggt upp besättningen igentill den storlek den hade innan de gick med i leu-kosprogrammet.Av de bönder som har överklagat är det ungefär700 som befinner sig i den här situationen. De har fåtten kvot som är så liten att de inte kan fortsätta. Dethär gäller således små och medelstora gårdar. Deligger ofta i precis de områden som vi säger att vi villvärna, eftersom det finns ängs- och hagmarker medhöga biologiska värden. Förutsättningen att kunnabehålla dem är att djur betar där.Skall jag tolka svaret, , så attJordbruksverket kommer att få direktiv och att debönder som har drabbats kommer att kunna få sig enkvot tilldelad när den sista fördelningen av kvoternakommer att ske?Anf. 51 Jordbruksminister ()Fru talman! Först gjorde regeringen en prioriteringav hur kvoterna skall fördelas. Det gällde då böndermed ekologisk verksamhet och nystartare. Riksdagenlade till att man i skall ha särskild prioritet.Nu kommer med ytterligare engrupp som skall ha prioritet. Man kan inte ge allaprioritet. Någon måste vara etta, någon måste varatvå, osv.Dessutom är vi ännu inte riktigt klara med uträk-ningen av hur det här skall fördelas. Preliminärt ver-kar det som om den reservkvot som skall tillgodosebåde regeringens och prioriteringar blirmycket liten. Det kanske inte ens blir någon reserv-kvot. Det är oklart. Framför allt när det gäller de somhar utökat har man bara tittat på ett litet antal fall.I en tidigare debatt med sade jagatt så fort som är klar med sin analysoch sitt underlag skall jag överväga att förändra för-ordningen. Jag kan då bara gå på vad haruttalat. Jag kan naturligtvis också lägga till det härmed leukos. Min principiella inställning är att densom har skött sig genom att gå in i ett sådant här pro-gram egentligen inte borde straffas för det. Men jagkan inte ge ett löfte om att den gruppen ocksåskall prioriteras, så länge jag inte har ett riktigt be-räkningsunderlag.Anf. 52 ()Fru talman! Vi befinner oss i en besvärlig situa-tion, och det tror jag att vi är överens om. Det är pre-cis det jag menar, de bönder som var ambitiösa ibörjan av 90-talet och gick in i leukosprogrammetstraffas . Detta är konsekvensen.Problemet är tyvärr att vi har en för liten mjölk-kvot i . Det kan varken den nuvarande jord-bruksministern eller jag lastas för. Det var den tidiga-re borgerliga regeringen som åstadkom detta. Ju merman tittar på mjölkkvotsfördelningen, desto mer inserman att landskvoten är för liten. Det är svårt att få inalla våra prioriteringar inom den här landskvoten.Jag håller med jordbruksministern om att det ärsvårt att veta hur man skall prioritera. Det är möjligtatt en del av de här problemen löser sig. De böndersom t.ex. inte klarar kravet på gödselvårdsanlägg-ningar till slås ut. En del kanskeslutar och säljer sina kvoter.Skulle det kunna vara möjligt att försöka förhand-la sig till en litet större landskvot för att se till att debönder som oskäligt drabbas skulle kunna få enlitet större kvot? Är det möjligt att tänka sig någotsådant i EU ?Anf. 53 Jordbruksminister ()Fru talman! Först måste vi komma ihåg varför vihar ett kvotsystem inom EU. Det är för att begränsaproduktionen och för att minska överskotten. Därförfick vi en kvot på i . När vifick den kvoten rådde det i stort sett balans mellankvoten och produktionen. Kvoten låg t.o.m. litet överden dåvarande produktionen.Vad som skedde i samband med förhandlingar åretinnan och fram till nu är att väldigt många jordbruka-re spekulerade i att vi nu går in i ett kvotsystem. Despekulerarade i att om de producerar litet mera ochställer in några extra kor kan de få en högre kvot, ochdå blir deras gård mera värd. Jag tycker att det ärväldigt olyckligt. Det strider mot de tankar som utgörgrunden för EU:s jordbrukspolitik på mjölkområdetoch för all del också på andra områden, där man hartilldelat sig områden, basareal, antal djur eller som idet här fallet en kvot. Jag anser att det är uteslutet atttro att vi nationellt skulle kunna få en större mjölk-kvot.Anf. 54 ()Fru talman! Är det inte så, , attden kvot som vi tittade på 1991-1993 egentligen varganska liten, bl.a. beroende på att många gårdar låglitet lågt de åren t.ex. på grund av leukosprogrammet?När de sedan började återfå den produktion de hadehaft innan de gick in i leukosprogrammet har de ham-nat på en annan nivå. Därför räcker dessa 3,3 miljonerton inte till.De bönder som tyvärr drabbas är de böndersom av olika skäl låg på en lägre nivå än vad de har gjort förr eller . De böndersom gick med i det frivilliga leukosprogrammet är grupp som vi nog skulle ha behövt diskutera ochkompensera när vi sökte landskvoten. Det här är enutveckling som borde ha varit väntad, eftersom leu-kosprogrammet var så intensivt just under de här åren.Ett annat sätt är att se om det finns någon möjlig-het att förändra fördelningen av kvoten så att de härbönderna inte missgynnas. Det kanske också är möj-ligt. Jag vill veta om det är tänkbart.Anf. 55 Jordbruksminister ()Fru talman! Det är säkert så som att kvoten drogs ner något på grund av de härleukosprogrammen. Men den stora delen i det härsammanhanget var de bönder som utökade. Det gjor-de de trots många varningar. På ett sätt kan man sägaatt dessa bönder har varit osolidariska. räckerkvoten inte riktigt till. Man måste se över det här.I den eventuella nya fördelningen av kvoter måsteman titta särskilt på de som har utökat. De kanskeskall ha ett större avdrag för att de har spekulerat. Dethär gäller en del av dem - alla har inte gjort det. Detär en möjlig väg.En annan möjlig väg är att man gör ett avdrag föralla initialt, för att få plats med det som harprioriterat och möjligen med dem som har drabbats avleukos i sin verksamhet. Till detta får vi återkommainom några veckor.Anf. 56 ()Fru talman! Jag tolkar detta som att det finns förståelse hos jordbruksministern, och för att bönder vilkasdjur drabbats av leukos är en grupp som drabbashårt vid fördelningen av kvoten och att man är villigatt se över om det finns en möjlighet att se till attdenna grupp inte orättfärdigt drabbas. Är det riktigt?Anf. 57 Jordbruksminister ()Fru talman! Jag sade i mitt svar: "Ett skäl till extratilldelning vid omprövning skulle kunna vara att djur-besättningen har drabbats svårt av leukos". Längre änså vill jag inte gå i form av löften.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1994/95:415 om stöd till fä-bodbruketAnf. 58 Jordbruksminister ()Fru talman! har frågat mig omvilka åtgärder jag tänker vidta för att skydda ochundanta fäbodbruket från EU:s fyrkantiga regler.Visst kan betraktas som krångliga ochtill synes onödigt detaljerade. I flera fall är det fråganom obligatoriska regler för medlemsstaten. Det är ensvensk målsättning att i det fortsatta arbetet sökaåstadkomma en så stor förenkling av regelverket sommöjligt.Vad gäller handjursbidraget skall stöd utgå omtjuren väger . Orsaken till denna regelär att man vill förvissa sig om att djuret har uppnått enviss ålder innan slakt. Denna regel är tvingande, efter-som har valt den s.k. slaktmodellen vid utbe-talning av handjursbidraget.Vad avser mjölkkvoter är EU:s bestämmelsertvingande och omfattar samtliga mjölkproducenter.Mjölkkvoterna är individuella. Det innebär att varjemjölkbonde kommer att få sin produktionskvot. Omproducenten anser sig ha särskilda skäl skall göra en omprövning av sitt kvotbeslut. Ensådan omprövning kommer att ske efter det att denförsta fördelningen av mjölkkvoter är avgjord.Jag vill emellertid erinra om att det miljöprogramsom nu diskuteras också innehåller ett omfattandedelprogram för bevarandet av kulturmiljöer. Inomramen för detta program kommer också stöd att kunnautgå till fäbodsmiljön.Anf. 59 ()Fru talman! Jag får tacka jordbruksministern försvaret, men jag är naturligtvis inte nöjd ur fäbodbru-karnas, kulturens och turismens synpunkt. Jag är alltannat än nöjd.Frågan kan tyckas liten. Den rör bara ca 150 fä-bodbrukare. Men det gäller här våra gamla rötter ochvåra äldsta traditioner som håller på att dö ut. Delevande fäbodar som finns kvar håller Sverigesäldsta tradition levande. Men fäbodfolket och fäbod-bruket är mer än kultur. Det är ett sätt att leva, ochdessutom en form av ekologiskt anpassat jordbruk.När det gäller slaktvikterna är det alldeles horri-belt att man skall bedöma alla djur efter samma be-dömningsgrunder. Det är helt andra raser fäbodbru-karna har. De har rödkullor och hornlösa fjällkor, ochde djuren väger mycket mindre. De kommer aldrigupp i på 10 eller 23 månader. De klarar intedet, och fäbodbrukarna kan alltså inte få någonting.För att behålla genbanken är det oerhört viktigt ser till att få en förändring och att få ett undan-tag. Det går inte att få upp slaktvikterna.Det är en praktisk nisch för människor som villbevara kulturen. Medan djuren betar fritt i skogenenligt sedvanerätt kan man odla vinterfoder och an-vända det till djuren . Men ofta köper manockså, eftersom man i allmänhet inte har någon ma-skinpark.Jordbrukspolitiken, med bl.a. handläggning avförvärvstillstånd, har gjort att det i princip är den sombetalar bäst som får köpa jordbruksfastigheter. Det ärockså en risk för fäbodarna. Hästgårdar och fritids-bostäder prioriteras framför fortsatt småjordbruk.Fäbodbruket utgör, som jag tidigare sade, den sistautposten för svensk rödkulla, fjällko och lantrasgetteri ursprunglig miljö.Anf. 60 Jordbruksminister ()Fru talman! Jag börjar med det som sade sist, dvs. att jordförvärvslagen ger markenoch gården till den som betalar bäst. Förvärvstillståndär trots allt förknippat med ett bosättningskrav i våraglesbygder, och såvitt jag förstår ligger fäbodarna iglesbygder. Det var inte riktigt korrekt det som sades.Jag är inte så bekymrad för dessa fäbodar. I detdelprogram som vi har lämnat till , och somomfattar 100 miljoner, finns dessa väldigt väl repre-senterade. Just denna kulturmiljö, fäbodbruksmiljö, ärett exempel på vad man kan använda dessa pengar till,och det har vi också skrivit. Jag är faktiskt inte be-kymrad över det.Dessutom är miljöprogrammet i övrigt skräddar-sytt för animalieproduktion som kräver bete. Detkräver ett inhägnat område. Men även där tror jag attfäbodar skall kunna komma i fråga.Det finns ett annat delprogram inom miljöpro-grammet där användningen av utrotningshotade hus-djur ingår. De raser som nämndeingår såvitt jag förstår i denna del. Det finns mångaolika delar som man ändå kan se positivt på. Att visedan skall försöka ändra reglerna är en annan sak.Det är ett arbete litet mer på sikt.Anf. 61 ()Fru talman! Själva gårdarna som man äger är of-tast så små att det är mycket lätt att få köpa in demfrån fäbodbruken. Djuren betar ju fritt i skogen enligtsedvanerätt. För den mark där de betar kan man intefå några som helst bidrag, eftersom det ofta är ris- ochmyrmarker, och det godkänns inte för betesrätt.Att inhägna marken är i dagens läge helt omöjligt.Djuren går fritt i skogen och söker sig föda. Det ärdjur som kommer hem automatiskt av sig själva påkvällen. Det går inte att inhägna dem.Det ger en viss öppning med de olika bidragen,vilket jag tycker är positivt, eftersom det är bråttom.Genomsnittsåldern på fäbodbrukare är . Detfinns en hel del unga människor som skulle vara in-tresserade att börja. Det finns 150 brukare, och detfinns kanske 20-30 som står på kö. Det är en storprocent. Men de törs inte med dessa regler.Sedan får fäbodbrukarna inte heller djurstöd, ef-tersom småbrukare måste ha minst tio modertackorför att få djurstöd.Anf. 62 Jordbruksminister ()Fru talman! Avslutningsvis vill jag säga att jaginte tror att vi är så oense. Vi skall titta på detta ochgöra vad vi kan. Jag är också angelägen om att dennakulturmiljö skall kunna bevaras.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1994/95:421 om flygplats iPajalaAnf. 63 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! har frågat mig om jag är be-redd att med arbetsmarknadspolitiska medel medver-ka till att en flygplats etableras i Pajala.Jag anser att det är angeläget att östra effektiva kommunikationer. Dessa är en förutsätt-ning för att regionen skall kunna fortsätta bygga uppsitt näringsliv och för att människor skall få en möj-lighet att stanna kvar, arbeta, bo och leva i området.Pajala kommun har fått avslag från Luftfartsverketpå sin ansökan att få bygga en trafikflygplats. Kom-munen har därefter överklagat beslutet till regeringen.Ärendet bereds i Kommunikationsde-partementet. Jag anser att det inte är möjligt att disku-tera finansieringsfrågan förrän regeringen fattat besluti tillståndsfrågan.Anf. 64 ()Fru talman! Jag får tacka arbetsmarknadsministernför detta svar. Skogen har i olika former länge varitden stora arbetsgivaren i detta område. Det är den intelängre. Därför är den här frågan så viktig för oss iarbetet att få ett förändrat och starkare näringsliv idetta område.Jag vill konkretisera mig, och jag frågar därför ar-betsmarknadsministern: Om regeringen fattar ett an-nat beslut än , är då arbetsmarknads-ministern beredd att delta och diskutera finansieringenav en trafikflygplats i ?Anf. 65 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Först kan det vara viktigt att upp-märksamma att just kommun var den kommuni inland som var först ute med att ställa omsitt näringsliv från jord- och skogsbrukberoende tillden nya dataindustrin. är en av de starka da-taindustrifästena i . Det har man lyckats medtrots att ligger väldigt långt bort från närmasteflygplats.Jag tog del av företagarnas klagan där uppe för etttag sedan. De sade att det inte längre var möjligt attfortsätta så här. De hade t.o.m. själva fått ordna ettflygstråk på älv som bara fungerar under vin-terhalvåret.Ulf Keros fråga var: Om regeringen skulle säga jatill kommun när det gäller frågan om trafik-flygplats, är då regeringen beredd att medverka till attklara finansieringen? i ochockså har varit väldigt positiv tillatt använda en del av länsanslaget för finansieringen.Mitt svar är att jag naturligtvis är beredd att med-verka därest vi kommer fram till att vi skall släppafram en flygplats i . Finansieringen för Pajalaskall på samma sätt som för andra kommunalaflygplatser. Men först skall vi avgöra frågan om viskall släppa fram en flygplats.Anf. 66 ()Fru talman! Jag hör att arbetsmarknadsministernhar följt det senaste som har hänt i kommunen. Manhar använt en isbana på is i arbetet förföretagen som behöver denna service och utvecklingav näringslivet i kommunen.Jag får därför tacka för svaret som jag har fått avarbetsmarknadsministern.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1994/95:400 omkärnsäkerhet i ÖsteuropaAnf. 67 Statsrådet ()Fru talman! har frågat ut-rikesministern vilka riktlinjer regeringen har för detsvenska arbetet med kärnsäkerheten i Östeuropa.Frågan har överlämnats till mig.De svenska bidragen till kärnsäkerhets- och strål-skyddsinsatser i har främstkoncentrerats till åtgärder för att möjligtåstadkomma en så hög säkerhet som möjligt i befint-liga kärnkraftverk som inte kan stängas avenergiskäl.Stödet ges huvudsakligen i form av teknisk råd-givning, expertstöd och andra former av kun-skapsöverföring, stöd till säkerhetsmyndigheter samttill upphandling och installation av säkerhetsutrust-ning i kärnkraftverken. Stödinsatser ges även till strål-skyddsåtgärder, hantering och omhändertagande avkärnavfall, förbättrad beredskap mot radiologiskaolyckor och förbättrad kontroll av kärnämnen.Förutsättningarna för liksom övrigavästländers finansiella satsningar och stödprogram påreaktorsäkerhetsområdet är att de kärnkraftverk sominte håller eller bedöms kunna uppnå internationelltaccepterad säkerhetsnivå skall stängas så snart sommöjligt och ersättas av andra produktionsformer. Ettled i detta arbete är också att stödja satsningar påenergieffektiviseringar och miljöanpassning av ener-gisystem.Det finns inom ramen för multilaterala organplanerade projekt där man uppnår en avsevärd höj-ning av säkerhetsnivån inom kärnkraftsproduktionen iett land genom att göra vissa nyinvesteringar. Som ettexempel kan nämnas den aktionsplan som gruppenG 7 fastlagt för att åstadkomma en stängning av i . Denna plan, som samtliga EU-länder har ställt sig bakom, innefattar investerings-hjälp för att färdigställa två tre kärnkraftverk av mo-dernare konstruktion som ersättning för det energi-bortfall som en stängning av Tjernobyl innebär förUkraina.Som ett annat exempel kan nämnas det föreslagnaMochovceprojektet i , där färdigställandetav två modernare reaktorer knyts till stängningen avtvå mindre säkra reaktorer i drift i Bohunice.EBRD:s medverkan i Mochovce bereds sedan entid tillbaka på basis av ett mycket omfattande utred-ningsmaterial. Denna beredning av projektet pågårfortfarande. Det är först när beredningsarbetet slut-förts som vi från svensk sida kommer att kunna taställning i själva låneärendet.Anf. 68 ()Fru talman! Jag är helt på det klara med att dessasäkerhetsåtgärder är viktiga. De ligger direkt i vårtintresse eftersom vi är i riskzonen. Vi tillhör de när-mast drabbade om någonting skulle hända.Jag tackar för svaret. Jag ville helt enkelt veta hurman ställde sig.Jag trodde att vårt beslut att avveckla kärnkraftdelvis skulle påverka oss när vi är med om dessakärnsäkerhetsåtgärder. Jag trodde t.ex. att våra insat-ser varken direkt eller indirekt skulle få bidra till enökad kärnkraftsproduktion i dessa länder eller geupphov till nya kärnkraftverk.Jag ser av svaret att det gäller två tre kärnkraftverki stället för Tjernobyl och två moderna reaktorer iSlovakien. Man gör alltså fem nya satsningar. Jagtrodde inte att skulle gå med på att förmerakärnkraften eller gå in på att modernisera. Det är intefråga om att modernisera - man bygger ju helt nyareaktorer där.Jag skall inte ta den debatten här. Jag ville bara haklara linjer för hur ser på frågan. Jag tackar såmycket.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1994/95:403 om KubaAnf. 69 Statsrådet ()Fru talman! har frågat om den social-demokratiska regeringen kommer att inleda ett närasamarbete med den kubanska regeringen.Regeringen beslutade att åter-uppta det biståndssamarbete som den förra regeringenavbröt. Orsaken till detta är att vi anser att ett sådantsamarbete främjar en demokratisering på Kuba.Det är inte fråga om att återgå till det omfattandebistånd som vi hade . Då var ett s.k.programland i biståndshänseende, med ett brett sam-arbete inom många sektorer av samhällslivet. Nugäller det att återuppta samarbetet med för ettprogram som gäller kursverksamhet, stipendiatutbyteoch forskningssamarbete.Vi vill inte diskriminera på ett orimligt sätt iförhållande till andra länder i tredje världen. I ställetvill vi ha kontakter och utnyttja dessa på ett konstruk-tivt sätt.Regeringen anser att BITS-finansierade kurs- ochstipendieverksamheter i kan vara ett positivtinslag i en strävan att främja större öppenhet, demo-krati och respekt för mänskliga rättigheter på Kuba.För att åskådliggöra detta kan jag berätta att BITS nubjuder in kubanska deltagare till exempelvis kurser imänskliga rättigheter, fredsfrågor samt journalistikoch demokrati.I dagarna befinner sig också en delegation frånSAREC här i på för att göra en totalutvärdering av allt tidigare forskningssamarbete mel-lan svenska och kubanska forskningsinstitutioner.Man kommer då att gå igenom de 21 projekt somSverige har gett stöd till - många av deminom medicinsk forskning, t.ex. rörande cancer ochvaccinframställning.SAREC kommer att redovisa sin utvärdering föresommaren. På basis av den kommer regeringen att taställning till det fortsatta stödets inriktning och om-fattning.Anf. 70 ()Fru talman! Jag ber att få tacka biståndsministernför svaret på min fråga.Kuba är en av de få kvarvarande diktaturerna ivärlden med en statschef som vid upprepade tillfällenförklarat att han inte har några planer på att övergeden förda politiken, som innebär ett hårt politisktförtryck av landets medborgare.Det bekräftas också i en rapport från FN:s särskil-de rapportör för . Han finner situationen när detgäller brott mot mänskliga rättigheter oacceptabel.Regimen utövar en omåttlig kontroll av ideologiskaskäl över människors dagliga liv i skolor, på arbets-platser och i hemmen. Rätten att uttrycka sig fritt,organisera fackföreningar och ifrågasätta FidelCastros regim existerar inte.Rapporten är full av exempel på hur människor ar-resteras och döms till långa fängelsestraff när de för-sökt utöva dessa mänskliga rättigheter. Åsiktskontrol-len, angiveri, avskedande och förtryck har skapat frustration i samhället.I svaret säger biståndsministern att det tänkta sam-arbetet skulle främja en demokratisering på Kuba.Anser biståndsministern verkligen att ett samarbetemed enpartiregimen är att stödja en demokratisk pro-cess som inte ens existerar? Det trorjag inte att det förtryckta kubanska folket tycker.Anf. 71 Statsrådet ()Fru talman! Jag tror att det kubanska folket anseratt det är riktigt att omvärlden håller kontakt medderas land, med deras forskningsinstitutioner, kultur-arbetare och andra. Det finns inget värre öde i dagensläge än att ett slags Berlinmur sänks mitt i och isolerar det kubanska folket från kontaktermed omvärlden.Jag kan också meddela att en av destörsta biståndsgivarna till just nu är den euro-peiska unionen. Med de mycket försiktiga åtgärdersom vi har vidtagit i det här skedet skulle man kunnasäga att det rör sig om en moderat omman så vill.Det finns dessutom ett mycket starkt affärsintresseför just . reser en svensk dele-gation till . Det är representanter för 10-12företag. De följer i spåren från affärsdelegationer frånFrankrike, , , och -alla med borgerliga regeringar som också stöder denhär verksamheten. Jag menar inte att vi skall följaefter detta. Det är ju fria företag. Men jag tycker inteatt det är riktigt att bryta en isolering som främst iso-lerar det kubanska folket och gagnar regimen. Vikommer på det här sättet att modest bryta isoleringennär det gäller vetenskapligt samarbete och kul-tursamarbete.Anf. 72 ()Fru talman! Jag antar att biståndsministern har lästden resolution som FN:s antog nyli-gen. Där uttrycker man stor oro över de fortsattakränkningarna av de fundamentala mänskliga fri- ochrättigheterna och uppmanar regimen att samarbetamed FN och med den särskilda rapportören. Han harju inte ens tillåtits att besöka landet.Jag anser att det bästa sättet att för närvarandestödja det kubanska folket är att stödja de oppositio-nella demokratiskt sinnade krafterna i i ställetför att etablera ett samarbete med regimen eller medstatliga kubanska myndigheter.Anf. 73 Statsrådet ()Fru talman! Vi delar den syn som kommer fram irapporten från FN:s rapportör om de mänskliga rät-tigheterna.