prot · GI0957 · 1995-02-08 00:00:00 — För säkerhetsskull ber jag, om inte lyssnade, att fåupprepa frågan:Vari består logiken i att först höja arbetsgivarav-giften generellt med 4-5 miljarder för att sedan an-vända 7 miljarder och samma instrument för en bred-sådd av sänkta arbetsgivaravgifter vid nyanställning?Enligt samstämmiga expertomdömen når bara ungefär10 % av utsädet avsedd grobarhet. Hur kan man alltsåförst slå undan förutsättningarna för sysselsättninggenom att höja arbetsgivaravgifterna och sedan an-vända samma pengar och samma instrument för attmed så liten träffsäkerhet åter försöka öka den undan-dragna sysselsättningen?Anf. 83 () replikFru talman! Har det helt undgått attvi har en situation där näringslivet i extrem - ja, jagskulle nästan vilja säga abnorm - grad använder sigav övertid? De som redan är anställda utnyttjas alltsåmaximalt, som ett stort antal människor ärarbetslösa.Menar att vi socialdemokraterskall åse detta med armarna i kors? Naturligtvis inte.Därför går vi in med ett riktat arbetsmarknadsstöd,som riktar sig just till de företag som bör anställa folk- dvs. mindre och medelstora företag. Vidare gälleratt de anställer människor som verkligen är arbetslösaoch som har varit arbetslösa just för attminska övertiden och öka sysselsättningen. Vi får välse vad resultatet blir. får vi facit. Detvore kanske klädsamt om yttrade sigmindre kategoriskt om det här.Logiken är ganska enkel: RAS är till för att justsätta in ett riktat stöd för att uppnå vissa specifikasyften. Alla företag får höjd arbetsgivaravgift. Det ärdet som är skillnaden. Detta leder naturligtvis tillökade inkomster för staten och till ett bättre budget-saldo. Dessutom får vi en möjlighet att finansiera EU-avgiften, vilken och hans parti inte ärsärskilt pigga på att finansiera. Man tror att den näs-tan finansieras av sig själv. Det skulle vara intressantatt få förklarat hur man resonerar på det området.Sedan en motfråga om skattekontrollen till RolfKenneryd, om ni nu är så intresserade: Varför mot-verkade ni i regeringsställning möjlighe-terna till skattekontroll genom att avskaffa skatte-flyktsklausulen, tredjemansrevisionen och bevissäk-ringslagen?Anf. 84 ber ledamöterna att försöka hålla tvåminuters-gränsen för repliker.Anf. 85 () replikFru talman! Först vill jag å det livligaste protesteramot beskrivning av vår insats underregeringsperioden. Vi skulle alltså ha motsatt oss enutökad skattekontroll och en utökad verksamhet föratt undvika skatteflykt och skatteundandragande.Jagförstår att har behov av att slingra signär det gäller arbetsgivaravgifternas användande iolika situationer. Låt mig bara konstatera att LarsHedfors försök att hitta något slags samband mellandet abnorma övertidsuttag som vi har haftoch de åtgärder som föreslås på arbetsmarknads-politikens område icke är trovärdigt. På vilket sätt,, kommer detta att leda till en minskningav just övertiden?Anf. 86 () replikFru talman! Då får jag väl försöka att förklara engång till och använda mig av en annan metodik så attsäga.Om det blir ekonomiskt intressant för företagen attnyanställa människor och dyrt att använda sig avövertid, vad väljer då företagen? Jo, de väljer attnyanställa. Det är den enkla och självklara filosofinbakom detta.När det gäller skattekontrollen, , ärdet möjligt att ni inte motsatte er några åtgärder. omvände er under galgen när det gällde extra resur-ser till skattekontroll, därför att ni var tvungna. Nydemokrati röstade helt enkelt emot er. Ni tvingades attavsätta pengar till extra skattekontroll. Det ni gjordevar, som jag sade, att ni vred vapnen ur händerna påskattemyndigheterna som ni gjorde skatte-systemet krångligare och svårare att kontrollera. Detvar ert bidrag.Anf. 87 () replikFru talman! har rätt när han säger attFolkpartiet gick emot den s.k. värnskatten. Det största problemet med den är att den inte blirtillfällig, tror vi. Regeringen och Socialdemokraternaanvänder fördelningsskäl som argument. Vi har svårtatt se varför man då inte kommer att använda sammaargument för att nästa gång få en höjning från totalt55 % till och från till , för varje litetsteg kan ju då uppfattas som acceptabelt. Men sam-mantaget kommer vi tillbaka till det ruttna skattesys-tem som vi tidigare hade. Då kommer man ifrån denviktiga tanke som fanns i skattereformen, att bara ca15 % av alla inkomsttagare och av de hel-tidsarbetande skulle betala statlig inkomstskatt. Denslås ju i spillror.Just för att det är besvärliga tider och man tar tillhårda ingrepp i olika människors liv säger vi också attvi är beredda att behålla förmögenhetsskatten. Hur serni socialdemokrater, som säger er vara ett parti förjämställdhet, på den orättvisa sambeskattningen iförmögenhetsbeskattningen? Är ni beredda att ta bortden? Är ni beredda att också tillåta bilavdrag för resori samband med att man lämnar och hämtar barn?Anf. 88 () replikFru talman! Det är riktigt som sä-ger, att sambeskattningen inom förmögenhetsskattenär ett något apart förhållande i det svenska skattesys-temet. Men som vi ser det är det en absolut nödvän-dighet, om vi skall komma undan en ganska så omfat-tande skatteplanering på detta område.Vi måste ändå se över förmögenhetsbeskattningen,, eftersom den inte är särskilt effektiv.Det är ganska lätt att manipulera förmögenhetsskattenpå olika sätt. Därför är det möjligt att vi kommer attse över även denna möjlighet. Vi måste helt enkelt haen effektivare förmögenhetsskatt som verkligen driverin skatt från dem som har stora förmögenheter - enviktig rättvise- och fördelningspolitisk fråga.Isa talade om att vi på något vis skulleha saboterat skattereformen när det gäller den s.k.värnskatten. Den är någonting som är provisoriskt. Vikommer att höja den , också det avfördelningspolitiska skäl, för att vi verkligen skall setill att det blir höginkomsttagarna som bär den störstadelen av krisbekämpningens bördor. Att vi på detsättet på något vis skulle återinföra ett ruttet skattesys-tem tror jag inte att det är så stor risk för. Den storarisken är ju om ni får möjligheter att fullfölja denpolitik som ni genomförde under er regeringstid, då niinförde åtta olika nivåer i kapitalbeskattningen. Det ärdäremot ett sätt att underminera skattereformen. Niinförde olika typer av avdrag som kan användas iskatteplanerande syfte. Detta måste vi återställa, vil-ket vi också har gjort.Anf. 89 () replikFru talman! Det var bra att inte sådär abrupt avvisade tanken på att ta bort sambeskatt-ningen när det gäller just förmögenheter. Annars finnsdet redan en utredning som har visat att det är fulltgångbart och riktigt att göra det. Den visar också från skatteförvaltningarnas sida får lägga nerganska mycket tid och ork på detta.Vi tycker att det är fel att införa värnskatten ocksånu, även om den är tillfällig. Som sagt befarar vi ty-värr att den inte ens kommer att bli tillfällig. TCO harju kallat den för tre miljarders ideologisk bukfylla, såinte ens där är man nöjd med detta.Just i ett läge när behöver uppmuntrakompetensutveckling och få till en ökad tillväxt be-hövs det ekonomiska incitament som är viktiga.Skattesystemet är ett viktigt sådant. Därför tycker viatt det förment fördelningspolitiska argumentet intehåller. Det gör i stället att man minskar intresset förkompetensutveckling och får ett slags "brain-drain",kanske genom utflyttning - vi lever ju nu i ett heltannat samhälle. På så sätt motverkas tillkomsten avnya jobb i Sverige.Jag tycker att det absolut största fördelningspoli-tiska problemet är just arbetslösheten. Det ärockså den största orättvisan mellan dem som har jobboch dem som inte har jobb.Anf. 90 () replikFru talman! , på den punkten råderdet inga som helst delade meningar. Det vi menar äratt det viktigaste sättet att få fart på sysselsättningenär att sanera budgeten och få ner räntan. Det är betyd-ligt viktigare än en skattehöjning på på statsskat-ten. Jag tror inte att det leder till någon större s.k."brain-drain", som talar om.Sedan tycker jag att talar litetgrand föraktfullt om detta med fördelningspolitiken.Är det så väldigt svårt att förstå att om vi skall fånågot slags acceptans för de besparingsåtgärder somvi vill genomföra, som drabbar vanligt folk väldigthårt, att vi då också måste sätta in åtgärder som drab-bar höginkomsttagarna och kapitalägarna? Är det enalldeles orimlig tanke?Har inte och lärt signågonting av den tid då ni satt i regeringsställning ochhöjde skatter för låginkomsttagare och sänkte dem förhöginkomsttagare? Det var ju detta som var en avorsakerna till att ni fick en så stor förlust i valet 1994.Man måste alltså ha med den fördelningspolitiskaaspekten när det gäller skatterna.Anf. 91 () replikFru talman! Först vill jag till säga attdet som han tog upp om skattefusk och skattebortfallär viktigt. Men detta kommer Per , en an-nan vänsterpartist som kommer senare i debatten, atttala mer om.Jag vill ställa en fråga till angåenderekryteringsstödet RAS. Jag har ju haft debatt bådemed och med från Miljö-partiet. Vi har alla tre gjort litet olika bedömningar avhur det skall finansieras. Men bör ju vetabesked, så det bästa är ju att gå till källan.I regeringens budget anges ett underskott på 243miljarder. Om man inte bifaller förslaget om RAS,vad blir då underskottet? Om man alltså inte vidtardenna åtgärd som kostar 7 miljarder, vad blir då un-derskottet? Om man inte inför RAS, vad händer dåmed budgettiteln på 16 miljarder netto? Det är väsentligt att vi fårreda ut detta, så vi slipper att genom olika tolkningarbli nästan osams här i kammaren. Men vetsäkert besked, eftersom en överenskommelse nu ärklar. Vi får säkert ett rakt och entydigt besked, rimli-gen. Annars vore det illa.I finansplanen sägs om fördelning, som vi bådatycker är så viktigt: Analyserna visar en något störreprocentuell minskning av den disponibla inkomstenför hushåll i lägre decilgrupper än för dem med ge-nomsnittliga inkomster. Det står i klartext att demsom har lägre inkomster skall man procentuellt ta merav än av dem som har högre inkomster. Det tyckerinte jag är bra, , men det är dock rege-ringens politik.Varför då inte ändra på det, , genomatt bifalla våra förslag? Ni socialdemokrater hade juett utmärkt förslag om att höja grundavdragetför lägre inkomster. Detta föreslog ni i januari 1994.Om ni gör så, förbättras ekonomin för lägre decil-grupper. Kan vi ta bort grundavdraget för dem somligger över brytpunkten, så får vi en fin fördelnings-politik.Anf. 92 () replikFru talman! Jag tror nog att vethur det förhåller sig med grundavdraget. Det var ju entypisk konjunkturpolitisk insats som vi ville göra i enmycket tydlig och utpräglad lågkonjunktur. Sedandess har ju faktiskt förhållandena förändrats, LarsBäckström. är vi på väg rakt in i en högkonjunk-tur, och då är det inte lika viktigt med grundavdraget.När det sedan gäller finansieringen av RAS, LarsBäckström, kommer det att anvisas hur det skall fi-nansieras. Men det är väl ingen dålig gissning att omvi på det här viset lyckas - vilket vi utgår ifrån att vigör - få in fler människor i arbete blir de bättre skat-tebetalare. De betalar mera skatt och behöver mindreunderstöd i form av arbetslöshetsersättningar, stöd förstudier och liknande saker. En del kommer således attbetala sig självt. Så på den punkten behöver inte LarsBäckström vara orolig.Vi är väldigt angelägna om att se till att vi får enfördelningspolitisk rättvisa, och det har jag talat omtidigare. Vi har visat klart och tydligt att de somhar de högsta inkomsterna i betalar avkrisbekämpningen. Det borde väl kunna tillfredsställaLars . De av befolkningen som har delägsta inkomsterna betalar av krisbekämpningensbördor. Vi har dessutom varit så angelägna om att tareda på hur detta slår att vi har gjort undersökningarav olika s.k. socio-ekonomiska grupper. Vi fann då attden som står för den största delen av bördan är kate-gorin högre tjänstemän. Lägre tjänstemän och arbeta-re står för en lägre andel av krisbekämpningens bör-dor.Dessa undersökningar har gjorts av Finansdepar-tementet, och jag för min del litar på dem.Anf. 93 () replikFru talman! Jag ifrågasatte inte riktigheten i depar-tementets bedömningar. Tvärtom, jag vidimerar democh tror på dem. De som har lägst inkomster får enstörre procentuell minskning än de som har störreinkomster enligt s. 52 i finansplanen. Det är just detsom är problemet, att den som har lägre inkomster fåren procentuellt större minskning än den som har hög-re inkomster.När det gäller den högsta och den lägsta decil-gruppen sade ni, när vi diskuterade skattereformen, attdessa var extremfallen. diskuterar jag normalfal-len, decilgrupperna 2, 3 och 4. Dessa får en störreprocentuell minskning än decilgrupperna 6, 7 och 8.Det är enkelt att åtgärda detta. Det är bara att stå fastvid socialdemokraternas förslag . Såenkelt är det. Man höjer grundavdraget. Då tapparman ju 4 miljarder, men detta är enkelt att kompense-ra genom att man trappar av grundavdraget för demsom har goda inkomster.Att det nu är en annan konjunktur har väl inte medsaken att göra. Fördelningspolitik är lika bra oavsettkonjunkturerna. Det vet ju jag att tyck-er, det är jag helt övertygad om. Och varför intehandla efter det som man tycker? Det vore väl rimligt.Lars sade att detta säkert kommer att fi-nansieras. Ja, det tror jag säkert. Men hur påverkasbudgetposterna? Det är ju det som är det intressanta.Roy sade att budgetposterna icke allspåverkades. Det var redan fullständigt konterat inomdet som kallas TUB. sade att det finan-sieras till stor del med dynamiska effekter och sedanpå något annat sätt. Mina frågor är då: Hur påverkasbudgetposterna? Blir det från 16 minus 7 inom TUB?Vad händer med dessa poster? Minskar underskottetom man säger nej till RAS? Det är väl ganska enklafrågor det här.Anf. 94 vill påminna om att repliken avser inlägg.Anf. 95 () replikFru talman! gör det ju väldigt en-kelt för sig när han säger att fördelningspolitik är likabra oavsett konjunktur. Betyder det, ,att kommunisterna icke tar någon somhelst hänsyn till konjunkturerna när man skall läggafast sin fördelningspolitik? Kan det inte tänkas då också måste ta hänsyn till vilken typ av kon-junktur det är när man anpassar de fördelningspolitis-ka åtgärderna? Skall det alltid vara exakt sammafördelningspolitiska åtgärder oavsett konjunktur? Dettycker jag verkar väldigt egendomligt.Anf. 96 () replikFru talman! Jag har med intresse lyssnat på LarsHedfors anförande och den debatt som följde. Jagnoterar att han - som regeringens representant här -inte alls kommenterade den ändå ganska stora fråganom skatteväxling för miljön.I mitt anförande pekade jag på att höga skatter påarbete naturligtvis leder till att man straffar ut arbe-tande människor. Låga skatter på miljöutsläpp ochenergi gynnar energislöseri och miljöförstöring. Därråder det en obalans. Den höjning av arbetsgivaravgif-ten som gjordes tillsammans med islutet av innebar att man ytterligare försäm-rade för miljön. Man motverkade en skatteväxling.Det vore ju väldigt intressent att få en kommentarom detta, om det finns någon strategi från socialde-mokraternas sida att införa någon typ av skatteväxlingför miljön.Under valrörelsen var det åtskilliga ledande soci-aldemokrater som talade varmt för en skatteväxlingoch som tyckte att det var en bra idé. Då kan man juinte bara strunta i att diskutera skatteväxling i dennaskattepolitiska debatt, tycker jag.Anf. 97 () replikFru talman! Jag kan gärna kommentera det härmed skatteväxling, . får jag enkänsla av att skatteväxling har blivit något slags troll-formel som i ett enda slag kommer att lösa alla pro-blem när det gäller miljön och sysselsättningen. Det ärnaturligtvis en överdriven förhoppning.Om vi går tillbaka litet i historien, ,är det vi socialdemokrater som har genomfört denstörsta skatteväxlingen i historien och förmodligenockså i den industrialiserade världen. Det gjorde visocialdemokrater tillsammans med genomskattereformen. Då genomförde vi en enorm skatte-växling genom att lägga skatt på miljöstörande ut-släpp och energiförbrukning som vi sänkteinkomstskatten. Det här med skatteväxling är alltsåingenting nytt.Som det har sagts här tidigare är ju inte detta all-deles enkla saker. Den bas som ni vill höja skatten på,dvs. miljöstörande utsläpp och energi, minskar ju justdärför att man höjer skatten. Den bas som ni vill sän-ka skatten på, dvs. arbete, ligger kvar oförändrad. Detkan innebära problem, och dessa problem är natur-ligtvis till för att lösas. Jag är positiv till att man ge-nomför någon typ av skatteväxling. Men låt oss förallt i världen inte göra någonting förhastat. Låt osstitta på hur detta skall ske på ett ordnat och ordentligtsätt. Det är just därför som det är tillsatt en utredning.Direktiven är skrivna och ordföranden är tillsatt. Låtdenna utredning få arbeta i lugn och ro, och sedan kanman se vad den kommer fram till.Anf. 98 () replikFru talman! Det är riktigt att detta med skatteväx-ling inte är någon trollformel. Det är också riktigt attdet krävs många andra åtgärder än bara skatteväxlingför att lösa både miljöproblem och problem medarbetslösheten. Skatteväxling utgör dock en viktig del.Beskattningen på arbete - om man inräknar arbetsgi-varavgiften, vilket man i rimlighetens namn bör göra- är ju internationellt sett väldigt hög i jäm-fört med beskattning på sådant som är miljörelaterat.Detta bidrar naturligtvis till att företagen rationali-serar genom att försöka att ha mindre folk i arbete,vilket leder till arbetslöshet. Man sparar inte likagärna på energi, eftersom det relativt sett är billigare.Detta är ett av huvudproblemen i miljöarbetet, attsjälva skattesystemet och det ekonomiska systemetmotverkar miljöarbetet kraftigt.Jag ägnade rätt mycket av mitt inledningsanföran-de till att visa på att skattebasen för de miljöskattersom vi pläderar för inte minskar så snabbt som LarsHedfors antydde. Också deltog gudbe-vars i arbetet med skattereformen, bl.a. i . Jag var själv med där och fick ige-nom detta med koldioxidskatt. Det har ju inte lett tillatt skattebasen har försvunnit, eller hur? Tvärtom harkoldioxidskatten en ganska stabil skattebas. Det härhandlar om mer långsiktiga problem. Vad vi i Miljö-partiet är ute efter är att vi vill ha ett ekonomiskt sys-tem som långsiktigt verkar för en hållbar utveckling.Det vinner vi alla ekonomiskt på.Jag hoppas att socialdemokraterna kan inta en merkonstruktiv hållning i den här frågan och inte så ideo-logiskt fixerat slå vakt om den nivå som arbetsgivar-avgifterna har just nu.Anf. 99 () replikFru talman! Jag tycker nog att är li-tet väl pessimistisk när det gäller skattebaserna förmiljöskatterna. Tror ni på det här med skatteväxling -vilket ni ju säger att ni gör - måste ni också tro på attskattebaserna minskar. Per definition är det ju på detviset.Avslutningsvis vill jag bara säga att vi socialde-mokrater naturligtvis är positiva till en tanke på skat-teväxling, att få ner skatten på arbete och upp skattenpå miljöstörande utsläpp och energi. Jag vill gärnaerinra om att i det förslag till EU-finansiering som kommer att läggas fram kommerdet också att finnas med en höjd skatt på koldioxid.Det kommer att finnas med en skatt på grus, be-kämpningsmedel i jordbruket m.m. Så vi har redanvidtagit en hel del åtgärder på det området, och jagutgår ifrån att och hans parti kommeratt stödja detta.Anf. 100 ()Fru talman! Jag tänkte säga några ord om tullensmöjligheter med tanke på nu aktuellt budgetförslag attbekämpa den alltför omfattande knarksmugglingen.Först litet grand historia. Jag vill poängtera att det inteär av någon form av populism som jag tagit upp dethär ämnet, utan jag har som kanhända den enda leda-moten i , även under den förra regeringenstid, i frågor och interpellationer tagit upp den, som jagtyckte, väl naiva synen att bara vi kom med i EU såbehövde vi inte ha tull. Jag vill ändå betona att jag ären sann EU-vän, men jag ansåg att den Europol somman föreskrev inte var i färdigt skick. Jag menade skulle behålla tullens arbetsmetodik intill dess attnågot annat bättre kunde förevisas.Den borgerliga regeringen ändrade inställning un-der hösten i fjor. före valet kom en propositionfrån nuvarande regeringen där det klart och tydligtsades att den svenska tullen skall bibehålla sammaarbetsmetodik, baserad på den kunskap och yrkeserfa-renhet som man har, intill dess att vi i avgöratt någonting annat är bättre. Det lät ju bra. Men detgår inte, fru talman, att genomföra. Med det budget-förslag som är presenterat och med tanke på deeffekter det får för tullens verksamhet finns det abso-lut ingen chans att klara det.Före EU-valet var en del tullare litet frågandekring hur man skulle hantera sitt arbete framöver.Bl.a. skrev statsrådet ett brev som gick ut iolika tidningar där hon lovade att det skulle bli somtidigare. Så blev det ju inte. Jag läste svar, inte frånhenne, utan från statsministern till en del oroliga tulla-re. Han säger att man skall behålla samma nivå även ipraktiken som . Men, fru talman, det går alltsåinte. Jag kan förstå människor som säger att tullen ärett elände när deras väskor har blivit undersökta ijakten på en flaska vin eller ett paket cigaretter. Detkan man både ha och mista. När det däremot gällermöjligheterna att bekämpa illegalt införd narkotikavågar jag påstå att det finns ett omfattande och brettfolkstöd för att den verksamheten skall få fortsätta påminst samma nivå som tidigare.Det är också så, fru talman, att tullen har mycketlättare att göra beslag och gör bevisligen de störstabeslagen. Polisens beslag "kostar" mycket mer pengardärför att när en vara finns i landet, krävs mycketstörre resurser att nå resultat.Jag vet väl att tullen måste minska sin verksamhet,men absolut inte på det sätt som man nu har föresla-git. T.ex. i , som inte ligger långt frånChristiania i , kommer tullkontoret attstängas.Fru talman! skall man göra en satsning på dehamnar som har trafik mot . Det får enytterst konstig konsekvens. I och ,där man alltså gjort 18 beslag av narkotika 1994,kommer tullkontrollen att ökas. Men i , och , där man har gjort 700 knark-beslag, kommer verksamheten att minska. Att erhållaförståelse för detta tillhör inte den lättaste av uppgif-ter.Till sist, fru talman, hoppas jag att det här försla-get inte erhåller majoritet i riksdag. Detskulle vara intressant att notera vilket parti i opposi-tionen som i den här frågan skulle våga utmana opini-onen och vara stödparti till regeringen.Anf. 101 () replikFru talman! Jag tillhör också ett oppositionsparti.Sten ställde en fråga. Jag svarar att vi frånVänsterpartiets sida anser att tullen bör ha 75 miljonerkronor extra för kommande budgetår för att hindra derisker som här utvecklat ett resone-mang om. sade att man med anledning avEU-inträdet kanske får dra in 522 tjänster. kräverregeringen att man skall dra in 1 200 tjänster. Där harSten rätt: Det kommer väsentligen att gå utöver narkotikabekämpningen. Vi vill inte ha ett för-svar i form av beridna högvakter, och vi vill inte hel-ler ha en narkotikabekämpning som inte klarar avnågot mer än att kallas för narkotikabekämpning.Därför behövs det extra. Det inne-bär en neutralisering - det är fortfarande en neddrag-ning med 75 miljoner - så att man slipper förändra förEU, och vi klarar av narkotikabekämpning.Sten parti har, såvitt jag förstår, mo-tionerat om . Det är bättre än inget,men det är bättre om får med sig sittparti till 75- miljonersnivån. har enmotion om 100 miljoner extra. Det tror jag inte vi harråd med. Men det får vi diskutera i skatteutskottet.Frågan är väl närmast, , hur Center-partiet och ställer sig. Även Miljöpartiethar vi redan med oss. Det gäller att få med Centerpar-tiet och , som har enskilda motioner i rättriktning men inga anslagsmotioner.Sten och jag får väl tillsammans försö-ka föra dessa partier i den rätta vägens politik vadgäller tullen.Anf. 102 () replikFru talman! Det är inte ofta som jag och LarsBäckström är överens, utom av rent personliga orsa-ker, men i det här fallet även politiskt. Jag delar hansuppfattning.