prot · GJ0923 · 1995-11-15 00:00:00 — Den spänner över ett ganska stort fält, men jagskall begränsa mig till några saker. Vi finner att denkärna som finns i reservationen som går ut på att manicke tar hänsyn inte är sann. Med tanke på den kortatid som har förflutit har vi nått mycket långt, om mantar hänsyn till att det finns 40 000 skogsägare, bådestorskogsbruk och småskogsbruk inräknade. Vi av-styrker därmed reservation 1.När det gäller reservation 2 har både tagit upp problemet med rots-nurr. Rotsnurr har blivit ett problem som förändringenav skogsbrukets metoder har medfört. Men det äregentligen inte hela sanningen. Man pekar direkt utdetta med paper pot som det stora problemet. Natur-ligtvis var materialet dåligt i inledningsskedet, menforskningen och utvecklingen har gått framåt. Menman skall inte se paper pot-systemet och den nyametoden som det enda systemet, utan man skall ju sepå planteringsmetoder över huvud taget. Problemetkan finnas även på andra marker med alltför hetsigplantering. Vad som gäller är att man tar till sigden utveckling och forskning som sker, och det harman gjort inom skogsvårdsbruket. kom-mer det nya forskningsrön. Även storskogsbruket kanpresentera nya rön om metoder för att få fram enutvecklad plantrot i det nya systemet utan att man såatt säga har papper på det. Var och en i den här kam-maren måste väl vara medvetna om att man inte medavsikt sätter sådana plantor som inte kan överleva.Detta är ju en kostnad för företagen, och man jobbarväldigt hårt för att långsiktigt över huvud taget kunnaöverleva som skogsbrukare. I och med detta har vifaktiskt skäl att se framtiden an. Precis som vi skriveri betänkandet är det bättre att se . Skogs-styrelsen har också i uppdrag att ta fram ett skötsel-program för de arealer där problemen finns. Sedanskall resurserna i stort sett läggas på metoder för att fåfram ett bra plantmaterial och på en bra teknik för attsätta plantorna. Jag avstyrker därmed reservation 2.När det gäller reservationerna 3 och 4 kommer viin på den pågående diskussionen om skogsvårdslag-stiftningens framtid, om den skall utgöra en egenlagstiftning eller om den skall införlivas i miljöbal-ken. Här kan man naturligtvis ha skilda synpunkter. två reservationerna går uppfattningarna helt isär.Carl G talade för den moderata reservationen.Han såg ett värde i att skogsvårdslagstiftningen fannskvar som en egen lagstiftning. Det är naturligtvis lättatt ha sympati för en sådan åsikt med tanke på inledande ord om hur viktigt skogsbruketvar, dels för utveckling, dels på grund av attdet bedrivs över hela landet.Enligt reservation vill man helt tabort en del ur portalparagrafen. I stort sett vill manbara se miljömålet som det enda målet, och då är detnaturligtvis fullt riktigt att föra in denna lagstiftning imiljöbalken. Men jag vill avstyrka de båda reserva-tionerna med argumentet att allt detta är väl känt förde människor som håller på att förbereda och skrivapå den nya miljöbalken.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillhemställan i utskottets betänkande och avslag påsamtliga reservationer.Anf. 90 () replikFru talman! krävde att den biolo-giska mångfalden skulle bevaras. Enligt skogsvårds-lagen är det frivilligt. Jag skulle verkligen önska attskogsvårdslagen med sin frivillighet fungerade. Mentyvärr är det inte så.Det avverkas i urskogmed hotade arter. Det är det som är problemet. att dessa arter skall bevaras går det inte att hållapå att utreda saken . Då kan detvara . Man måste se efter vilka insatser sommåste göras nu för att det skall finnas en handlingsfri-het i morgon.Vi i har också fäst uppmärksamhetenpå att det här behövs pengar för att man skall kunnaavsätta områden med akut hotade arter. I den budgetsom skall gälla föreslår social-demokraterna mindre än 200 miljoner. Vi i Miljöpar-tiet anser att 500 miljoner är en absolut nödvändighetför att vi skall kunna ha en valfrihet . Annarshar vi ingen valfrihet, och då har vi inte heller någrahotade arter kvar. Jag vet att det har skett förändring-ar. Många skogsägare har tagit till sig kunskapen.Men kunskapen hjälper ju inte de hotade arterna omde försvinner.Anf. 91 () replikFru talman! prioriteras de områden som vivet är hotade. Ni påstår att det fortfarande sker hejd-lösa avverkningar av urskogar, men det är ett heltfelaktigt påstående. Man borde faktiskt i anknyta till den verklighet som föreligger ochinte försöka göra gällande någonting helt annat.När det gäller fjällskogen lägger Naturvårdsverketfram sin nya strategi, som i princip innebär att mansätter en klar övre gräns. Det kan väl ses som en typav naturvårdsgräns. Det är helt enkelt en föryngrings-gräns. Den strategin kommer att läggas fram föreårsskiftet.En annan typ av hänsyn man kan se är den hänsynsom både småskogsbruket och storskogsbruket tar närdet gäller dessa skydd. Vi kan bara konstatera atthyggenas storlek har minskat. 1993/94 var genom-snittshygget i . är vi nere på4 hektar. Hyggesstorleken minskar med en sådan takt.Det är ett tecken på att man tar hänsyn. Man skärmarav och lämnar våtmarker, precis som inne på. Någonting har hänt.Samtidigt kommer det en oerhörd informa-tionskampanj från . Man når uttill varje enskild skogsägare, ut till skolor och ut tillalla människor som i någon form brukar naturen.Skogsarbetarförbundet drev en hård kampanj fören rikare skog. 100 000 människor i har settdenna.Anf. 92 () replikFru talman! Chefen för , ThorleifIngelöf, skulle inte gå ut till pressen med påståendetatt hotet mot de rödlistade arterna i är stort om han inte var mycket orolig. Han är tjänstemanoch har i uppgift att se till att de hotade arterna fredas.Om han upptäcker att det sker någonting i som kommer att få konsekvenser för morgonda-gen tycker jag att han gör helt rätt i att gå ut och talaom det: sker det fortfarande avverkning avskogsområden med akut hotade arter. skeravverkning i områden med akut hotade arter. Det ärverkligheten.Vi i anser att det är så pass akut attdet måste uppmärksammas . kan det varaför sent. Jag hoppas att inte med sittinlägg menar att det kan vänta till morgondagen. I såfall tror jag tyvärr att kommer att blimycket besviken , för då kommer det antag-ligen att visa sig vara för sent.Anf. 93 () replikFru talman! Jag vill gå tillbaks till huvudinlägg. Hon sade att det vi politiker säger ikammaren inte betyder någonting. Vi pratar en hel delstrunt. Verkligheten talar ett annat språk. Det kanskeligger någonting i detta, . Jag förståratt det finns människor med större uthållighet.Det var väldigt bra att korrigera-de sitt första inlägg och sade "skogsområden" i ställetför "urskogar". Det är klart att det kan finnas någonskorv som kan vara intressant i något område somavverkas.Anf. 94 () replikFru talman! Jag tyckte att det var mycket till-fredsställande att höra uttrycka gillan-de över den nya skogsvårdslagen och hur den nyaskogsvårdslagen har visat sig fungera. Det föranlederett direkt förmodande om att åtminstone och jag tillsammans kommer att verka för att detkommer att bli en separat lagstiftning även i fortsätt-ningen.Anf. 95 () replikFru talman! Det är klart att jag delar uppfattning när det gäller skogsvårdslagen i storadelar, men jag sade också att vi måste vänta på utvär-deringen av vissa saker. finns det klara teckenpå att det måste göras justeringar i skogsvårdslagen,men i huvudsak tror jag att skogsvårdslagen kommeratt bli bra i framtiden.Jag kan nämna några områden som vi börjar fun-dera på . Röjningsaktiviteterna ligger till grundbåde för det kvantitativa och det kvalitativa skogsbru-ket. Skogsplanteringen har också sjunkit mycketdrastiskt - kanske för drastiskt. Det gäller också ran-soneringsparagrafen.Det är naturligtvis för tidigt att säga någontingklart, men vi får fortsätta att följa frågan.Anf. 96 ()Fru talman! Det har redan sagts från denna talar-stol att skogen är vår viktigaste naturresurs. Den ärockså den viktigaste inkomstkällan för somland. Den har en stor betydelse för vår bytesbalans.Den ger också väldigt många jobb.Carl G redogjorde ganska bra för dettainledningsvis. Han poängterade också att det inte baraär skogens ekonomiska värden som är viktiga. Vi harmöjligheter till rekreation och naturupplevelser iskogen som få andra människor i världen har. Det ärnaturligtvis viktiga saker att ta hänsyn till och vårda.Det råder ingen tvekan om att de människor som ärsysselsatta i det svenska skogsbruket också är besjä-lade av denna tanke och denna vilja. Det har föränd-ringen av skogsvårdslagen och det som har hänt däref-ter klart visat.Behandlingen av skogen är annorlunda änden var tidigare som ett resultat av en förändradskogsvårdslagstiftning, men naturligtvis inte baradärför. Det är också ett resultat av den kunskapsupp-byggnad som har skett, inte bara hos skogsägarna utanockså hos dem som jobbar i skogen, dvs. de som köravverkningsmaskinerna och gallringsmaskinerna ochsom över huvud taget är verksamma i de avverkningarsom sker både av bolagsskog och av enskild skog.Det finns ett grönt kort . För att få detta grönakort skall man ha en utbildning där man lärt sig vilkavärden som finns i naturen. Väldigt mycket av det vivill bevara är ju sådant som vi inte ser. Det är lavaroch kryp av olika slag. Det måste man känna till föratt begripa att det är värt att bevara. Den kunskapen äravsevärt mycket större än den var bara för femår sedan. Den är ännu större jämfört med hur den varlängre tillbaka. Men längre tillbaka i tiden skötte sigdetta mer på ett naturligt sätt, eftersom uttagen intevar så stora och mångfalden i brukningsmetoderna varstörre.Skulden till att det blev som det blev är naturligt-vis flerfaldig. Den skogsvårdslagstiftning vi hade,som ställde utpräglade krav på att det skulle finnasekonomiska utgångspunkter för skogsbruken, varavgörande. Den hade naturligtvis en väldigt storskuld. De som inte lydde lagen då, lät lösslyn växaoch gallrade på sitt sätt framstår faktiskt sommer framsynta än de som följde lagen till punkt ochpricka. Det är i och för sig allvarligt, men det var detsom var grunden för förändringen av skogslagstift-ningen. Man skulle ge ett större ansvar till den enskil-de brukaren. Som jag ser det har man tagit detta an-svar på ett väldigt bra sätt. Det har flera redan pratatom här i talarstolen.Utskottet var ute på exkursion i ochDalarna. Vi besökte och tittade på derasarbete med just detta. Vi fick en klar praktisk visningav vad det har lett till. Vi var också hos skogsägare iDalarna, som visade hur man där har levt upp tilldessa nya krav. Vad vi lärde oss på den resan var attde förändringar som har skett är betydande och att vikan se framtiden an med tillförsikt.Men det är alldeles klart att det kommer att skemisstag också . Som sadefinns det naturligtvis de som gör fel, men det kommervi alltid att få leva med. Vi kommer aldrig att få ettsamhälle där alla gör rätt. Vi vill inte leva i ett sam-hälle där vi pekar ut för varje människa vad han ellerhon skall göra.Det faktum att vi har givit ett ansvar till dem somhar att sköta detta tycker jag är en fantastisk styrka.Det ger också förutsättningar för att vi skall få enga-gerade människor som vill skapa någonting, och somockså kommer att göra det.Sedan finns det en mängd detaljer som har berörts.Man har bl.a. talat om rotsnurr, och det är naturligtvisinte något som är bra. Vad det beror på är det litetsvårt att säga. Det är ekonomiska kriterier, att manskall effektivisera, som har lett fram till det. Det harkanske också funnits en liten övertro till expertersidéer.Att man sprutade bort lövskogen under 1960- och1970-talet var också en sådan företeelse. De sompläderade för det borde nu träda fram, tala om sinvisdom och stå till svars för den, när nu björkmassa-ved är mer betald är barrträdsmassaved.Detta visar att människors olika idéer måste tas tillvara. Det är på det sättet vi bäst tryggar en långsiktigoch bra skogsvård. Skogsvården är långsiktig, ochden sträcker sig över en lång tid.Från sida har vi ingen reservationtill betänkandet. Vi tycker att skogsvårdslagen harverkat . Det har hänt väldigtmycket, och vi måste se framtiden an. Sedan finns detnaturligtvis bekymmer.Det har här talats om avstyckning av fastigheteroch kalavverkning. kommer atttala om det senare, och jag går därför inte närmare inpå det. Det är en sådan fråga som harfäst uppmärksamheten på, och där måste det görasnågonting.Vi har tendenser när det gäller röjning och när detgäller plantering. Men det är inte lätt att vara tvärsä-ker. Självföryngring är inget dåligt sätt att få fram nyskog. Det visade sig också vid den exkursion som vigjorde i , där man klart visade att det är ett braalternativ på många marker, dock icke på alla.Fru talman! har avgivit ett särskilt yttran-de. Där tar vi upp det som tar upp i sinreservation, nämligen att skogslagstiftningen börfinnas kvar som en särskild skogslagstiftning. Vitycker inte att det finns anledning att skrivaregeringen på näsan hur det skall vara.Man arbetar med en miljöbalk. Vi har haft ett för-slag till en miljöbalk där skogslagstiftningen intefanns med. Det finns inga sådana planer från vår sida,och vi vill heller inte att den skall vara med. Däremotkan naturligtvis vissa delar av sådant som har medskogens skötsel att göra, framför allt bevarandet avbiologisk mångfald, föras in i lagen. Det är en ganskanaturlig åtgärd.Fru talman! Det här är sådant som man kan prataganska länge om, men jag skall begränsa mig tilldetta. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan.Anf. 97 ()Fru talman! skall täcka lagstiftningsom har att göra med hälsa, miljö och bevarande avnaturresurser. Skogsvårdslagen handlar just om detoch är i själva verket en central lagstiftning för detsom skall innehålla. Det är därför ganskasjälvklart för att skogsvårdslagen skallvara med i miljöbalken.Jag har lyssnat på de andra debattörerna här i dagsom är emot detta. Det gäller i första , men även synpunkter åt samma håll. Såvitt jag kunde höraanförde de i sak inga argument emot att skogsvårdsla-gen skulle in i . Det de sade var att detycker att det är bra med en egen lagstiftning för enspeciell näring.Med det synsättet skulle det inte vara möjligt attha någon miljöbalk över huvud taget. Det är nämligentillämpbart för varenda lagstiftning som skall varamed i balken. Det gäller lagen om kemiska produkter,där Kemikalieinspektionen tycker att det kan vara bramed egen lagstiftning. Det gäller självfallet vattenla-gen, där man på och annorstädestycker att det är jättebra med egen lagstiftning. Detgäller naturligtvis också hälsoskyddslagen, som manär van att tillämpa på ett visst sätt hos myndigheterna,osv.Finessen med är att vi skall få en hel-täckande lagstiftning som tar upp bevarandet ochhanteringen av naturresurserna och de miljöeffekteroch hälsoeffekter detta har. Det handlar om att förenk-la lagstiftningen, att få bort dubbelskrivningar och attfå samma kravnivåer och straffskalor, osv., att sam-ordna så att vi får en heltäckande lagstiftning på om-rådet. Detta vill uppenbarligen ochCarl G motverka genom att hålla en centraldel av den lagstiftning som handlar om just dettautanför.Även om man skall hålla skogsvårdslagen utanförmiljöbalken innebär det att blir tillämp-bar på skogbruket. Man kommer att bli tvungen att haparagrafer i som gäller för skogsbruket,och då får skogsbruket hålla sig till två lagstiftningar,och skogsvårdslagen.Man måste självfallet också göra följdändringar iskogsvårdslagen så att den stämmer överens medmiljöbalken, så att vi inte får två lagstiftningar somsäger olika saker på samma sakområde. Då är detännu svårare att begripa varför man skall hållaskogsvårdslagen utanför.Jag tror att ni har tänkt fel. Ni har reagerat reflex-mässigt för att försvara ett revir. Ni vill ha det i fred,eftersom ni länge har ägnat er åt just detta område,och ni ser inte helheten i det.Det finns ingen nackdel för skogsbruket att föra inskogsvårdslagen i . Det blir tvärtom enk-lare också för skogsbruket. Det har också ett stortpedagogiskt värde för alla som skall följa lagstift-ningen och arbeta med den att man får den samlad,enhetligt och förenklad på detta sätt.Fru talman! Jag yrkar därför bifall till reservation4 och avslag på reservation 3.Anf. 98 () re-plikFru talman! ställer frågor om hur detskall bli med och om skogsvårdslagstift-ningen skall med. Han pläderar också för att det skallvara på det sättet.När beslutade att inte nu införa någonmiljöbalk utan vänta med det sade skulle greja det med regeringen och Socialdemo-kraterna, och då borde man ju veta hur det blir.Hur det blir i slutänden får vi ha en diskussion om.Men faktum är att den skogsvårdslagstiftning som vihar fungerar och är ganska ny. Vi har dessutomen skogsvårdsorganisation som fungerar bra som viockså skall vara rädda om.De instruktörer som vi har på skogsvårdsområdetåker land och rike kring för och instruerar ochlär länsstyrelsernas naturvårdsenheter hur det skall gåtill att driva ett miljöriktigt skogsbruk. Det tycker jagär ett bevis så bra som något på att den lagstiftningoch den organisation som vi har på skogsbruketsområde är bra och bör få vara kvar.Det kommer naturligtvis att i föras inbestämmelser som har att göra med detta, eftersombevarandefrågor av olika slag finns med. Men det ären övergripande lagstiftning. Vi kommer att behövalagstiftning för olika områden även fortsättningsvis.Anf. 99 () replikFru talman! Det som nu sadeär egentligen ett stöd för att ta med skogsvårdslagen imiljöbalken. Han har framhållit hur viktig den är förmiljöarbetet i . Han har sagt att skogsvårdsla-gen gäller skyddet för hotade arter, att bevara denbiologiska mångfalden men också att bevara ochutveckla en viktig naturresurs, och det är just det sommiljöbalken skall innehålla.Finessen med är att samla den typenav lagstiftning. Sålunda kommer med största sanno-likhet skötsellagen för jordbruket att vara med i mil-jöbalken liksom naturligtvis naturvårdslagen, naturre-surslagen osv., som också handlar om att förvaltanaturresurser.Det är ett antal talare som här har framhållit attskogen är en otroligt viktig naturresurs för Sverigemed mycket stor ekonomisk betydelse. Det stärkerargumentet att skogsvårdslagen är en central lagstift-ning för och att den naturligtvis skall varamed, precis som vattenlagen, kemikalielagar, osv.Fru talman! Det faktum att skogsvårdslagen nuhålls utanför vittnar om att i det härfallet inte har begripit själva finessen med miljöbal-ken. Själva grunden för är samordningenav den centrala lagstiftningen. Att ni nu går emotdetta visar att ni inte har tagit riktigt påallvar. Det är grundproblemet. Det gäller också detförslag till miljöbalk som den förra regeringen ladefram, där inte detta var med. Den var mycket splittradoch osammanhängande i stora delar.Anf. 100 () re-plikFru talman! Om vi har begripit några finesser ellerinte får andra avgöra. Men jag tror nog att vi vet vadvi vill och hur vi skall kunna hantera en miljöbalk såatt den ger ett skydd för miljön och de resurser som vivill bevara.Men om inte vi har begripit detta, har inte hellerden utredning som lade fram det grundläggande för-slaget till en miljöbalk begripit det. Och de penetrera-de ju det här under mycket lång tid.Men låt oss diskutera detta när förslaget kommer.Det skall det ju faktiskt göra. Vi väntar fortfarande påmiljöbalken, och det är ett av bekymren.Anf. 101 () replikFru talman! Jag är en av dem som var med i som tog fram det första förslagettill miljöbalk i . Det är riktigt att vi då inte togmed skogsvårdslagen eftersom det fanns en annanutredning som satt och skrev om den. Eftersom denutredningen redan var i gång fann man det praktisktsvårt att göra på något annat sätt. Det sågs som någotman fick ta i nästa steg längre fram. Så är det med denfrågan.Nu har vi kommit fram till detta nästa steg.Skogsvårdslagen är färdigbearbetad. Vi vet hur denfungerar. Det börjar bli dags att inse att detta hör tillmiljöbalken ungefär på samma sätt som vi insett attäven vattenlagen skall vara med. Den fanns ju inteheller med i det ursprungliga förslaget. Det beroddepå att man inte hann med.Det finns inte heller några stora problem. Vi haranalyserat skogsvårdslagen och jämfört den med detövriga som skall vara med i , och vi seringa problem med att integrera den. Man skulle kunnaha ett särskilt avsnitt som handlar om skogsbruk som istort sett är vår nuvarande skogsvårdslag. Det skulleinnebära att man har gemensamma aktsamhetsregleroch gemensamma regler med övrig lagstiftning somberör just bevarande av naturresurser. Man skullekunna utveckla detta tillsammans med miljöfrågorna.Vad i sak säger är egentligenargument för att ta in skogsvårdslagen i miljöbalken.Enda argumentet emot är att man inte har tagit till sigden helhetsyn som i grunden handlar om.Anf. 102 () replikFru talman! Vi ligger kanske litet före vår tid närdet gäller debatten om och skogsvårdsla-gen, precis som jag antydde inledningsvis. Man kandela många av de uppfattningar som för fram. Vi får skäl att debattera den här frågandjupare.Regeringen har ju sagt att den beredningen som nupågår skall lägga fram sitt förslag före som-maren 1997. Då får vi en chans att verkligen ta tag iden här frågan ordentligt och fördjupa oss i den framtill dess att det skall fattas beslut i riksdagen.Det man nu kan skönja är att vi aldrig kan kommaifrån att en miljöbalk måste innehålla någon form avanknytning. Däremot inte sagt att man behöver integ-rera de här två lagarna helt.Anf. 103 () replikFru talman! säger att vi ligger förei tiden. Det är inte kvar tills det här nya för-slaget till miljöbalk skall vara klart. Därför finns detett väsentligt skäl för oss som sysslar med miljöpolitikhär i att markera att vi anser att det är vik-tigt att ha med den centrala lagstiftningen på miljöom-rådet i , och dit hör skogsvårdslagen. Viligger inte före tiden, även om i och försig gillar att ligga före tiden.Leif kom i på anknytningen. Oavsett omskogsvårdslagen läggs i balken eller inte kommerskogsvården ändå att bli tvungen att tillämpa miljö-balken. De allmänna reglerna där kommer att gällaäven skogen. Den täcker av landets yta och haren oerhört central betydelse för biotopskydd ochbevarande av hotade arter osv. Det kommer man inteifrån.Det handlar i stället om att förenkla det hela. Detär därför jag säger att ni tänker fel när ni försökerbromsa den här egentligen ganska självklara proces-sen. Ni ägnar er åt ett revirtänkande som bromsar ennaturlig utveckling att integrera och förenkla lagstift-ningen. Det är inte till nytta för skogsvården att ha enspeciallagstiftning som ligger utanför när man ändåmåste följa den övergripande lagstiftningen på områ-det.Det finns även andra vinster i att ta in detta i mil-jöbalken. Det gör att den i sig blir mer heltäckandeoch mer begriplig. Det har också ett stort pedagogisktvärde för beslutsfattare, inte minst för oss själv här iriksdagen.Även det säger i sak är egentligenen plädering för att ta in skogsvårdslagen i miljöbal-ken. Det vore bra om man kunde tänka om litet grandpå den kanten och hjälpa till att driva på så att denverkligen kommer med i slutändan.Anf. 104 ()Fru talman! I jordbruksutskottets betänkande nr 3behandlas svensk skogspolitik i vid bemärkelse. Meddet här inlägget här i kammaren vill jag aktualisera deproblem som uppstått som en konsekvens av den nyaförvärvslagstiftningen. De har redan noterats här ikammaren av andra talare. noteradeockså att talarstolen i är till för att debatteraaktuella saker i. Det gäller då saker som inte bara äraktuella i utan även ute i vårt samhälle.Det jag syftar på är det som jag skulle vilja kallavår tids baggböleri, dvs. att smarta uppköpare förvär-var skogsfastigheter och omgående kalavverkar allskog på dem. har dessutom de här förvärvenskett genom falska förespeglingar om bosättning, mensedan köpet väl är klart rensas fastigheten på sittskogsvärde och talet om bosättning saknar helt plöts-ligt aktualitet.Carl G sade i sitt anförande att den nyaskogs- och förvärvslagen har blivit en succé. Jag villinte ifrågasätta det. Min ambition med det här inläg-get är inte heller att i grunden ändra på den gällandeförvärvslagstiftningen.