prot · GJ0937 · 1995-12-13 00:00:00 — 233 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 74 m, 22 c, 22 fp, 13 kdsFör res. 2: 1 fp, 19 v, 15 mpFrånvarande: 11 s, 6 m, 5 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.LU14 Reglering av s.k. fakturaskojeri i marknads-föringslagenKammaren biföll utskottets hemställan.UU3 En ny myndighet för kontroll över krigsma-teriel och andra strategiskt känsliga produkterMom. 1 (avslag på propositionen)Först företogs till avgörande hemställan beträffandeyrkande om avslag på propositionen och däreftermotiveringen.Hemställan:1. bifall till utskottets förslag2. bifall till res. 1 (m) och res. 2 (mp)Votering:220 för utskottet87 för res. 1 (m) och res. 2 (mp)7 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 22 c, 23 fp, 12 v, 13 kdsFör res. : 73 m, 14 mpAvstod: 7 vFrånvarande: 11 s, 7 m, 5 c, 3 fp, 3 v, 4 mp, 2 kdsMotiveringen:Kammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 3 (namnet på den nya myndigheten)1. utskottet2. 3 (fp, v)Votering:244 för utskottet56 för res. 315 avstod34 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 58 m, 22 c, 1 fp, 13 kdsFör res. 3: 1 m, 21 fp, 19 v, 15 mpAvstod: 15 mFrånvarande: 11 s, 6 m, 5 c, 4 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdsMom. 6 (lagreglering av riktlinjerna)1. utskottet2. 4 (fp, v, mp)Votering:242 för utskottet56 för res. 417 avstod34 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 57 m, 22 c, 13 kdsFör res. 4: 23 fp, 19 v, 14 mpAvstod: 17 mFrånvarande: 11 s, 6 m, 5 c, 3 fp, 3 v, 4 mp, 2 kdsMom. 7 (förordningar om vissa länder)1. utskottet2. 5 (fp, v)Votering:231 för utskottet43 för res. 542 avstod33 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 46 m, 22 c, 13 kdsFör res. 5: 1 m, 23 fp, 19 vAvstod: 27 m, 15 mpFrånvarande: 11 s, 6 m, 5 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdsMom. 14 (samrådsorganets roll)1. utskottet2. 8 (v, mp)Votering:246 för utskottet34 för res. 836 avstod33 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 38 m, 22 c, 23 fp, 13 kdsFör res. 8: 19 v, 15 mpAvstod: 36 mFrånvarande: 11 s, 6 m, 5 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdsMom. 15 (reglering av nämndens arbetsformer)1. utskottet2. 9 (v, mp)Votering:239 för utskottet35 för res. 942 avstod33 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 32 m, 22 c, 23 fp, 12 kdsFör res. 9: 19 v, 16 mpAvstod: 42 mFrånvarande: 11 s, 6 m, 5 c, 3 fp, 3 v, 2 mp, 3 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UU1 FN inför framtidenMom. 4 (internationella transaktionsskatter)1. utskottet2. res.1 (v)Votering:282 för utskottet35 för res. 132 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 74 m, 22 c, 23 fp, 13 kdsFör res. 1: 19 v, 16 mpFrånvarande: 11 s, 6 m, 5 c, 3 fp, 3 v, 2 mp, 2 kdsMom. 18 (internationell miljödomstol)1. utskottet2. 2 (mp)Votering:297 för utskottet16 för res. 21 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 73 m, 21 c, 22 fp, 19 v, 12kdsFör res. 2: 16 mpAvstod: 1 cFrånvarande: 11 s, 7 m, 5 c, 4 fp, 3 v, 2 mp, 3 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UU9 Verksamheten inom EuroparådetKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av tredje vice talmannen medgav kam-maren att trafikutskottets betänkanden TU5 och TU6fick avgöras i ett sammanhang efter avslutad debatt.12 § Vissa frågor inom Luftfartsverketsområde m.m.FöredrogsTrafikutskottets betänkande 1995/96:TU5Vissa frågor inom område m.m.(prop. 1995/96:65)Anf. 117 TOM ()Herr talman! Det förekommer en ganska vildvux-en flora av bolag och koncerner inom den statligaaffärsverkssektorn. Dess värre blir resultatet av alladessa bolag att insyn och kontroll försvåras, om intehelt omöjliggörs, inte bara för och allmän-heten utan faktiskt också för regeringen och departe-menten.För ett land som internationellt har verkat så kraft-fullt för större öppenhet och offentlighet i den statligaförvaltningen som har gjort är dessa insyns-skyddade företag knappast någon fjäder i hatten.Vi skall nu besluta om en ny bolagskonstruktioninom område. Av de tre bolag som ärföremål för beslut är Swedavia närmast ett in-ternationellt konsultbolag, och bakom det vackertsvenskklingande namnet döljer sigegentligen bara en fastighet på flygplats.Strängt taget hör ingen av dessa verksamheter hemmainom naturliga affärsområde, och vitror det vore till fördel både för verket och för verk-samheterna om bolagen skildes helt från staten ochfick arbeta fritt på marknaden.Det personalmässigt största bolaget, , som bedriver ramp- och expeditionstjänst,kunde också mycket väl fungera som ett självständigtbolag.Vi vill med vår reservation markera att vi anser attdessa bolag skall säljas, separat eller tillsammans, såsnart omstruktureringen har genomförts.Vidare begär regeringen bemyndigande att utfärdafullmakt till och att utfärdaen obegränsad likviditets- och kapitaltäckningsgarantiför A-Banan Projekt tycker att det är principiellt orimligt att en en-skild befattningshavare i ett statligt verk, även om detär en generaldirektör, får fullmakt att för ett obegrän-sat belopp teckna firma. Ensådan fullmakt måste, som vi ser det, begränsas tillvad som är ett rimligt åtagande i varje enskilt fall. Viavvisar därför förslaget om fullmakt i vår andra reser-vation.För tids vinnande, herr talman, nöjer jag mig i dagmed att yrka bifall till denna reservation, nr 2.Anf. 118 ()Herr talman! På förslag av den dåvarande rege-ringen beslutade att bemyndigaregeringen att överföra viss verksamhet inom till bolagsform. Beslutet fattades medutgångspunkt i "behovet att finna nya effektivare ochflexiblare organisationsformer för den del av verksamhetsområde som sker på affärs-mässig basis". Utskottet ser den nya regeringens be-slut om bildande av ochdess föreliggande förslag om bildande av ett holding-bolag m.m. inom mot bakgrund avdet uttalade behovet.Med tillkomsten av har bo-lagsandelen utökats i så hög grad att den utgör enväsentlig del av den totala verksamheten. Det är där-för angeläget från såväl styrsynpunkt som finansie-rings- och skattesynpunkt att ett holdingbolag bildasför att samordna , och Swedavia AB.Utskottet har för sin del inte ändrat uppfattning ifrågan utan finner förslagen stå i överensstämmelsemed önskemål beslut. Vi villdärför tillstyrka förslagen.I reservation nr 1 föreslås att holdingbolaget skallprivatiseras. Utskottet anser att detta yrkande skallavslås. Vi vill erinra om den utgångspunkt som enligtregeringen borde gälla vid bildandet av holdingbola-get, nämligen att ägarstyrningen av den bolagsgruppsom holdingbolaget avsågs kontrollera inte fick på-verkas negativt. Utskottet delar den uppfattningen ochanser att frågan, om någon annan än staten bör utövadenna styrning, inte har större aktualitet nu än våren1993.Vad avser reservation 2 vill utskottet påminna omatt godkände vissa grundläg-gande principer för genomfö-rande. Med den likviditets- och kapitaltäckningsga-ranti som här föreslås uppfylls de åtaganden somstaten har i avtalet med har utskottet gjort det tillägget att det börframgå att garantin gäller samtatt garantin gäller de förpliktelser som detta bolag harenligt de avtal som regeringen godkänt med stöd avriksdagens beslut.Herr talman! Jag vill med detta yrka bifall till pro-positionen och utskottets skrivningar samt avslag påreservationerna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 13 §. )13 § Köp av interregional persontrafik på järn-vägFöredrogsTrafikutskottets betänkande 1995/96:TU6Köp av interregional persontrafik på järnväg (prop.1995/96:46)Anf. 119 ()Herr talman! Regeringens proposition 1995/96:46upptar en framställning om anslag för perioden frånden t.o.m. om 684miljoner kronor för att klara ett bibehållande av denbefintliga trafiken på övre , inklusive Malm-banan, samt på sträckorna ochSundsvall-Östersund. Som förutsättning för bidrag tillden sist nämnda sträckan gäller att avtal med regiona-la intressenter skall tecknas för att trafikvolymernaskall kunna upprätthållas.I totalbeloppet ingår en ersättning om 94 miljonertill SJ för de tjänster - benämnda gemensamma funk-tioner - som SJ tillhandahåller på länsjärnvägsnätet.Herr talman! Från moderat håll har vi vid motsva-rande upphandlingar som tidigare genomförts haftsynpunkter på hur effektivt statens medel utnyttjats.Vi har inte ifrågasatt behovet av rimliga kommunika-tioner men väl ansett att regeringen bör pröva nyavägar för upphandlingen. Resultatet av de upphand-lingar som hitintills verkställts är att samtliga gått entreprenör, SJ. Därmed har den konkurrens somförväntades vid inledningen av den nu använda upp-handlingstekniken totalt uteblivit.Från vårt håll föreslås att upphandlingen genom-förs på så sätt att olika trafikslag får konkurrera medvarandra, så att vi den vägen får pröva vilket/vilkatrafikslag som bäst kan tillgodose det totala trafikbe-hovet. Med ett sådant tillvägagångssätt kan vi få svarpå två frågor: Vilket trafikslag är det ekonomiskt mestrimligt att använda? Hur stor är kostnaden för detalternativ till lösning som regeringen föreslår?Vi är övertygade om att med en sådan upphand-lingsmodell kan en betydande besparing göras. Däri-genom kan anslaget minskas utan att kvaliteten påtrafikutbudet behöver förändras i negativ riktning.Herr talman! Vidare konstaterar vi moderater attvad den nu aktuella upphandlingen beträffar, liksomvarit fallet vid liknande upphandlingar tidigare, måstevi vara kritiska till det förhandlingsmonopol och dendärmed följande konkurrensfördel som SJ har genomatt SJ självt svarar för all trafikledning. Den anmälantill som av annan anbudsgivareinlämnats mot SJ är, tyvärr, ännu inte färdigbehand-lad. Men misstanke om missbruk i avsikt att försvåraför eventuella konkurrenter föreligger från anmäla-rens sida. Det är mycket angeläget att denna frågaklarläggs. Vidare är det angeläget att Konkurrensver-ket verkligen påskyndar slutförandet av det här ären-det.Utskottet kommer i ett betänkande som avhandlassenare att instämma i det krav som visedan tidigare har om en förändring avseende trafik-ledningen. Det ser jag som ett framsteg, även omdessa nya tankegångar inte fått genomslag i det ären-de som vi just nu avhandlar.Herr talman! När det gäller kostnadsposten om94 till SJ, vilken avser att täcka kost-naden för gemensamma funktioner på länsjärnvägar-na, är det enligt vår mening fråga om ett alldeles förstort anslag i förhållande till vad som krävs för attfullgöra uppgiften. Vi föreslår en översyn av prissätt-ningen av dessa tjänster i syfte att kunna minska sta-tens kostnader. Med en upphandling i konkurrens, däralla trafikslag ges möjlighet att konkurrera, känner vioss övertygade om att en anslagsminskning är klartmotiverad.I vår reservation föreslår vi följaktligen enminskning av det totala anslaget med sammanlagt157 avseende nästkommande trafikår.Herr talman! Avslutningsvis vill jag yrka bifall tillreservation 1 från i detta betänkande.Anf. 120 ()Herr talman! beslutades om progres-siva trafikpolitiska principer som utvecklats genombesluten och 1988. Principerna innebär att vårabeslut skall medverka till att vi får den trafik som ärsamhällsekonomiskt lönsam och regionalpolitisktmotiverad. Vi måste få det samhällsekonomiska pers-pektivet att slå igenom på ett sådant sätt att den sombeslutar om en resa eller en godstransport faktisktbetalar marginalkostnaden. I de samhällsekonomiskakalkylerna skall hänsyn tas till miljö, trafiksäkerhetoch slitage på infrastrukturen.Den aktuella propositionen bygger inte på sam-hällsekonomiska överväganden och redovisar ingasamhällsekonomiska kalkyler utan bygger på att ra-men för statens köp skall vara en oförändrad kost-nadsnivå. Regeringen har ju inte alls redovisat vilkenjärnvägstrafik som inte är företagsekonomiskt lönsammen som ändå bedöms vara samhällsekonomisktlönsam eller regionalpolitiskt motiverad.Jag kan inte tro annat än att ett samhällsekono-miskt synsätt i kombination med konkurrens på spå-ren skulle leda till att bl.a. de omdiskuterade nattågenmellan /och /återinförssom ett effektivt färdmedel för många olika behov.Behov finns av allt från tjänsteresor med hög servi-cenivå till billiga privatresor. Ofta glömmer man idebatten bort studerande och andra som veckopendlareller gör enstaka privatresor och som ingalunda harråd att flyga. Dessa utgör ofta en trafikfara vid långanattliga bilresor. Nattågen skulle kanske rent av kunnabli företagsekonomiskt lönsamma.Regeringen måste återkomma med ett beslutsun-derlag som gör det möjligt att fastställa en kostnads-ram som bygger på samhällsekonomiska övervägan-den, så att vi kan gå mot en mer optimal fördelning avtrafiken på olika trafikslag. Därför yrkar jag bifall tillreservation 2.Samtidigt vill jag uttrycka en viss förvåning övermina moderata och miljöpartistiska meddebattörersom i sina reservationer utan närmare underlag kanbestämma sig för att kostnadsramen bör minskas med157 respektive höjas med 130 miljo-ner kronor.Herr talman! För miljöns skull måste vi bygga uppett långsiktigt hållbart kretsloppssamhälle. Gentemotkommande generationer har vår generation inte rättatt låta nödvändiga ändringar i vår materiellt slösakti-ga västerländska livsstil dra ut , årtionde efterårtionde. Därför känner jag en förtvivlan när jag serriksdagens oförmåga att förverkliga de principer somman beslutat om upprepade gånger sedan 1963.1988 års trafikpolitik behandlades i trafikutskottetsbetänkande /88:13. Där framhåller bl.a. folkpar-tisterna och i en klok ochframsynt reservation att de förslag som presenteradesi den då aktuella propositionen inte skulle leda till attmålen uppnåddes. Vi kan se hur rätt de hade.Låt oss inte invänta ännu ett framtida riksdagsbe-slut om nya trafikpolitiska principer för att först däref-ter fatta de konkreta och ibland obekväma beslut somvi förstår är nödvändiga, utan låt oss redan nu begäranya förslag grundade på bättre underlag från regering-en.Anf. 121 () replikHerr talman! uttrycker viss för-våning över att vi har vågat precisera ett besparings-belopp. Underförstått menar han att vi inte kan varariktigt klara över var man skulle hamna med en upp-handlingsmodell av den typ som vi har föreslagit.Utifrån de beräkningar som vi har vågat göra ochde kontakter som kan finnas på detta område intygarvi att vi inte har tagit till en besparingsram i överkant.Snarare torde det finnas ytterligare potentialer, omman vågar pröva den här upphandlingsmodellen. Detär kanske det första steget.Jag känner mig inte ett dugg osäker, herr talman,när det gäller detta med att beloppet skulle vara tillta-get i överkant. Snarare kan vi våga plussa på, omchansen bara ges att pröva det här.Anf. 122 () re-plikHerr talman! Det beror litet på vilket syfte manhar. Jag förstod av anförande attmoderat politik syftar till att minska statens utgifter,inte till att få den trafik som är samhällsekonomisktlönsam och regionalpolitiskt motiverad såsom vi ienhällighet har beslutat . Jag tycker att man bor-de se vad syftet är. Jag trodde att även Moderaternaställde sig bakom trafikpolitiska principer.Då är det rätt svårt att utan samhällsekonomiskt ut-redningsunderlag bestämma att den kostnadsram somminskas med är lagom.Anf. 123 () replikHerr talman! Ingen av oss kan väl fastställa vadlagom innebär i det här fallet. Men vi får utgå från i propositionen har ett rimligt antagande omkostnader mot bakgrund av de förhandlingar somvarit.Jag kan förstå att det är litet svårt att uppfatta vadsom sägs i en sådan här debatt, men just det som Len-nart Fremling efterlyser redogjorde jag för i mitt in-lägg. Jag säger att ett sådant tillvägagångssätt som viföreslår kan ge svar på två frågor: Vilket trafikslag ärekonomiskt mest rimligt att använda och hur stor äralternativkostnaden till den lösning som regeringenföreslår?Vi känner oss övertygade om att vi med en upp-handlingsmodell kan åstadkomma en betydande be-sparing. Därmed torde jag ha bemött farhågor för att vi skulle lämna de regionalpoli-tiska effekterna vid sidan av. Vi tar självklart ansvarför trafikpolitiska beslut och mål.Anf. 124 () re-plikHerr talman! Jag känner mig fortfarande inteövertygad om att har det mål som jaguppfattat att vi har fastställt genom trafik-politiska beslut.Lars säger att man måste utgå från attpropositionen bygger på ett rimligt antagande. Menpropositionen bygger faktiskt på det riksdagsbeslutsom vi fattade om en oförändrad kost-nadsnivå. Året innan hade vi också oförändrad kost-nadsnivå. Det finns alltså inte något samhällsekono-miskt övervägande här. Jag är orolig för att man ipraktiken inte tar tillräcklig hänsyn till miljökostnaderoch trafikolyckskostnader. Min egen gissning på vadman skulle komma fram till för belopp är att ett or-dentligt underlag snarare skulle föra oss närmareMiljöpartiets förslag än moderatförslaget.Anf. 125 ()Herr talman! Jag vill börja med att besvara Len-nart Fremlings fråga. Anledningen till att vi föreslagit130 miljoner är att vi fått den uppgiften att det är densumma som skulle behövas för att bekosta den trafiksom vi föreslår. Det skall jag gå in på så småningom.Jag delar till viss del syn, ochjag noterar att han inte föreslagit några anslag alls.Men tanke på att detta bara gäller en speciell sträckakan jag hänvisa till den trafikpolitik som vi för i övrigtoch de anslag som vi har föreslagit i bl.a. den bud-getmotion som lämnade in den 24 janu-ari.Herr talman! behandlas statens upphandling avinterregional persontrafik. SJ bör enligt ägardirektivenendast driva lönsam trafik, dvs. Den trafik som staten i denna vända upphand-lar för den föreslagna summan av 684 miljoner kronorvisar att det finns andra vinster som bör tas till vara,även om de är företagsekonomiskt olönsamma. Videlar majoritetens uppfattning om att viss tågtrafikbör finnas tillgänglig även om den inte går med eko-nomisk vinst. Andra hänsyn än de som regeringen tarbör tas, vill vi påpeka. Efterfrågan i förhållande tillden efterfrågandes plånbok skall vara ett viktigt in-slag, liksom miljövinster och betydande regionalpoli-tiska positiva effekter.Miljöpartiet har förordat att anslaget höjs med 130miljoner kronor för att nattågstrafiken mellan Dalar-na, och skall kunna återupptas. Detär inte första gången har arbetat för attvärna denna trafik. Trafiken har legat nere i ett årsedan förra beslutet. Konsekvenserna har tyvärr intelåtit vänta på sig.Då nattågen förut var fullbelagda bör man lämp-ligtvis fråga sig var de resenärer som då åkte nattågnu har tagit vägen. Jag undrar om regeringen har ställtsig den frågan. De affärsresenärer som tidigare restemed nattåget till tar nu flyget, och de sominte har plånbok för att betala flyget får helt enkeltstanna hemma. Vi har blivit kontaktade av personerpå forskningsråd som uttryckt sin besvikelseöver att de nu måste ta flyget i stället för nattåget tillGöteborg.Godset, som tidigare till viss del fraktades meddetta nattag, går numera på lastbil. Det är självklartinte heller bra ur miljösynpunkt. Det kan hända attmajoriteten har en annan syn än på det.I nuvarande situation blir det svårare för resenä-rerna att anpassa resandet efter sina behov. Vi menaratt denna nattågstrafik som egentligen kan verka varairrelevant varit viktig för helheten angående främstDalarnas kommunikationer.Överlag väcker denna upphandling frågetecken.Vi i har uttryckt vårvilja att sanera statens finanser och genomföra nöd-vändiga besparingar. Att denna nattågstrafik nu lagtsner, trots att tågen var fullbelagda, måste ses som enföljd av besparingsarbetet. Dock vill vi i detta sam-manhang påminna om utredning ommiljöskulden. Om trafik flyttas över från tåg till vägoch flyg, blir miljöeffekterna inte svåra att räkna ut.Självklart kan man vifta bort med att det ändå rör sigom bara en liten förändring. Då vill vi understryka attdet är helheten som är viktig och vilken politik somligger bakom.Beslutet om att staten skulle upphandla olönsamtrafik fattades då staten inte hade lika krasslig eko-nomi som . Detta är inte enda exemplet på sårbar-heten i konstruktionen för olika verksamheters finan-siering. Därför bör man ifrågasätta om det är rättdirektiv för SJ att sätta lönsamheten först. Vi kan isammanhanget nämna problemet med kommunerna,som inte har råd att betala SJ för tågstopp på den egnastationen och därför tvingas ombesörja andra kom-munikationssätt, t.ex. bussar.Vilka prioriteringar skall göras beträffande lön-samhet? Är det miljömässiga och regionalpolitiskavinster eller rent ekonomiska? Vilket är bäst i detlånga loppet? Det måste ses över inför framtiden.Dock har vi nu konstaterat att nattågstrafiken frånDalarna söderut mot bl.a. , där det fannssåväl efterfrågan som miljövinster, nu lagts ned. Jagskulle gärna vilja veta vilka prislappar detta haft ochom det i så fall varit värt det.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till Miljö-partiets reservation 3 om trafikupphandling.Anf. 126 () re-plikHerr talman! Vi i vill värna miljön ochtrafiksäkerheten. Vi vill göra det med marknadseko-nomiska hjälpmedel. Det är därför som vi yrkar på attregeringen bör återkomma med ett nytt förslag, utgå-ende från nya kalkyler.Jag skulle inte alls vilja ta för gott att den här tra-fiken skulle kosta att bedriva. Jagsade i mitt anförande att nattågen kanske rent avskulle kunna bli företagsekonomiskt lönsamma. Detär inte alls säkert att vi skulle behöva ta med dem i enupphandling. Det är därför som jag är litet förundradöver mina kolleger i debatten som så självsäkert sägeratt vi skall ha det ena eller det andra beloppet. Vimåste få mera underlag. Det har vi yrkat på i reserva-tion 2.Anf. 127 ()replikHerr talman! inlägg måste jagtolka som att han och ställer sig bakomMiljöpartiets förslag om miljöskatter och skatteväx-ling för att göra de trafikslag som är miljöekonomisktrent penningekonomiskt. Det är väl det bästa underlagsom vi kan få för att göra t.ex. nattågstrafiken före-tagsekonomiskt lönsam.Jag har inga problem med att tillstå att 130 miljo-ner kan vara en summa som inte är helt riktig. Det ärden uppgift som vi har fått. Vi har ingen anledning attbetvivla det. Om anser att det kan bli billi-gare är det bara roligt om det blir pengar över. Förövrigt vill jag fortfarande hänvisa till den politik vi föri övrigt vad gäller anslag till järnvägar, vägar osv.Anf. 128 () re-plikHerr talman! Jag tror att det som här framför ligger nära vår politik. Vi brukarförorda miljöskatter och skatteväxling som effektivamarknadsekonomiska styrmedel för att genomföra enbra miljöpolitik.För övrigt vill jag som riksdagsman från Dalarnauttrycka min glädje över att det finns ett så stort in-tresse för trafikförbindelserna med just Dalarna.Anf. 129 ()Herr talman! Det är återigen dags att behandlastatens köp av olönsam järnvägstrafik, sådan trafiksom är olönsam men regionalpolitiskt motiverad. Denberedningsprocess som vi har i samhället för detta göratt den här frågan behandlas två gånger . Förstfattar vi beslut om vilken trafik som det skall finnasriktlinjer för. Därefter anges i budgetpropositionenramarna för denna trafik. Detta är, som sagt, en frågasom återkommer varje år.Det är kanske därför som stökartill debatten litet grand. Han säger att det enligt 1988års beslut skall vara fråga om samhällsekonomisktmotiverad trafik. Det säger inte trafikpolitis-ka beslut. Det säger att köp av interregional person-trafik på järnväg är det som finansierar persontrafiksom är regionalpolitiskt angelägen, men som inte kandrivs på företagsekonomiska villkor. Däremot satsarvi inom infrastrukturen som sådan utifrån samhälls-ekonomiska förutsättningar. Det var bakgrunden tillden debatt som tidigare försökte drai gång.Ansvaret för förhandlingarna om och administra-tionen av den interregionala persontrafiken som körspå järnväg innehas av en kommitté.