prot · GI0999 · 1995-05-03 00:00:00 — Det gäller även att kunna knyta kun-der till för långsiktiga leveranser för att där-med minska risknivån och trygga en så jämn produk-tion i malmfälten som möjligt. Därför anser vi att manmåste kunna pröva delägande för andra intressenter,som kan stärka långsiktigt, öka stabiliteten ochdärmed företagets förmåga att utvecklas.Vi tycker det är olyckligt - och det säger vimycket tydligt redan här - att man i strid med deanställdas uppfattning utser till styrelse-ordförande i . Vi tycker att det vore klart bättreom man försökte utse en mindre kontroversiell personsom har större kommersiell erfarenhet och som gärnafår vara välmeriterad.Jag noterade att man i ett pressmeddelande frånNäringsdepartementet om meritlistaglömt bort BPA. Nordbanken fanns med. Men jag tror inget av företagsnamnen somstår på meritlistan ger någon särskilt god smak i mun-nen i någondera avseendet.När det gäller övriga bolag, , , Ar-landabanan, Nordbanken och ett antal andra bolag,har vi gjort bedömningen att det inte skall vara ideo-logiska låsningar, att de råkat bli statliga, som skallförhindra förändringar i ägandet. Man måste prövavarje enskilt bolag efter dess meriter, förutsättningarför investeringar och förmåga att få kapital att kunnautvecklas.Det är alldeles uppenbart att exempelvis Vattenfalloch har utomordentligt goda förutsättningar attutvecklas till mycket stora slagkraftiga koncerner iEuropa. Men både när det gäller kraftöverföring ochkraftproduktion är det, precis som inom telemarkna-den, fråga om affärer över gränserna och mångagånger mycket kapitalkrävande sådana. Därför är detfrån vår utgångspunkt utomordentligt angeläget att defår möjlighet att betala med egna aktier, så att de fulltut kommer ut på den kommersiella marknaden. Där-med kan man utnyttja den utomordentliga tekniskakompetens som finns i dessa bolag, göra den kom-mersiellt gångbar och ge fler arbetstillfällen i Sverige.Bolagen skall inte sätta sitt ljus under skäppan.Det privatiseringsprogram som genomfördes un-der de gångna tre åren gav statskassan intäkter påöver , pengar som annars fåtttas in via skatter eller nedskärningar i välfärdssektorn.Det gav 500 000 nya aktiesparare. Över-representerade är unga kvinnor, i synnerhet i Norr-land. De har köpt extra mycket aktier. Det har visatsig att uppger att det är ett långsiktigt ägande deavser. markerar tydligt att det är sparpeng-ar från sparbanksboken eller motsvarande som harsatts in i ägandet. Det visar sig också att spridningenär stor över hela landet. Den andel människor somdeltar och köper aktier i företagen i samband medprivatiseringarna i vårt land är större än i något annatland i Västeuropa.Genomsnittligt har prisuppgångarna efter privati-seringarna varit mycket begränsade och ligger nå-gonstans mellan och , med viss spridning,det är fullt klart. Vi har fått en kostnadsnivå påprivatiseringarna som har legat lägre änpå kontinenten och vi har också fått, vilket upprepadeundersökningar visar, ett ganska starkt stöd frånsvenska folket. De som stöder privatiseringarna ärungefär dubbelt så många som de som är emot.Ur vår synvinkel är spridningen av ägandet ochökningen av riskkapitalmarknaden det viktigaste medprivatiseringen. Genom att vi har fått fler aktiespararei , genom att vi förut fick en effektivare, merkonkurrenskraftig beskattning av riskkapital och stabi-lare ekonomisk utveckling tiodubblades nytillförselnav investeringspengar till svenska företag 1994 jäm-fört med ett snitt av . Det är viktigt för attSverige skall få fler arbetstillfällen, fler investeringaroch gärna investeringar som är finansierade medsvenska medel.Dessutom råder det inget tvivel om att de privati-serade företagen har varit utomordentligt aktiva efterde privatiseringar som genomförts under åren.Herr talman! vill jag egentligen bara mar-kera två saker som djupt oroar mig. Det är i praktikenden socialdemokratiska ägarfilosofin, som något över-raskande är antisvensk. Man diskriminerar svensktägande i företagen framför utländskt ägande. Utlän-ningar som investerar i svenska företag är enkelbe-skattade, svenskar är dubbelbeskattade. Det leder ganska dramatisk ökning av andelen utlandsägandei svenska företag. Jag är för fria kapitalrörelser, mendet skall ske på lika villkor.Jag är också mycket kritisk till den hämsko manfortfarande lägger på svenska försäkringsbolag. Denleder till att de har röstsvaga aktier och mindre ägar-positioner i svenska företag än i motsvarande utländ-ska. Genom en felaktig reglering av försäkringsbola-gen på svensk marknad finns en tendens till att svens-kar tar de röstsvaga aktierna, utländska investerare deröststarka.Jag har svårt att förstå denna antisvenska ägarfilo-sofi från sittande regering. Det finns enligt min upp-fattning betydande behov av tillväxt i ekonomin föratt få fler jobb, stabil ekonomi och minskade under-skott. Men då måste vi ha en fungerande riskkapital-marknad, som genererar mer kapital och därmedmöjligheter till investeringar och även ökad tillväxt.Jag tar gärna i emot utländska investe-ringar, men jag förstår inte varför svenskar skall dis-krimineras. Jag förstår inte varför man så krampaktigthåller kvar ett antal statliga företag som i många avse-enden skulle ha stora förutsättningar att utvecklasbättre på marknaden, som vi skulle behövastärka statsfinanserna och kanske undvika en delsmärtsamma nedskärningar.Anf. 87 BO () replikHerr talman! Per talar om att social-demokratin skulle lida av någon sorts ideologiskalåsningar i fråga om hur statligt ägande skall hanteras.Men är det någon som har gjort sig känd för ideolo-giska låsningar är det snarare Per som enkla filosofin att i stort sett allt skall säljas utoch att allt sköts bättre på marknaden och genom attprivatiseras. Det är den enkla ideologiska vägen.Nu säger att han tycker att detkrav på bemyndigande som fanns rent av var stötande.Det är på sätt och vis rätt fint och glädjande, tyckerjag, att Per , när han ärminister, värnar om inflytande. Men förmig och för oss socialdemokrater, som har försökt attvärna det , är det något märkligt att PerWesterberg nu är upprörd över kravet på bemyndi-gande men tidigare inte var ett dugg upprörd över ettbemyndigande som innebar att man helt enkelt satte34 företag på en privatiseringslista för att sälja utdem.Vi skulle säkerligen kunna ägna en längre diskus-sion åt hur den förra regeringen hanterade privatise-ringarna och privatiseringsprogrammet och hur manhandskades med gemensamma tillgångar.Vi skulle kunna diskutera det uttalande som komfrån där man sade att privati-seringsprogrammen riskerar att skada riskkapital-marknaderna.Vi skulle kunna fördjupa oss i frågan om de de-mokratiska aspekterna som finns i detta. Vi skulle då,Per , kunna utgå ifrån det som Per We-sterberg själv var med om, nämligen att inrätta ettantal stiftelser med hjälp av löntagarfondsmedel ochpensionspengar. De ligger helt utanför demo-kratisk kontroll och riksdagskontroll.Det handlar inte om ett bemyndigande. Detta kanicke återtas. Ett bemyndigande kan återtas av riksda-gen. Men när det gäller stiftelserna har den förra re-geringen genom sitt beslut för evig tid lagt dem utan-för det demokratiska inflytandet.Vi skulle kunna ägna diskussionen åt det. Jag skallmed glädje göra det när vi återkommer till frå-gan om statliga företag.Anf. 88 PER () replikFru talman! Det var inte svar på någon av de frå-gor jag ställde i mitt anförande. Men jag skall i varjefall svara på frågor.Först till frågan om stiftelser. Det skapades ettmycket stort antal även under socialdemokratisk re-gim. De forskningsstiftelser som hänvisas till är såda-na som skall arbeta under , plöja ner kapita-let och därmed kunna bidra till den industrirelevantaforskningen. Det skall ge de avancerade produkternaoch förhoppningsvis de bra lönenivåerna i svensktföretagande.När det gäller och privatiseringarna måsteman självfallet vara mycket varsam vid försäljningar.Det var det som var så viktigt när den borgerligaregeringen gick fram. Vi sålde till enbred svensk allmänhet, varav många människor aldrighade varit ägare. Därmed fick vi en större riskkapi-talmarknad med större kapacitet. Säljer man som endel socialdemokratiska statsråd före mig bara till storainstitutioner får man problem. Det har helt rätti.När det gäller de ideologiska låsningarna vill jagklart markera att den förra regeringen nog har visatviss pragmatism. Vi har prövat varje enskiltfall vare sig det gäller , försiktigheten där ochstärkandet av konkurrenskraften, eller , därför att få stabilitet av aktierna såldes och intemajoriteten, eller , där vi behöll över 10 %för att därmed skapa stabilitet i samband med Volvosutträde.När det däremot gäller bemyndigande var skillna-den mellan det borgerliga och det socialdemokratiskaatt vi hade mycket klara riktlinjer för vad regeringenskulle verkställa. Ni ville i praktiken ha ett carte blan-che: köp och sälj som ni tycker, ta hand om utdel-ningarna på mångmiljardbelopp; vi avsäger oss ansva-ret. Det sade ett enhälligt utskott gemensamt nej till,och det tycker jag var bra.Anf. 89 Tredje vice talman ()Fru talman! Ett av de mer anmärkningsvärda för-slagen i budgetpropositionen, åtminstone om vi hålleross till det näringpolitiska området, var regeringensbegäran om ett vittgående bemyndigande när detgäller att hantera ägarfrågorna i de statliga företagen.Med hjälp av en fullmakt ville näringsministern hamöjlighet att t.ex. omstrukturera företag och delta inyemissioner utan att behöva höra riksdagen.Detta förslag väckte berättigad kritik från olikahåll, bl.a. från oss i . Den för Socialdemo-kraterna bittra sanningen är förslaget inte skulle haklarat sig helskinnat igenom en riksdagsbehandling.Nu har socialdemokraterna i utskottet begärt attbehandlingen skall uppskjutas. Det skall komma ett"justerat förslag" eller en "komplettering", som BoBernhardsson nu uttryckte det. Däremot har det integått att få besked om vad denna justering eller kom-plettering kommer att innebära.Man kan befara att det inte innebär någon föränd-ring i den bakomliggande socialdemokratiska värde-ringen när det gäller synen på aktivt statligt företa-gande. Men vi respekterar naturligtvis begäran attuppskjuta behandlingen av ärendet . Viåterkommer när det finns ett nytt och förhoppningsvisbättre förslag.Näringsministerns resonemang visar att det också iövrigt finns stora principiella skillnader mellan ossliberaler och socialdemokraterna när det gäller statligtföretagande. Budgetpropositionen talar om, och BoBernhardsson har också redovisat det, att statligtägande är viktigt för att bidra till mångfald och kon-kurrens och att ideologiskt motiverade privatiseringarskall upphöra.Vår utgångspunkt är en helt annan. Statens uppgiftär att ange ramar och spelregler i samhället, inte minstför näringslivet. Det blir en olycklig sammanbland-ning av rollerna när man uppträder somföretagsägare på den marknad som man själv harangett spelreglerna för.En väl fungerande marknadsekonomi förutsätterprivat ägande. Den konkurrens näringsministern talarom riskerar att bli en i grunden osund konkurrens närstaten är både domare och spelare i samma match.Marknadsekonomi förutsätter att varje före-tag får verka enligt vanliga företagsekonomiska prin-ciper, naturligtvis inom de ramar regering och riksdaghar beslutat om.Om verksamheten inte är lönsam skall den föränd-ras eller läggas ner. Resurserna skall föras över till enannan tillverkning eller tjänst som konsumenternaefterfrågar. För skattebetalarna mycket dyrbara erfa-renheter visar att staten som ägare är mindre känsligför olönsam verksamhet än ett börsnoterat bolag, somhela tiden måste ta hänsyn till sina ägares krav påavkastning. Det betyder i sin tur effektivitet och nöd-vändig anpassning till konsumenternas efterfrågan.Den förra regeringen genomförde därför ett antalprivatiseringar med bl.a. den effekten att vi har fått enkraftig ökning av det privata direktägandet av aktier.Ökningen av det institutionella ägandet och maktkon-centrationen motverkades. Till skillnad från regering-en anser därför att privatiseringen av stat-liga företag bör fortsätta och att intäkterna inte böranvändas för att finansiera nya engagemang.Det återstår att se vad regeringens tankeverksam-het ger för resultat. Vi fårunder alla förhållanden anledning att återkomma.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )9 § Regler för godkända och auktoriserade revi-sorerFöredrogsNäringsutskottets betänkande 1994/95:NU23Regler för godkända och auktoriserade revisorer(prop. 1994/95:152)Anf. 90 ()Fru talman! Vi har att behandla näringsutskot-tets betänkande om regler för godkända och auktori-serade revisorer.Betänkandet är i mycket en konsekvens av vår an-passning till EU. För de godkända revisorerna innebärförslagen en anpassning av miniminivån vad gällerutbildning och praktik till vad som gäller inom EGoch till EG:s s.k. revisorsdirektiv.Utskottet följer regeringens förslag om nya ochförändrade regler och delar också uppfattningen attdet bör ställas upp kompetenskrav för endasten revisorskategori. Därmed skulle också behovet avbegränsningsregler falla bort.Utskottet är inte enigt i alla delar. Jag tänkte där-för utveckla tankegångarna i den moderata reservatio-nen. Den berör tillsynen av revisorerna, som vi mode-rater vill se en annan modell för än vad regering ochutskottsmajoritet vill ha. Enligt vår mening finns detanledning att utarbeta förslag till en självreglerandeform för tillsyn och prövning helt eller delvis i privatregi.I prop. 1993/94:138 om Kommerskollegiumsverksamhet föreslog den förra regeringen att en helteller delvis privat lösning för tillsynen av revisorernaskulle utredas vidare. De starka skäl som då angavsför en privat lösning kvarstår enligt vår uppfattning.Närheten till marknaden och till de berörda aktö-rerna bör kunna öka effektiviteten i verksamheten.Möjligheterna att rekrytera kvalificerade revisorer förtillsyn borde också kunna öka. Kännedomen om revi-sorsverksamheten och de regler och villkor som gällerblir den allra bästa, och fackkunskaperna ger godamöjligheter att bedöma andra revisorers agerande.Ansvaret för tillsynen ger också anledning till endiskussion om moral och etik inom kåren som ärangelägen och som bör leda till att tillsynen ger ettbättre resultat.En privat lösning undanröjer även de problem somföljer av att revisorerna är underkastade en dubbeltillsyn genom att både FAR samt SRS och staten hardisciplinära system. En stor nackdel är att man inomramen för de båda systemen kan komma fram tillolika beslut i samma ärende. Detta leder till sämretrovärdighet både för branschen och för statens till-syn.Det finns heller inga hinder i EG:s revisorsdirektivför att välja en sådan privat lösning av tillsynsverk-samheten. Den förekommer också i flera länder. Detär heller inte främmande i . utövar en mycket fast, hård ochkonsekvent tillsyn av den egna advokatkåren. Jag trorinte att någon skulle vilja påstå att den från statsmak-ten fristående tillsynsverksamheten har resulterat i förmilda bedömningar av den egna yrkeskåren.Ett system för tillsyn, auktorisation och godkän-nande av revisorer måste vara tillfredsställande frånrättssäkerhets- och konkurrenssynpunkt. Även i ettsystem med självreglering måste staten ha ett ansvaratt följa tillämpningen och funktionen hos regelsyste-met. Statsmakterna skall besluta om rättsregler och haett inflytande på tillämpningen av dem.Stiftelseformen är enligt vår uppfattning en lämp-lig verksamhetsform för en helt eller delvis privattillsynslösning. Mot bakgrund av de här fördelarnaborde man därför utarbetat ett förslag till en sådan.Herr talman! Mot denna bakgrund yrkar jag bifalltill den moderata reservationen.Anf. 91 DAG ()Herr talman! Jag vill börja mitt anförande med atttillstyrka hemställan i näringsutskottets betänkande1994/95:NU23 som gäller regler för godkända ochauktoriserade revisorer. avstryker jag denenda reservation som finns i betänkandet och som tarupp frågan om statlig eller privat tillsyn.I detta betänkande finns det fyra områden som jagsnabbt skall beskriva.För det första framgår i propositionen vilka reglersom gäller för EG:s s.k. revisorsdirektiv. Enligt be-tänkandet blir nu detta direktiv uppfyllt. Direktivetföreskriver att en fysisk person får godkännas attutföra lagstadgad revision endast om hon eller han hargenomgått en teoretisk eller praktisk utbildning ochavlagt en organiserad eller godkänd yrkesexamen somär jämförbar med en slutexamen från universitetsstu-dier.En normalstudietid på heltid bedöms liggainom direktivets ram. Den praktiska utbildningenskall därutöver vara . Medlemsstaternaskall också säkerställa att revisorerna är oberoendeoch utför revisionen med yrkesmässig omsorg. Ma-joriteten av ägandet i revisionsbolag skall tillkommapersoner eller bolag som uppfyller villkoren för god-kända revisorer. Det är alltså EG:s revisorsdirektiv.För det andra innebär betänkandet att två revisors-kategorier, godkända och auktoriserade revisorer,behålls tills vidare. För att bli godkänd revisor krävsen utbildningstid , teoretisk och tre årpraktisk utbildning. För att bli auktoriserad revisorkrävs utbildning, teoretisk och fem årspraktisk utbildning. av den praktiskautbildningen skall avse extern revision av stora före-tag.I två motioner har frågan om att endast en revi-sorskategori tagits upp. Regeringen avser att åter-komma till denna fråga senare, men det förutsätter attkompetenskraven för godkända revisorer då ökas.När det gäller frågan om behörighet för godkändarevisorer att revidera stora bolag anser även utskottetliksom regeringen att reglerna bör kunna omprövasinom en nära framtid.För det tredje finns s.k. lekmannarevisorer,dvs. man kan utse personer som inte är kvalificeraderevisorer. Av propositionen framgår det att regeringenanser att lekmannarevisorernas ställning är viktig ochbör värnas och vill att frågan utreds ytterligare. Ut-skottet anser det angeläget att lekmannarevisorernasställning säkerställs och utgår från att regeringenlägger fram ett förslag med denna inriktning.För det fjärde tillstyrker utskottet förslaget sominnebär att särskild behörighet att utföra lagstadgadrevision även fortsättningsvis skall meddelas av sta-ten.Utskottet tillstyrker även förslaget att inrätta en nymyndighet med namnet . skall ha till uppgift att sköta prövning ochtillsyn som följer av den nya revisionslagstiftningen.Samtidigt skall nuvarande arbetemed tillsyn av revisorerna upphöra. Revisorsnämndenskall finansieras med avgifter.Det har funnits ett alternativt förslag, nämligen atttillsynen skall skötas privat. I en moderat motionbegärs att regeringen skall lägga fram ett förslag tillsjälvreglerat, helt eller delvis privat, system för till-syn, auktorisation och godkännande av revisorer.För ett år sedan togs denna fråga upp i sambandmed betänkandet om . Redan dåansåg att det var en fördel om tillsyns-och tillståndsverksamheten privatiserades. I dagensreservation för fram i stort sett sammatankegångar. , som enda reservanter, haruppfattningen att detta är en fördel och att man sä-kerställer att prövning och tillsyn av revisorernapräglas av hög kompetens och god kunskap om devillkor som de reviderade företagen och revisorernaverkar under. anser att det bästa sättet attuppnå denna tillsyn är att den helt eller delvis sker iprivat regi.Frågan måste då naturligtvis bli: Finns det inte högkompetens och möjlighet att sätta sig in i frågorna,om man låter det ske i statlig verksamhet. Jag tror attdetta är en mer ideologisk fråga, dvs. att man villprivatisera antingen det är bra eller inte.Enligt utskottet överväger helt klart fördelarnamed en statlig myndighet för revisionstillsynen. Skäletär att staten har ett stort intresse av kvalificerad revi-sion. Staten behöver beslut om rättsregler. Statenbehöver inflytande över och insyn i tillsynsverksam-heten. måste uppfylla krav påoberoende och integritet. Statlig prövning tillgodoserkrav på rättssäkerhet, konkurrensneutralitet och tro-värdighet. Revisorerna kan medverka i det statligatillsynsarbetet, och tillsynen innehåller myndighets-utövning.Med dessa skäl för en statlig revisionsnämnd av-slår utskottet motion nr N:13.Herr talman! Med anledning av vad jag har sagtvill jag än en gång tillstyrka utskottets hemställan ibetänkande NU23.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )10 § år 1994FöredrogsFinansutskottets betänkande 1994/95:FiU21Riksbankens förvaltning (redog.1994/95:RB1 och RR5)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades efter 12 §. )11 § betänkande 1994/95:TU20Luftfart (prop. 1994/95:100 delvis)Anf. 92 ()Herr talman! Det finns betydande regionala skill-nader mellan olika delar av vårt land. Till följd av enomfattande strukturomvandling har norra drabbats av utflyttning. Kustområdenahar klarat sig bättre än inlandet, som utmärks av enförhållandevis låg andel sysselsatta inom tillverk-ningsindustrin och den privata tjänstesektorn.En kraftfull, flexibel och aktiv regionalpolitik ärett av de medel som har betydelse för att skapa arbete.Den kan därmed bidra till hållbar tillväxt, rättvisaoch valfrihet, så att likvärdiga levnadsvillkor kanupplevas i hela Sverige.För att rätta till obalanserna i vår svenska ekonomiär jag övertygad om att tillväxten måste främjas,satsningen på småföretagen öka och de regionalpoli-tiska åtgärderna förstärkas, speciellt i de mest utsattaregionerna.Herr talman! betänkande nr 20behandlar bl.a. driftbidrag till kommunala flygplatseri skogslänen - flygplatser som i respektive regionerhar stor regionalpolitisk betydelse och stor betydelseför tillväxt, utveckling och företagsamhet.För att möjliggöra en godtagbar standard och ut-veckling för flygtrafiken i dessa regioner ökadefyrklöverregeringen driftbidraget till de kommunalaflygplatserna i skogslänen.Det förslag som regeringen nu lägger fram, sominnebär en halvering av anslaget, kommer att medföraförsämrad flygtrafik, service och utveckling ellerhöjda kommunala kostnader i redan hårt drabbadeområden. Detta är inte god regionalpolitik.Från sida anser vi det vara av mycketstor betydelse att trafiken på dessa flygplatser kanbibehållas på en god nivå och att staten har, och skallha, ett ansvar för att medverka till detta, även i enekonomiskt ansträngd situation. Det är då priorite-ringarna blir, och måste bli, tydliga.Vi föreslår därför att anslaget höjs med 15 miljo-ner kronor utöver regeringens förslag. Därmed uppnåsen oförändrad anslagsnivå jämfört med innevarandebudgetår. Vi föreslår också att minst 20 miljonerkronor skall utgå till flygplatserna i inland,dvs. , , , , Gunnarnoch har för /96 före-slagit ett anslag på , vilket enligt verketinnebär en realt oförändrad nivå jämfört med föregå-ende budgetår.Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifalltill reservation 4. I övrigt yrkar jag bifall till utskottetshemställan i betänkandet.Anf. 93 ()Herr talman! kommer återigen attlämna över ett betänkande till , som vi hoppas tar hänsyn till de tanke-gångar och idéer i form av motioner och reservationersom finns i betänkandet.Från sida har vi tillfogat betänkan-det två reservationer. Vi tar framför allt upp miljöfrå-gorna och de miljöproblem som flyget trots allt vållar.Tankegångarna har handlat om ifall vi skall ha såmånga flygplatser som vi har och om vem som iså fall skall bekosta dem. Det gäller framför allt om-råden som har stora och mindre flygplatser, där järn-vägstrafiken nu byggs ut i allt snabbare takt. Jag tyck-er att man skall se över problemen för att komma tillrätta med de miljöproblem som flyget trots allt ställertill med.När det gäller inland hoppas jag verkli-gen att ser över den regi-onala balansen, vilket ingår i kommitténs direktivet.Norrlands inland är kanske mer beroende av flygtrafikän någon annan plats, eftersom andra kommunikatio-ner inte står till förfogande där. Det gör att problemenatt förflytta sig på ett vettigt sätt inte är rimliga.Vi har också en reservation som gäller Brommaflygplats. Jag skall inte upprepa vad som har sagtsfrån denna talarstol om .