prot · GI09116 · 1995-06-08 00:00:00 — Exempel på sådana ämnen är nonylfenolsom finns i tvättmedel och DEHP som finns i PVC.Jag är övertygad om att detta är ämnen som kommeratt låta höra tala om sig väldigt mycket.Vi i anser att redan nu skallväcka debatten om dessa ämnen i EU. Vi skall ta fastapå försiktighetsprincipen och verkligen driva på så attdessa ämnen försvinner. När det gäller kemikalier hardet ofta varit så att vi har kommit i efterhand. Men viser en stor risk med dessa ämnen. Vi menar att Sveri-ge måste göra en insats här.Ekologi och ekonomi hör ihop. Vi måste knytaihop skatter och avgifter med den miljöpolitik vi villdriva. Vi menar att den skatteväxlingsmodell somMiljöpartiet har lanserat är någonting som vi skalldriva mycket aktivt i EU. Den kan leda oss till ettsamhälle som är i bättre balans med naturen än det vihar . Ekologi och ekonomi hör absolut ihop. Härhar en viktig funktion att fylla.För räkning ställer jag mig natur-ligtvis bakom även de andra reservationerna vi har,men för att vinna tid nöjer jag mig med att yrka bifalltill de tre jag har nämnt.Eftersom yrkade bifall till reser-vation nr 23 skall jag säga något kort om den.Miljöpartiet lade fram en motion under den all-männa motionstiden som handlade om bevarande avkulturväxter. EU är ju som ni vet en institution somlägger sig i allt. Det handlar om detaljer och återdetaljer. Här kan man verkligen se hur man kan byggaupp en byråkrati om man vill det. undrar manhur man kan hitta på så mycket regler som EU tyckskunna.Man har bl.a. infört regler som säger att köksväxt-fröer skall genomgå försöksodling, att de skall certifi-eras, att det skall vara sista förbrukningsdag på demosv. Detta är en process som är mycket dyr. Det inne-bär att de firmor som säljer fröer av framför allt gamlatraditionella köksväxter inte har råd att låta fröernagenomgå hela den här processen. Då tenderar fröernaatt försvinna från marknaden. Detta har skett i EU.Ungefär 2 000 olika arter har försvunnit. Detta ärockså en del av det vi kallar den biologiska mångfal-den.Många av dessa gamla fröer innehåller gener somvi kanske behöver för framtiden. Det kan visa sig attde nya sorter som tas fram - där man ofta har renodlatvissa egenskaper - kanske har tappat de gamla gener-na. Dessa har kanske överlevnadsfaktorer som vi inte känner till att vi kommer att behöva. Om deförsvinner, försvinner de , och då blir vi bio-logiskt mycket fattigare. Vi menar att detta inte fårske. Vi måste anslå pengar så att dessa fröer kan fin-nas kvar. Vi måste verkligen verka inom EU för attändra detta. Detta är något som många länder tagitupp inom EU, t.ex. . De menar att vi måstedriva detta.Den här motionen hanterades inte i det här sam-manhanget, utan i ett tidigare sammanhang. Därföråterkom vi med dessa yrkanden. Vi menar att deegentligen hör hemma i den här skrivelsen. Jag hadeinte tänkt att yrka bifall till den här reservationen förtids vinnande, men eftersom hargjort det måste jag säga att jag är mycket tacksam fördet och yrkar därmed också bifall till reservation nr23.Vi har en del andra reservationer som också tarupp detaljer som vi anser viktiga för att nå det samhäl-le som vi alla pratar så vackert om. Jag hoppas att viså småningom, här i kammaren och i samhället i öv-rigt, kan komma ifrån alla vackra ord på miljöområdetoch bli litet mer konkreta. Jag tror att det är först närvi blir litet mer konkreta som vi kan komma någon-stans.Vi har i det här sammanhanget tagit upp försur-ningen och klimatpåverkan. Där vill vi ha tuffa kravpå hur stor minskningen av kväveoxider skall vara,som jag sade tidigare. Vi menar att en minskning på70 % fram är absolut nödvändigt om viskall klara försurningsproblemen.Vi har tagit upp svavelhalten i fartygsbränslen i enreservation som jag också har talat om . Däranser vi att måste driva på för att sänka sva-velhalten i fartygsbränslen. Vi måste komma ner till0,om vi även där skall se till att försurningen kanminska.Vi har tagit upp kretsloppsanpassningen. Det ärnågonting som många pratar om . Där menar viatt producentansvaret är viktigt, men det viktigastemåste ändå vara att vi kan minska avfallsmängdentotalt. Det måste vara det viktigaste målet att se till attvi får ner mängden avfall.Vidare har vi tagit upp detta med biologisk mång-fald. Det har jag också talat om här.Ibland när man hör diskussionen får man ettintryck av att den största miljöförstöringen i Europafinns i . Så är det inte. I finnsden typ av miljöförstöring som vi hade här . Den är lätt att komma till rätta med. Vi kanreningstekniken.Det är inte en slump att av första-klassarna i är allergiska medan siffran i Balti-kum är . De har inte ett kemikaliesamhälle. Det ärjust genom kemikaliesamhället och den mängd medkemikalier vi har som vi har fått ett miljöproblem påhalsen som är långt svårare att lösa än det som öststa-terna har i dag.Jag hoppas att vi ser till att inte gör detvi har gjort, nämligen att utveckla samma ekonomiskamodell som industriländerna. I så fall får vi även därskriva att den ekonomiska utvecklingsmodell som nuråder är inte förenlig med de ekologiska grundvillko-ren. Faktum är att deras ekonomiska utvecklingsmo-dell är litet mer i harmoni med naturen än vadvår är. Det gäller framför allt med avseende på kemi-kalieanvändningen.Vi har också en reservation som handlar om jord-brukspolitiken där vi menar att vi skall driva ett eko-logiskt mål. Här i säger vi att skall varaekologiskt odlat fram . Vi tycker att det ärett bra sätt att jobba. Det ger oss mål som är mätbara.Vi har också en lång reservation om Euratom. Jagtänker inte ta upp den diskussionen här. Det diskute-rades i kammaren i går. Men vi ställer oss naturligtvisäven bakom den här reservationen.På det hela taget vill jag säga att det är ett viktigtarbete vi i skall bedriva i EU. När jag hörmånga av de EU-anhängare som varit uppe här förstårjag att de svenska framgångarna verkligen måstekomma om det skall finnas någon trovärdighet i detalla som har velat få in oss i unionen har sagt.Anf. 139 () replikHerr talman! är jag litet osäker på vad Gud-run menar. Det är väl huvudsakligen mitteget fel, men jag tror att ibland ock-så är litet oklar. Det gäller nu två moment.Det gäller arbetet i utskottet med relation till EU-frågorna. säger att det är för litetmiljödebatt. Det diskuteras för litet miljöfrågor.Herr talman! Den förra regeringen lade fram ettförslag till en miljöbalk till . Det gjorde mandärför att man ville ha en fast och stabil grund att ståpå i EU-arbetet. Det förslaget lyftes ut ur hanteringeni därför att Socialdemokraterna och Miljö-partiet ville det. De ville lyfta ut den här frågan.Som har beskrivit vid tidigaretillfällen i talarstolen, valde man att göra det därför attMiljöpartiet och Socialdemokraterna ville sitta ochdiskutera på hur man skall utfor-ma den här och hur arbetet skall bedrivas.Man valde alltså att undvika en aktiv debatt i riksda-gen till förmån för att kuckla med regeringen innanman kommer tillbaka hit. Det är knappast något somberikar grunderna för EU-arbetet och diskussionenkring dessa frågor i . Jag har litet svårt attförstå den typen av resonemang.Herr talman! Det andra är en del detaljer i det härarbetet. Vi i har t.ex. tagit upp bioteknikenoch behovet av en parlamentarisk inblandning i hurdet arbetet skall bedrivas i EU. Vi har reserverat ossför det i det här betänkandet. Det gör inte Miljöpartietoch . Man är nöjd med skeendet.Man är nöjd med att det inte finns någon parlamenta-risk inblandning i det strategiska arbetet i EU.Herr talman! Jag tycker att det är oklart vad Gud-run egentligen menar när hon vill har mermiljödebatt i utskottet och mer miljödebatt i kamma-ren.Anf. 140 ()replikHerr talman! När det gäller det arbete som vi be-driver runt , kommer det naturligtvis attdebatteras mycket i kammaren när propositionenläggs fram. Jag är övertygad om att ganska mycket kontakter med departement ochministrar vid sidan om, framför allt som ordförande ijordbruksutskottet. Det är inte något märkvärdigt idet. I det här fallet tycker jag att det är väldigt bra attmiljöbalken kommer att bli bättre än den som denborgerliga regeringen lade fram. Den här diskussio-nen har vi haft , och vi behöver inteupprepa den.Jag delar uppfattningen - det gör förmodligenockså - att diskussionen om skri-velsen har varit ganska strypt i utskottet. Vi har olikauppfattningar om det, och det är egentligen inte såmycket att diskutera - det får väl vara så. Jag tror nogatt skulle vara betjänt av ett miljöutskott.Jag kan se att jordbruksutskottet har många tungajordbruksfrågor, och många ledamöter i jordbruksut-skottet är kanske speciellt intresserade av jordbruks-frågor. Därmed är det svårt att hinna med miljöfrå-gorna, även om de kanske inte direkt kommer påmellanhand. Vi får hoppas att det inte blir så i fort-sättningen.När det gäller biotekniken har vi i i enmängd olika sammanhang - jag tror inte att det ärokänt för någon - sagt vad vi anser. Om LennartDaléus hade yrkat bifall till sin reservation hade vinaturligtvis kunnat fundera på att stödja den. Det härär ett sätt att få i gång diskussionen. Vi behöver intestrida om det vi är ense om, nämligen att vi skall setill att bioteknikprodukter inte används.Den här diskussionen har också förts i EU, närman har röstat om det i parlamentet. Vi kan också därse att det i den svenska EU-parlamentarikergruppenfinns olika uppfattningar om hur man skall hanterabioteknik och bioteknikfrågor. ochBirger hade en diskussion om det här förnågra månader sedan. Skall vi upprepa alla debatter,, eller skall vi nöja oss med detta?Anf. 141 () replikHerr talman! Det här gäller egentligen inte bio-teknikfrågan - även om vi naturligtvis kan diskuteraden - utan vad vi diskuterar är ett betänkande somgäller det svenska miljöarbetet i EU och vilken stra-tegi man skall ha.Jag tycker inte, herr talman, att man kan hanteraagerandet så slarvigt att man säger, att om Daléushade yrkat bifall till reservationen kunde man kanskeha övervägt att stödja den. Så kan det inte gå till. Omman sitter i utskottet måste man rimligen veta vadman vill och ta ställning till sakfrågan, dvs. hur Sveri-ge skall agera i EU i den här frågan. Det var det vikti-ga. Det kan inte avgöras , på det sätt som GudrunLindvall talar om.Detta illustrerar kanske vilken förtröstan man harpå det parlamentariska arbetet. Det är inte så, herrtalman, att det är först när och Socialde-mokraterna har arbetat ihop som det kommeren proposition om en miljöbalk, som skall ligga tillgrund för vårt stabila agerande i EU. Det kom ju enproposition ! Om man hade haft litet förtrös-tan på det parlamentariska arbetet hade man natur-ligtvis bearbetat den propositionen i ett utskott, därman kunde ha agerat, diskuterat, stöpt om, formuleratom och ändrat. Jag hade välkomnat något sådant.Det är när man inte har förtröstan på ett parlamen-tariskt arbete som man skickar ut propositionen utan-för huset igen, lämnar tillbaka den, går en annan vägoch pratar med andra.Detta illustrerar, som sagt var, hur vi vill inriktamiljöarbetet, kanske särskilt det som relaterar till EU.Jag har valt att yrka bifall till en reservation. Jagtror inte att det går att få majoritet för flera reserva-tioner. Vi har markerat vår åsikt, vårt ställningstagan-de och vår ståndpunkt när det gäller svenskt agerandei strategiska frågor i EU, särskilt i det här fallet ochdet som gäller biotekniken. Där har vi inte med ossMiljöpartiet, och jag beklagar det.Anf. 142 ()replikHerr talman! När det gäller kan jagsäga att , de som satt för vår räkning iMiljövårdsberedningen och många miljöjurister somvi har samtalat med gjorde bedömningen att den pro-position som den borgerliga regeringen lade fram ommiljöbalken var så usel att det inte gick att förbättraden i ett parlamentariskt arbete så att den blev bättreän den miljölagstiftning vi har . Då fanns detinget annat att göra än att återremittera den. Dethandlar om vilka ambitioner man har på miljöområ-det.Centerpartiet i är för mig ett bondeför-bund. Jag blev givetvis förvånad över det, och jag kanförstå att är glad om han har en reser-vation som miljörörelsen kanske skulle kunna tyckavar någorlunda bra.För oss är inte det viktigaste att tillsätta en parla-mentarisk kommitté, utan det är att säga nej till bio-tekniken. Vi har redan bestämt oss, behöver inte någon utredning för att veta vad viskall tycka.Anf. 143 ()Herr talman! I och med EU-medlemskapet harSverige nu möjlighet att driva på hela EU:s miljöpo-litik genom att vara aktiv i beslutsprocessen. Det härär ju en ny situation, men det är en viktig ny positionför Sverige.Jag kan, som flera andra talare har gjort, beklagaatt debatten om miljöfrågorna och den nya positionenåterigen kommer väldigt sent och att debatten därmedkommer i skymundan. Jag hoppas att det kan bli enförändring i det fallet framöver.Den här nya situationen, herr talman, förutsätter juatt en framsynt strategi för miljöarbetet i EU läggsupp, som självklart skall ha sommål att flytta fram positionerna i miljöarbetet på detnationella planet.Regeringens skrivelse om det svenska miljöarbeteti EU är ett bra första initiativ. Men den oroar samti-digt, eftersom den är otydlig på flera väsentliga områ-den. I skrivelsen lyckas man inte på ett tillfredsstäl-lande sätt ange hur undantagen i medlemsavtalet påmiljöområdet och angränsande områden kommer attklaras. Och hur blir det med de frågor där Sverigemåste få EU:s politik att bli mer offensiv?Jag vill betona att roll i EU i det här fal-let inte skall vara den diplomatiske medlaren, somsöker efter minsta gemensamma nämnare. Vår uppgiftmåste vara att fungera som en spjutspets i det gemen-samma miljöarbetet.Från sida presenterade vi enrätt omfattande motion, med 34 hemställanspunkter,med anledning av skrivelsen. Vi har dessutom i dethär sammanhanget väckt ytterligare ett antal motio-ner, där vi tar upp frågor som ansluter till den härfrågeställningen.Eftersom vi kristdemokrater inte har någon ordi-narie ledamot i jordbruksutskottet måste jag nu här ikammaren lägga fram våra yrkanden. Jag kan försäkraatt vi egentligen vill lägga fram många yrkanden, menjag skall ändå begränsa mig för att bespara kammarenalltför många omröstningar.I vår motion pekar vi på vikten av att i EUarbetar för förändringar i själva beslutsprocessen, föratt miljöarbetet inom gemenskapen skall kunna avan-cera i ett rimligt tempo och att driver dessafrågor vid . Det gällerexempelvis vidgad offentlighet, där vi vill att en ut-värdering av hur har klarat detta på miljöom-rådet skall ske . Det gäller vidare att Sverigeoffensivt skall medverka till en gemensam skatteväx-ling för miljön och jobben. På den punkten fick jagförra veckan ett positivt besked av miljöministern i enfrågestund, där hon i alla fall lovade att aktivt drivafrågan om skatteväxling i EU. Det är också ett positivtbesked för den inhemska debatten och för den utred-ning som arbetar på det här området.I om tillväxt, konkurrenskraft ochsysselsättning ägnas ett kapitel åt diskussioner om enny utvecklingsmodell för gemenskapen; just en skat-teväxlingsstrategi. Det här är för att komma till rättamed överutnyttjandet av naturresurser, somarbetskraften är underutnyttjad. Det finns en oerhördpotential i detta. Det går att få genomslag för en ut-hålligare produktion och handel globalt, om EU vågargå före och lyckas internalisera miljökostnaden iproduktion och konsumtion, dvs. att i reell politikomsätta principen om att förorenaren betalar. Det ärdet som det handlar om.Det är i det perspektivet den här frågan skall ses.Det är därför vi lägger så stor tyngd i detta. Om vilyckas på det här området både i och i EUkommer detta att förändra situationen också globaltsett, och vi kan få en uthållig utveckling till stånd. Jaghoppas innerligt att vi slipper se en avvaktande attitydfrån sida, därför att det här är en avgörandefråga.Herr talman! Vi kristdemokrater pläderar vidareför att aktivt skall arbeta för att få till stånd ettnytt energifördrag i EU. Det hade vi en debatt om häri kammaren i går, och jag skall inte upprepa vad somsades då.Vi betonar också vikten av att medverkartill att få till stånd en effektivare uppföljning av femtemiljöhandlingsprogrammet och lämnar konkreta för-slag till både förbättrad beslutsprocess och skärpning-ar i programmets målformuleringar.Jag skall sammanfattningsvis beträffande inrikt-ningen på det svenska miljöarbetet i EU begränsa migtill att under mom. 1, Utgångspunkter för det svenskamiljöarbetet i EU, yrka bifall till motion Jo27 yrkande1-6, 9, 14, 16 och 17 samt Jo604 yrkande 9 och K224yrkande 11, 12, 15 och 16. Det var väldigt mycket påen gång, och det är ändå bara en enda hemstäl-lanspunkt.Jag skulle egentligen också yrka bifall till krist-demokraternas motioner under momenten om koldi-oxidskatt m.m., försurning och klimatpåverkan samttransportsektorns miljöanpassning, men jag avstårfrån det med hänsyn till kammarens tidsbrist.Under mom. 5 behandlas kemikaliefrågorna. Härföreslår vi att skall verka för att EU upprättaravvecklingsplaner för samtliga svårnedbrytbara, bio-ackumulerbara ämnen samt att detta förs in som ettmål vid revideringen av EU:s femte miljöhandlings-program. Det borde vara en logisk följd av att EUundertecknat , som föreslår atttoxiska, svårnedbrytbara ämnen helt skallavvecklas.Vi föreslår vidare att tar initiativ till ett di-rektiv som förbjuder användning av klorkemikaliervid pappersmassatillverkning. Det tror jag vore bra,inte bara från miljösynpunkt utan också för svenskindustris konkurrenskraft på det här området, i ochmed att vi ligger väl framme.Jag har i en tidigare debatt disku-terat just frågan om svårnedbrytbara, bioackumulativaämnen med miljöministern. Det gällde hur offensivtSverige ämnar vara vid sommarens Nordsjökonferensi i . Om framgång skall nås i kemi-kaliearbetet räcker det definitivt inte med allmännamålformuleringar. Det krävs listning av och konkretaavvecklingsplaner för kemikalier samt tidsangivelserför när olika kemikalier skall vara avvecklade.Miljöministern lovade vid den debatten att Sverigeskall stödja den mest offensiva linjen. Därför är detmed viss förvåning vi har konstaterat de något otydli-ga formuleringarna i skrivelsen. Med tanke på attSverige är det land som gått i bräschen för avvecklingav gruppen halogenerade föreningar är det med be-svikelse jag konstaterar att utskottet avstyrker försla-get om ett direktiv som förbjuder användning av klor-kemikalier vid pappersmassatillverkning. Jag yrkarbifall till motion Jo27 yrkandena 19 och 20 undermom. 5.Redan i regeringsdeklarationen lovade regeringenatt prioritera miljö. I vår motion pekar vipå det bekymmer för miljöarbete som det innebär attden senast omförhandlade inteträtt i kraft, detta på grund av att inte tillräckligtmånga signatärstater har ratificerat konventionen.Sverige måste använda sig av alla tänkbara möjlighe-ter för att påverka övriga konventionsstater att ratifi-cera konventionen samt arbeta för att ytterligare mil-jöstöd från EU:s fonder riktar sig till östländernakring Östersjön.Vi lägger också fram förslag om ett intensifieratmiljöarbete för att komma till rätta med de ytterstallvarliga miljöproblemen i samt omatt ett Barentskontor upprättas inom ramen för ge-menskapsinitiativ. Jag vill också under detta moment,mom. 9, yrka bifall till motion Jo27 yrkandena 7, 8och 11.Insikten om att också naturvårdsfrågorna är gräns-överskridande har vuxit, och EU har under senare årlyft upp de här frågorna. Natura 2000 är ett ytterstangeläget projekt i det sammanhanget. För alla flyt-tande arter räcker det inte med att naturen är skyddadi ena ändan. Ansträngningarna att få stopp på si-teskriminaliteten, handel med hotade växter och djur,måste öka. I vår motion framlägger vi flera angelägnaförslag på området - att i EU skall ta initiativtill en naturvårdskonferens om nationalparker för attkriterier för skötsel skall fastställas, att anpassningenav svensk lagstiftning till EU:s direktiv, i synnerhethabitat- och fågelskyddsdirektiven, förbättras samt attSverige i EU medverkar till ett offensivare arbetegentemot siteskriminalitet. Vårt krav under momentetom biologisk mångfald kvarstår, även om jag nu förtids vinnande inte yrkar bifall till det.Våra krav under övriga moment kvarstår likaså,men som jag sagt avstår vi från att driva dessatill omröstning.På grund av att vi inte fick en ordinarie plats ijordbruksutskottet blir det komplicerat i omröstning-arna, herr talman. Det innebär att vi kommer att avståvid omröstningen om moment där vi har egna förslagsom jag nu inte har yrkat bifall till.Anf. 144 ()Herr talman! Jag skulle vilja börja den här debat-ten med att påminna kammaren om att detta faktisktinte är första gången vi diskuterar de här riktlinjernainför EU-arbetet. Jag vill också påminna om den högaambitionsnivå och den betydande politiska enighetsom har funnits i de här diskussionerna.I samband med att godkän-de framhölls bl.a. att samarbetet inomEES innebar att fick en viktig plattform föroffensiva insatser på miljöområdet.I december 1994 godkände förslaget ommedlemskap i med höga miljöpolitiska mål överhela fältet. Särskilt skulle följande områden priorite-ras: försurningen, klimatet, avfallet, kretsloppet, ke-mikaliefrågorna samt de övergripande internationellafrågorna. Det är alltså vi hade dendebatten.För miljöfrågornas fortsatta hantering inom EUkan det också ha ett värde i sig att kan re-dovisa en viss politisk samstämmighet, åtminstone ihuvudfrågorna.Mot denna bakgrund har vi i utskottet eftersträvaten mer övergripande bedömning som koncentreras tillden allmänna inriktningen av miljöarbete iEU och de huvudfrågor på miljöns område som enligtutskottets bedömning bör ägnas särskild uppmärk-samhet. Men, herr talman, jag kommer ändå att försö-ka förklara dessa mål i vackra ord, som man kanskeinte får använda här i kammaren. harnämligen sagt att regeringen saknar visioner, menkonstigt nog är det flera partier som ändå har anslutitsig till regeringens förslag utan visioner.Sveriges miljöproblem är inte längre bara våra eg-na. Miljöproblemen är internationella och måste ock-så lösas tillsammans med andra länder. Det svenskamedlemskapet i EU har förbättrat förutsättningarnaför miljöarbete. kan vi vara med - vibehöver inte stå utanför och försöka påverka.Huvuduppgiften är som många har sagt tidigare attförverkliga slutsatserna från den stora om miljö och utveckling i . Föratt minska miljöförstöringen måste all politik byggapå att vi människor inte får överskrida gränserna förvad naturen tål. Det ligger alltså inom alla sektorer,som har skrivit i sina reservationer.För att vända utvecklingen krävs att de miljöpoli-tiska insatserna blir en del av varje ekonomisk-politisk åtgärd. Ett grundläggande första steg för attnå en för naturen hållbar utveckling är att ställa omden produktion och konsumtion som hotar miljön. Dethandlar alltså inte bara om dem som producerar utanockså om oss alla som konsumerar. Det gäller särskiltinom transportsektorn, inom energiförsörjningen ochpå livsmedelsområdet. Omställningen måste vila påen helhetssyn på hur hela produktions- och konsum-tionskedjan påverkar miljön. Det räcker inte med attställa om från ax till limpa, utan hela kedjan - frånsådd till sopberg - måste vara miljövänlig.Omställningen av hur varor produceras och kon-sumeras måste gå hand i hand med investeringar i ny,miljövänlig teknik och nya produktionsmetoder.Gamla anläggningar som inte klarar de ekologiskaoch ekonomiska kraven skall ersättas. Det här är ettområde där skall kunna förena insatserna fören bättre miljö med åtgärder för att faktiskt skapa nyaarbetstillfällen.I det svenska miljöarbetet inom EU är det särskiltviktigt att prioritera bevarandet av biologisk mång-fald. Det handlar om arbetet med att kretsloppsanpas-sa produktion och konsumtion, kampen mot försur-ning och klimatförändringar samt en höjd ambitions-nivå i kontrollen av kemikalier och en minskning avanvändningen av bekämpningsmedel.Att bevara den biologiska mångfald som finnskvar är en fråga för hela samhället och för hela värl-den.