prot · GI09114 · 1995-06-02 00:00:00 — Vi har olika medel för att nå fram, målen har vitillsammans.Vänsterpartiet anser att den könssegregerade ar-betsmarknaden och dess effekter är synliga . Denbehöver vi inte utreda. Vi måste värdesätta kvinnorsarbetstillfällen lika mycket som vi värdesätter män-nens arbetstillfällen.Vi investerar på ett mycket klokt och riktigtsätt för att skapa arbetstillfällen för män, och vi sittermed armarna i kors och ser kvinnors arbetstillfällenförsvinna bort. Då är det inte läge för utredningar,utan det är läge för investeringar. Medlet heter att vimåste sätta ekonomiska resurser bakom orden. Annarsriskerar vi att våra åsikter enbart blir en politisk pam-flett på jämställdhetens altare, och det vore tråkigt.Vi behöver sätta fokus på de hundratusentalskvinnor som finns i den öppna arbetslösheten.Jag hade förväntat mig att skulle driva dessa frågor tillsammansmed , efter att ha lyssnat på IngegerdSahlström i talarstolen.Anf. 93 ()replikHerr talman! Den allra viktigaste frågan är arbeteoch sysselsättning åt alla. I propositionen och i betän-kandet finns det ändå förslag som gör att också kvin-nor kan få möjligheter utifrån de förutsättningarna.Jag vill påpeka att vi behöver ha en djupare analysav kvinnornas arbetsmarknad. Även om vi vetväldigt mycket behöver vi samla ihop hela vår kun-skap och få en samlad bild där många olika faktorervävs samman så att vi kan få en arbets-marknad som är lika bra för både kvinnor och män.Anf. 94 ()Herr talman! Vi har, som vi alla vet, en mycketbekymmersam arbetslöshetssituation, med en försvenska förhållanden unik hög arbetslöshet.Arbetslösheten är dock inte jämnt fördelad. Vissagrupper är väsentligt hårdare drabbade än andra. Hithör utan tvekan de människor som har någon form avhandikapp. Bland dessa är arbetslösheten väsentligthögre än genomsnittet.I det betänkande vi nu diskuterar, är det framförallt på två punkter som jag är mycket kritisk till ut-skottsmajoritetens förslag. Det gäller dels neddrag-ningarna för , dels sänkningen av taket förlönebidragen.Samhall driver en mycket bra verksamhet, som germeningsfulla arbeten åt många människor som annarsskulle stå utanför den ordinarie arbetsmarknaden.Effektivisering av verksamheten sker kontinuerligt,och trots den rådande arbetsmarknadssituationen ökarantalet arbetstagare som går från anställning i Samhalltill arbete på den ordinarie arbetsmarknaden. Man haralltså lyckats med utslussningsarbetet. Detta är ettmycket gott betyg åt verksamhet.Att nu minska anslagen till är inte sam-hällsekonomiskt motiverat. Tvärtom är en sådan åt-gärd kontraproduktiv. Självklart skall vi ha ett tryckpå att fortsätta rationalisera verksamhetenoch öka produktiviteten. Det måste alla verksamheterkontinuerligt utsättas för. Men det ekonomiska ut-rymme som uppstår genom ökad produktivitet ochbättre effektivitet bör inte dras in till statskassan utan istället användas för att bereda fler människor jobbinom . Det är en samhällsekonomiskt klokpolitik.Utskottsmajoriteten ställer sig också bakom, vilketjag beklagar, regeringens förslag om att sänka taketför bidrag till anställningar med lönebidrag från 90 %till . Detta är mycket beklagligt. Detta kommeratt drabba många av de arbetstagare som har löne-bidrag mycket hårt. Inom olika ideella organisationer,inte minst inom handikapprörelsen, finns relativtmånga anställda med lönebidrag. Det är inom ett brettspektrum av föreningslivet, inte bara handikapprörel-sen, utan också idrottsrörelsen, andra ideella organi-sationer och politiska organisationer, osv. Dessa or-ganisationer har oftast inte ekonomiska resurser att tapå sig en ökad lönekostnad för sina anställda.Resultatet kommer därför att bli - jag har redanfått flera signaler om det - antingen sänkta löner eller,vilket är troligare, att många kommer att avskedas ochställas utan jobb i ganska stor omfattning. Dessa folk-rörelser har nämligen inte råd att ta på sig en ökadkostnad, även om dessa människor gör en mycket braarbetsinsats och sköter sina jobb utmärkt. Den ideellasektorn är sådan, att det inte finns några ekonomiskaresurser att betala högre lönekostnader för. Det kom-mer alltså att resultera i att människor med olika slagav arbetshandikapp avskedas. Jag tycker att det ärbåde grymt och onödigt. Det finns inga samhällseko-nomiska vinster med ett sådant förfaringssätt.Herr talman! Det var jag som sade det jag sa-de, men det var inte mina ord. Jag har ordagrant an-vänt mig av anförande från den 22mars när arbetsmarknadsutskottets betänkandeAU12 debatterades. Jag vet inte om det är tillåtet,men jag instämde då i varenda stavelse som ElvingAndersson sade, och jag gör det också. Men detmärkliga är, att och har Cen-terpartiet lyckats ändra uppfattning när det gällerhandikappades möjligheter till arbete.Nu är tråkigt nog inte här ikammaren. Jag hade tänkt ställa en fråga till honom,men eftersom han inte är här gör jag det till ett påstå-ende: I sin iver att få komma in i kanslihusvärmen harCenterpartiet offrat de handikappade.Vänsterpartiet säljer inte ut de handikappade. Vividhåller vår ståndpunkt när det gäller ersättningsni-vån på lönebidragen och besparingarna inom Samhall.Därför har vi också anvisat 500 000 miljoner kronormer än regeringen, och vi avvisar också bestämt för-slaget om engångsvis besparing på . Annars ärman inte trovärdig.Herr talman! Vi delar regeringens uppfattning närdet gäller att vidga kretsen för lönebidrag till att om-fatta även äldre. Däremot är vi oerhört förvånade överatt regeringen inte skickar med pengar till . Vad är det man har valt att göra istället? Jo, regeringen lägger över ansvaret på denenskilde arbetsförmedlaren att hålla auktion på handi-kappad arbetskraft, eftersom regeringen anser att detblir än mer angeläget att arbetsplaceringarna sker hosföretag som kan ta så stor del som möjligt av löne-kostnaden. Tankarna går tillbaka till den tid då sock-enstämman auktionerade bort den som inte kundegöra rätt för sig till bonden eller storgodsägaren sombegärde lägst ersättning. I det här fallet handlar detom företag som begär lägsta möjliga statsbidrag.Herr talman! Det är kolossalt tråkigt att behövasäga det, men jag är oerhört besviken på socialdemo-kraterna som sviker den grupp, som tillsammans medinvandrarna, alltid står allra sist i arbetslöshetskön,oavsett konjunkturläge.Avslutningsvis har jag inga yrkanden, utan jag in-stämmer självfallet i tidigare yrkan-den.Anf. 95 () replikHerr talman! är ju inte här.Jag har ingen anledning att tala för ,utan jag talar för mig själv. Såvitt jag kan erinra mighar i ett tidigare replikskifte medDan redogjort för syn på proble-matiken kring detta.Detta är en åtgärd som precis som många andraåtgärder är sådant som man helst inte skulle viljagöra. Det är klart att besparingarna slår, och bespa-ringarna drabbar helt uppenbart någon. Varje gång detskall göras en besparing kan man alltid göra en be-räkning av vad som på ett antal års sikt kan betraktassom samhällsekonomiskt lönsamt.Det är väldigt många delar av besparingar ochbudgetförstärkningar som man kan vara tveksam tillvad de får för konsekvenser i ett längre perspektiv.Man kan diskutera neddragningar inom utbildnings-systemet och fundera på om det på är sam-hällsekonomiskt lönsamt. Det är det knappast.Problemet är att vi befinner oss i ett sådant statsfi-nansiellt läge att vi är tvungna att gå in på vart endalitet område i hela statsbudgeten och leta besparingar.Om man då som exempelvis när det gäller Samhallhar haft ett ganska starkt positivt resultat de senastetvå åren är det klart att det också kommer att ske endiskussion om vilket utrymme det finns att ta.Där kommer man att bli utsatt för sparkrav. Så en-kelt är det. Det är inget som känns speciellt roligt ellerglädjande, utan det gäller bara att klara statsfinanser-na.Även på lönebidragssidan tror jag att man kanskeär litet väl kategorisk när man talar om avskedanden.Jag tror att det finns ganska många föreningar - jaghar själv erfarenhet som arbetsgivare för löne-bidragsanställda - som försöker göra ansträngningar.På samma sätt som staten/samhället försöker göraansträngningar för att få statens ekonomi att gå ihop,som en hyfsad arbetslöshetssituation ,kommer det att finnas ansträngningar i föreningar attförsöka klara anställningar. De här åren innebär enuppoffring, precis som det blir en uppoffring för helasamhället under de närmaste åren.Anf. 96 () replikHerr talman! Jag har jobbat med förhand-lingar och lönebidrag. Själv har jag tvingats medverkatill att en arbetshandikappad kvinna fick lämna sinarbetsplats på en statlig myndighet när det blev ensänkning från till . Det fanns inte eko-nomiska marginaler att klara det. Så är det faktiskt.Jag hävdar, och där är jag inte ensam, att det ärsamhällsekonomiskt lönsamt att låta handikappade gåi jobb i stället för att de skall välja alternativet för-tidspensionering, som ju blir mycket dyrare för sam-hället.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )8 § Organisationen för säkerhet och samarbetei år 1994FöredrogsUtrikesutskottets betänkande 1994/95:UU23Organisationen för säkerhet och samarbete i Europaår (prop. 1994/95:163)Anf. 97 ()Herr talman! behandlar riksda-gen en skrivelse från regeringen om verksamheten iOrganisationen för säkerhet och samarbete i ,OSSE.Redogörelsen avser i huvudsak verksamheten år1994, men i skrivelsen görs även en historisk tillba-kablick. En framåtsyftande analys om säker-hetspolitiska roll i är också inkluderad i denhär skrivelsen.Utskottet välkomnar regeringens initiativ att pådet här sättet synliggöra verksamheten inom OSSE.Vi har från , särskilt från Parlamentari-kerdelegationen, framfört önskemål om just en sådanhär redovisning och utgår från att regeringen ävenfortsättningsvis återkommer till meden skrivelse om verksamheten inom OSSE.Det är år sedan toppmötet i , då34 europeiska och nordamerikanska statschefer under-tecknade slutakten från Konferensen om säkerhet ochsamarbete i . Det innebar att samtliga länder iEuropa - utom - samt och ,som också deltog, godkände den överenskommelsesom var grunden för ESK. Det viktigaste från slutdo-kumentet är förmodligen att man här klart markeradeatt principen om mänskliga rättigheter inte enbart ärett lands interna var värd för den storakonferens som inledde en ny fas för ESK. Nedrust-ningsfrågorna stod då på dagordningen.År 1990 lades grunden för det nya ESK i sambandmed att Parisstadgan antogs. Den innebar ett erkän-nande av en värdegemenskap kring demokratins ochrättsstatens ideal och kring respekten för de mänskligarättigheterna.ESK byggde successivt upp instrument för kon-flikthantering. Dessa skulle ge ESK möjlighet attagera på alla stadier av en konflikt; från tidig förvar-ning via konfliktförebyggande åtgärder, konflikthan-tering och fredsbevarande insatser till deltagande i ettåteruppbyggnadsskede.Vid toppmötet i i december förra åretövergick ESK slutligen från att vara en diplomatkon-ferens till att vara en internationell organisation. Förnärvarande består medlemskretsen av 52 medlemssta-ter - exklusive f.d. som är suspenderat.OSSE har missioner och är direkt engageratoch representerat på och i samt iMoldova, , , ochTadjikistan.Fram till juni 1993 fanns även ESK i Kosovo, iSandjak och . Men Belgradregeringenvägrade fortsatt närvaro. planerar man också enmission i Tjetjenien.OSSE har ett fast sekretariat i , och i Wars-zawa har man ett kontor för frågor som rör demokratioch mänskliga rättigheter. Minoritetskommissarien,som arbetar med nationella minoriteters rättigheter,har sitt säte i är en av flera aktörer på den säkerhetspoli-tiska arenan. De komparativa fördelar som känne-tecknar är framför allt att organisationen omfat-tar samtliga europeiska stater, de nya nationer somtidigare fanns inom samt ochKanada. utgör alltså ett forum där alla finnsmed.Budapestmötet bekräftade ocksåatt är den övergripande säkerhetsorganisatio-nen i Europa.Beslutsordningen inom utgår från konsen-susprincipen. Denna princip har luckrats upp någotoch innebär nu att man tillämpar konsensus minus 1. sådan beslutsordning finns det naturligtvis bådefördelar och nackdelar. Den stora fördelen och vins-ten är naturligtvis samförståndet i sig, att man genomkompromissen når fram till en gemensam kärna ochatt alla omfattar ett sådant beslut. Men samförstånds-lösningar kan bli urvattnade. Beslutsprocessen kan blitidsödande, och den kan t.o.m. förlama organisatio-nen. Dessa farhågor har uppmärksammats av . Vi förordar att be-slutsordningen reformeras.Parlamentarikerförsamlingen är en av de yngreinstitutionerna i OSSE-familjen. be-står församlingen av 312 ledamöter. Man har årligensession . samlas försam-lingen till möte här i Stockholm.Parlamentet arbetar alltså under mera flexiblaformer än moderorganisationen. Vi har en be-slutsordning där majoritetsbeslut är avgörande.Man skall se parlamentarikerförsamlingen som ettkomplement till . Den parlamentariska dimen-sionen är enligt min mening nödvändig för att förank-ra OSSE-processen i medlemsstaterna. Under senareår har enskilda organisationer som arbetar med freds-och konfliktlösning knutits närmare OSSE.Nästa ärende här i kammaren handlar om mänskli-ga rättigheter. Där finns det ett avsnitt om Turkiet.Frågan om brott mot de mänskliga rättigheterna iTurkiet har tagits upp av vid ett flertal tillfäl-len. Den s.k. Moskvamekanismen har inte kunnatutlösas på grund av att inte tillräckligt många med-lemsstater ställt upp på att tillämpa den. Det skulle hainneburit att skickade en expertdelegation föratt utreda de brott som anklagas för. Men närdet inte var möjligt sände parlamentarikerförsamling-en en grupp om nio parlamentariker för att inför mötetnu i kunna lämna en rapport om förhål-landena i . Delegationen återkom ochkunde då rapportera i frågan att de nationella minori-teternas rättigheter är starkt begränsade. Likaså äryttrandefriheten beskuren, och kurdiska parlamentari-ker sitter fängslade. Dessutom förekommer tortyr.Turkiet har som medlem i förpliktat sig attefterleva Parisstadgan. För att kunna göra det måsteemellertid den turkiska konstitutionen ändras. Manarbetar nu med det, bl.a. på uppmaning inte bara avOSSE utan naturligtvis även av och Eu-ropaparlamentet.Herr talman! Det är min absoluta övertygelse attOSSE har en stor och avgörande roll att spela försäkerhet och stabilitet i vår del av världen.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan.Anf. 98 ()Herr talman! Det är viktigt att regeringen årligentill oss i lämnar en sådan här redovisningför verksamheten i . Därmed får möj-lighet att följa arbetet och att debattera vad som hän-der inom OSSE.Under det gångna året slog toppmötet i idecember 1994 fast att skall vara en övergri-pande europeisk säkerhetsorganisation baserad påOSSE:s breda säkerhetsbegrepp och dess gemensam-ma värderingar.Toppmötet beslutade också att öppna vägen för enfredsbevarande operation i , därSverige har spelat en mycket viktig roll för att dettaskall kunna genomföras.Några veckor efter toppmötet utbröt kriget iTjetjenien. Till en början reagerade såväl långsamt. Men harOSSE kommit att spela en mycket viktig roll - en rollsom kan komma att visa att har en unik uppgifti att arbeta i en väpnad intern konflikt för att nå enfredlig lösning.I skrivelsen från regeringen redovisas också om-råden där toppmötet inte ledde till resultat. Det ärviktigt att visa att man har ambitioner men att maninte alltid uppnår resultat. tycker jag att man iden offentliga debatten gärna vill framhålla allamisslyckanden när det gäller sådana här internationel-la samarbetsorgan. Det är alltså viktigt att vara öppenoch att även visa negativa resultat.OSSE är en mycket ung organisation som, som detstår i skrivelsen, har en liten administration. Menförhoppningarna från oss i medlemsländerna ligger iatt kan utvecklas till en effektiv organisationsom också skaffar sig kunskap och kompetens i frågaom tidig konflikthantering. Dessutom gäller det attutarbeta kontaktsystem för att samla upp tidiga var-ningssignaler om hotande konflikter.OSSE:s samarbete med frivilliga organisationerbör utvecklas i detta arbete, men också i många andraviktiga arbeten som gäller konflikthantering. Det är enfråga som intresserar inte minst parlamentari-kerförsamling.I skrivelsen redovisas också regeringens syn påtoppmötets beslut att års toppmöte hagenomfört en granskning av den ryska federationensförslag om en säkerhetsmodell för nästaårhundrade. Det skulle enligt regeringen innebära enalleuropeisk dialog om olika säkerhetspolitiska pro-blem i efter det - en dialog somkan föras mellan 52 stater.Det känns angeläget för mig att föra upp detta iden här debatten. Det känns också angeläget för oss iCenterpartiet att detta uppmärksammas som ett kom-plement till att samma debatt förs inom EU, VEU ochNATO, där dock bara stater kandelta. Den här dialogen innebär också att alla Europasstater kan diskutera nästa århundrades europeiskasäkerhetsmodell.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till utskot-tets hemställan om att denna skrivelse läggs till hand-lingarna.Anf. 99 ()Fru talman! Jag skulle egentligen kunna säga attjag instämmer med de föregående talarna som gett enså uttömmande bild av och av den stora nyttasom vi här i kan ha av OSSE.Det är bara ett par saker som slog mig när jag lästeredogörelsen om och som jag vill lyfta framhär. Det gäller det som jag uppfattade som . Man talar nämligen om den mänskliga di-mensionen och om den ekonomiska dimensionen.Den mänskliga dimensionen innefattar mänskligarättigheter, minoritetsfrågor, demokratisk dimensionoch rättsstatens uppbyggnad. Den handlar också omvikten av att ha observatörer vid olika rättegångar iEuropa.Den ekonomiska dimensionen är nästan djärvare.Den säger att tekniskt, vetenskapligt arbete och miljöär väldigt viktigt. Det här är någonting som vi har settöverallt i världen när det gäller dammbyggen ellerandra stora projekt; det blir en stor kon-flikt mellan det tekniska, vetenskapliga arbetet ochmiljön. Detta fanns egentligen med i ESK, men dethade en undanskymd roll och mycket mindre betydel-se. Det är en av de saker som jag tycker att det ärväldigt viktigt att har påpekat.I övrigt tror jag också att en liten administration -som har - tillsammans med det sätt man arbetarpå, gör att man kan komma fram till snabba beslut.Jag tror också att är en flexibel institution.Det står också, när det gäller t.ex. de fredsbeva-rande åtgärderna, att har ett nära samarbetemed FN och och att vissa konfliktfrågorkan hänskjutas till säkerhetsrådet.Med detta yrkar jag också bifall till utskottetshemställan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas ).9 § Mänskliga rättigheter, m.m.FöredrogsUtrikesutskottets betänkande 1994/95:UU24Mänskliga rättigheter, m.m.Anf. 100 ()Fru talman! För människor runt om i världen in-nebär respekt för mänskliga rättigheter och demokratiatt i det vardagliga livet fritt få säga sin mening, attfritt rösta på det parti man vill, att få en advokat närman står inför rätta, att slippa övergrepp och att, omdet inträffar, vara säker på att det åtgärdas.För allt fler människor i världens länder hållerdetta på att bli en verklighet. Demokratin hargjort dramatiska framsteg. Allt fler av världens länderstyrs av regeringar som utsetts av folken i friaval. I många av de forna diktaturerna pågår nu förbe-redelser för val till parlament och lokala demokratiskaförsamlingar och för val till president.Det är viktigt att komma ihåg att respekten förvarje människas värde, åsikter och rättigheter - oav-sett kön, ålder, ras och etnisk tillhörighet - har sinfasta grund i ett demokratiskt styrelsesätt och i rätts-samhället. Att man kan hävda och utöva sina mänskli-ga rättigheter är en naturlig del i demokratins verk-samhet och utveckling.Trots denna glädjande utveckling i riktning motdemokrati och ökad respekt för de mänskliga fri- ochrättigheterna tvingas vi konstatera att människorsgrundläggande rättigheter fortfarande kränks ochförnekas överallt i världen. Det gäller framför allt demedborgerliga och politiska rättigheterna, men ävende ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna.Världens länder har genom olika konventionerinom FN-systemets ram, inom och inomandra internationella och regionala sammanslutningarantagit folkrättsliga regler som är ägnade att skyddaoch värna den enskilda människans rätt. Men efter-levnaden av dessa grundläggande internationellaregler är dålig.Vi behöver bara läsa dagstidningarna eller följaTV:s nyhetssändningar för att uppleva att allvarligaövergrepp mot de mänskliga rättigheterna förekom-mer över hela världen i form av åsiktsförtryck, tortyr,försvinnanden, fängslanden utan rättegång och mordutförda av regeringsanknutna dödspatruller.Det finns också bevis för att massmord har utförtsav regeringsstyrkor och att enskilda personer - män,kvinnor och barn - med berått mod har dödats av sinaegna regeringar.I publicerade rap-port om situationen i bekräftas återigen att regi-mens omfattande och grova kränkningar av demänskliga rättigheterna fortsätter. Förtrycket motreligiösa minoriteter ökar, liksom det systematiskaförtrycket av landets kvinnor. Regimen fortsätter attfängsla och avrätta människor av politiska skäl, ochall politisk opposition är förbjuden.I fortsätter trots FN:s fördömande landetsmilitärregim sina övergrepp mot oppositionen bl.a.genom summariska avrättningar och tortyr. Hundra-tals politiska fångar sitter fortfarande i fängelse.På fortsätter det allvarliga kränkningarna avde mänskliga rättigheterna. Landets politiska systemtillåter fortfarande inte några grundläggande demo-kratiska fri- och rättigheter, vilket bekräftas i densenaste rapporten från FN:s särskilda rapportör förKuba.De folkmord som begåtts i , ochBosnien-Hercegovina har upprört oss alla och ocksåfördömts av världssamfundet.Detta, fru talman, är bara några exempel på hurmänniskors grundläggande fri- och rättigheter kränks.I utskottsbetänkandet redogörs också utförligt för denotillfredsställande situationen när det gäller respektför mänskliga rättigheter i många av världens länder.Samtidigt kan vi konstatera att ett grundläggandeinternationellt regelverk för skydd av de mänskligarättigheterna finns. Det fortsatta arbetet kandärför koncentreras på att få världens länder att levaupp till sina åtaganden och att få fler länder att under-teckna de befintliga internationella konventionerna.I biståndsdebatten betonade vi moderater hur vik-tigt det är att stödja en utveckling mot demokrati,mänskliga rättigheter och konfliktlösningar i världensländer, både därför att demokrati och respekt förmänskliga rättigheter i sig är viktiga och därför att detockså är ett viktigt bidrag till ekonomisk utvecklingoch fattigdomsbekämpning.Framsteg på dessa områden är enligt vår meningsjälva förutsättningen för en hållbar social utveckling.Dagens konflikter eller hot om konflikter orsakas iflera fall av att regeringarna inte accepterar sina mi-noritetsbefolkningar. Minoritetsfrågorna kommer attspela en viktig roll såväl i europeisk politik som ivärlden i övrigt . kommer senare i debatten att mer utförligtbelysa denna fråga.Fru talman! riksdag och regering måstestarkt reagera på alla former av förtryck och brott motmänskliga rättigheter. Att inom FN-systemet, i samar-betet inom EU och inom andra internationella organi-sationer ständigt bidra till att debatten aldrig tystnar,att länder som förtrycker sina medborgare ständigtblir påminda om att detta aldrig kan accepteras är ettsätt för att reagera.Att initiera och skapa en debatt bland människor idet vardagliga livet är ett annat sätt att visa vårt enga-gemang för dessa viktiga frågor.Dialogen, samarbetet och den långsiktiga påver-kan är likväl de medel som bäst gagnar utvecklingenmot ökade fri- och rättigheter i de länder där förhål-landena ännu inte är tillfredsställande.