prot · GI09107 · 1995-05-17 00:00:00 — harsådan kapacitet varit ledig i den privata sjukvården.Hade det funnits ett register på all ledig kapacitetinom svensk sjukvård, kunde operationen ha skettinom eller någon annanstans ilandet. Man hade sparat stora summor åt staten menockså, och kanske framför allt, besparat mycket onö-digt mänskligt lidande.Vi har också, fru talman, i samma motion begärtatt transfereringsmöjligheterna mellan sjukvården ochförsäkringskassan skall utredas. En vanlig operation,t.ex. en axeloperation där man avlägsnar en inflamme-rad slemsäck, kostar ca , somdagens väntetid inför en sådan operation kan kostastaten, genom , ,exklusive rehabiliteringstid efter operationen. Enenkel operation som denna, utan väntetid, ger en vinstpå ca plus vinsten på eventuellt uteblivnakostnader för läkemedel och enförhöjd livskvalitet, som är närmast oskattbar, för denenskilda människan.I stället för en sjukskrivning i många dyrbara må-nader går in och betalar operatio-nen där den snabbast kan göras. Alla blir så att sägavinnare. Att få en patient behandlad och tillbaka iarbetslivet igen, så fort det är lämpligt och möjligt,måste vara ett självklart mål. Och transfereringssys-temet behöver faktiskt inte vara krångligt.Till sist har vi i vår motion pekat på behovet av enbred etikdiskussion när det gäller prioriteringarna.Vårdgarantier för vissa operationer är svåra att hålla,särskilt med en sjukvård under hårda ekonomiskavillkor och ständigt inbegripen i olika effektivise-ringsåtgärder. Det är viktigt att få bort alla långaväntetider - och därmed också särskilda"gräddfiler" - för att spara mänskligt lidande ochpengar.Fru talman! Jag vet att det pågår samordningsför-sök, bl.a. i , som utskottet vill avvaktaresultaten från. Man vill också förlänga försökstiden.Jag vet att de nya direktiven för Sjuk- och arbetsska-dekommittén, som den nu kallas, innehåller sådanahär frågor. Därför har vi ingen reservation och helleringet yrkande. Men jag har funnit det angeläget attpåpeka vad vi anfört i motionen och lagt ett kort sär-skilt yttrande till betänkandet.Anf. 120 ()Fru talman! Regeringen föreslår, som det har sagtshär, att en arbetsmarknadsavgift skall tas ut för in-komster på annat förvärvsarbete. Det här är ett led iden skatteväxling som regeringen hänger sig åt alltse-dan den allmänna obligatoriska arbetslöshetsförsäk-ringen avskaffades.När arbetslöshetsförsäkringen avskaffades togsockså egenavgiften bort. I stället höjdes egenavgiftentill sjukförsäkringen i motsvarande mån. Eftersomsjukförsäkringen redan gick med stora överskott vardet omöjligt att motivera en ökad egenavgift. Dåsänktes arbetsgivaravgifterna för att dessa skulle kun-na höjas på arbetsmarknadssidan.I regeringens direktiv till Sjuk- och arbetsskade-kommittén, som den numera heter, sägs att försäk-ringen skall göras enklare och lättare att förstå. Jagvill då fråga: Är detta ett led i att förenkla sjukförsäk-ringen genom att manipulera med avgifterna?Är det inte i stället så, , att detär ett sätt att manipulera med försäkringstagarna? Desom är anslutna till den fackliga a-kassan skall fåintrycket att kostnaderna för arbetslösheten skallbetalas av arbetsgivarna. Därmed upprätthålls ocksåmyten att arbetslösheten inte betalas av den enskilde.Folkpartiet liberalerna är anhängare av en obliga-torisk arbetslöshetsförsäkring. Vi motsatte oss höstensåterställare, och i konsekvens med detta motsätter vioss också denna avgiftsväxling. Vi vägrar att delta imanipulerandet med väljarna - det får Socialdemo-kraterna sköta själva.Jag yrkar bifall till reservation 1, men Folkpartietstår självklart också bakom reservation 2, som hand-lar om avskaffandet av delpensionen. Vi har argumen-terat så väl för den åtgärden att jag tycker att jag kannöja mig med det som har sagts - kammaren kännerju åsikter i den frågan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 16 §. )9 § Mottagande av asylsökandeFöredrogsSocialförsäkringsutskottets betänkande1994/95:SfU18Mottagande av asylsökande (prop. 1994/95:206)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades efter 16 §. )10 § Tilläggsbudget - betänkande1994/95:SfU14Tilläggsbudget - Flyktingmottagandet (prop.1994/95:125 delvis)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades efter 16 §. )11 § och statlig lokalför-sörjningFöredrogsFinansutskottets betänkande 1994/95:FiU18Fastighetsförvaltning och statlig lokalförsörjning(prop. 1994/95:100 delvis)Anf. 121 PER ()Fru talman! Jag vill inledningsvis yrka bifall tillreservationen, som gäller mom. 10, av det här betänkandet behandlas vissa delar avbudgetpropositionen, närmare bestämt och . Dessutombehandlas fyra motioner, varav tre är moderata ochdessutom mycket bra motioner.Jag skall enbart prata om en av dessa motioner.Det är en motion där m.fl., alla moderater,föreslår att bemyndigar regeringen att säljaVasakronan AB.Fru talman! Ett av de stora problemen i är att samhället är i obalans. Det är en obalanssom är så uttalad att många svenskar tror attstaten och samhället är samma sak. På område efterområde har det offentliga tagit på sig uppgifter somtidigare hörde hemma i de två andra sfärerna, mark-naderna och gemenskaperna. På det här sättet harstaten trängt undan de andra två viktiga delarna, näm-ligen marknaden och gemenskaperna.Det var därför väldigt bra att den borgerliga rege-ringen mycket målmedvetet flyttade företag från sta-ten till marknaden. Man återförde ett stort antal före-tag. Programmet var också framgångsrikt ur andrasynvinklar. Det gav tillstatskassan, och vi fick över 400 000 nya aktiespara-re.Detta privatiseringsprogram har helt upphört se-dan Socialdemokraterna tog regeringsmakten fördrygt . Det är synd, därför att vi skullekunna både minska budgetunderskottet och dessutomåterföra många företag till den sfär där de hör hemma.Fru talman! Staten skall inte äga fastighetsbolag.Det skall privata bolag, på en öppen och konkurrens-neutral marknad, göra.Trots att bara varit i gång i ca 15månader har verksamheten svällt. Förut var det ettantal specialfastigheter och kontorsfastigheter, mennu har man även ett dotterbolag, som skall verka inomaffärsområdet teknisk konsultverksamhet.Det kan aldrig tillhöra statens huvuduppgifter attförvalta kontorsfastigheter och driva teknisk kon-sultverksamhet med skattebetalarnas pengar. Detleder enbart till att konkurrensen snedvrids i dessa tvåbetydelsefulla sektorer av det svenska näringslivet.Det är därför av stor vikt att staten drar sig ur dessasektorer, att näringslivet kan komma in och att manfinner privata ägare som professionellt kan bedrivadessa verksamheter.Fru talman! Jag vill av nämnda skäl starkt före-språka att beslutar i enlighet med reserva-tionen och bemyndigar regeringen att sälja Vasakro-nan AB.Anf. 122 ()Fru talman! Ett enigt finansutskott har tillstyrktregeringens förslag om fastighetsförvaltning och stat-lig lokalförsörjning för /96.Vi har också, som Per sade, haft fyra motio-ner att ta ställning till, och jag skall berätta litet omdem.En av motionerna har kravet att Dämmans fyr iKalmarsund skall bevaras och skyddas. Utskottet hartalat med , som har hand om denförvaltningen, och fått veta att om det är så att fyreninte kan säljas till någon eller några som vill ta handom den kommer att svara för under-hållet och se till att den bevaras. Ett enigt utskott hardärmed ansett att motionens krav har blivit tillgodo-sedda.I en motion anses att den statliga kulturpolitikenpräglas av bristande förmåga att tillvarata människorsengagemang för det svenska kulturarvet. Utskottetdelar inte den uppfattningen, utan menar att det redani dag finns olika möjligheter för stiftelser och stödfö-reningar och genom enskilda bidrag att finansiera ochdriva en verksamhet till fromma för det svenska kul-turarvet.Till yttermera visso håller påoch behandlar en utredning som heter Att förvaltakulturmiljöer. Där finns det förslag och idéer som göratt vi ännu bättre skall kunna ta till vara de resurser,såväl personella som finansiella, som står till buds.En arbetsgrupp i departementet skall också arbetamed att diskutera hur stiftelseformen kan utnyttjas närdet gäller icke-statliga kulturfastigheter. Även denmotionens krav anser vi i utskottet vara tillgodoseddapå det viset.Jag trodde kanske att Per skulle prata mer änhan gjorde om motionen om att tillgodose råvarube-hoven för sågverken i inland. Jag villunderstryka vad vi skriver i utskottets betänkande:När Fastighetsverket tar hand om den för-valtningen skall den avverkning och försäljning avskogsråvaran som utifrån bl.a. miljöpolitiska restrik-tioner är möjlig ske på affärsmässiga grunder. här anfört innebär att även inlandssågverkeni konkurrens med andra företag som efterfrågar skogs-råvaror efter kommer att få möjlighetatt utnyttja den råvarutillgången. Med det anser ettenigt finansutskott att syftet är tillgodosett.Så långt har vi varit överens i utskottet. Men närjag så kommer till den moderata motionen med kravom att regeringen skall få sälja går vårameningar isär. skriver i motionen att detinte finns något självändamål i ett statligt företagande.Må så vara, Per . Men det finns heller inget själv-ändamål i att sälja ut gemensam egendom, anser visocialdemokrater.Vasakronan AB bildades på den borgerliga rege-ringens initiativ, och riksdagsbeslutet är daterat de-cember 1992. Som Per också sade har Va-sakronans verksamhet 15 månader bakom sig, ochbolaget har ägnat till att finna formerna försin verksamhet och har lämnat sin första årsredovis-ning.Vasakronans uppdrag från ägaren, staten, är attsom fastighetsföretag långsiktigt uppnå högsta möjli-ga avkastning på det egna kapitalet. av Va-sakronan AB:s hyresgäster är statliga myndigheter.Två stora kunder är och Lant-bruksuniversitetet.Politiska beslut skapar när de är som bäst förut-sättningar för ett bra företagande och möjligheter tilllångsiktig utveckling och framförhållning, tycker jag.Att fatta beslut om att sälja Vasakronantycker inte vi socialdemokrater skulle vara i enlighetmed de målen.I det rådande läget på fastighets- och aktiemark-naden tycker utskottets majoritet att en försäljning avVasakronan AB saknar aktualitet. Dessutom kan viläsa i årsberättelsen att bolaget ger en utdelning påsammanlagt 700 miljoner, vilket ägaren, staten, kanbehöva . Dessutom vet vi att regeringen håller påoch ser över vilka principer som skall gälla vid för-säljningen av statliga företag. Tills det arbetet är av-klarat tycker inte jag att det finns någon anled-ning att, som det står i reservationen, ge regeringenbemyndigande att sälja under man-datperioden.Fru talman! Jag yrkar bifall till finansutskottetsbetänkande nr 18 och avslag på reservationen.Anf. 123 PER ()Fru talman! Jag tycker att motionerna har fått enbra utskottsbehandling; jag tycker att den har skett påett konstruktivt sätt. Det enda område där vi skiljeross åt är Vasakronan.Det är riktigt att den här professionaliseringen ge-nomfördes . Bildandetav har gjort det hela betydligt bättre. Vianser dock att tiden nu är mogen att ge regeringenmöjligheter att när regeringen så vill sälja ut Vasakro-nan, och det behöver ju inte ske nästa vecka.Jag tror också att det är litet farligt att vi som po-litiker tror att vi kan förutsäga t.ex. fastighetspriser.Vi har sett väldigt många tecken på att det ärsvårt att förutsäga sådana saker även för den som ärmycket professionell och jobbar heltid med detta.Anf. 124 ()Fru talman! Just det, Per , det skall ske på ettprofessionellt sätt och inte så som den borgerligaregeringen gjorde när den privatiserade - man fickt.o.m. kritik av revisorerna; när man sålde fickman exempelvis inte in det belopp som skulle hakunnat tillföras statens kassa. Därför har den social-demokratiska regeringen tillsatt en arbetsgrupp för attse om det finns statliga företag som vi vill sälja, så attdet just i enlighet med Per Bills krav sker på ett pro-fessionellt och för staten bra sätt.Anf. 125 PER ()Fru talman! när man lyssnar på socialde-mokraternas diskussioner om att sälja ut statliga före-tag får man klart för sig att socialdemokraterna harfått för sig att staten alltid skall sälja på topp, dvs. dendag när aktien står högst. Det innebär automatiskt alltid skall se till att de som köper aktierna gör endålig affär.Det stora privatiseringsprogram som genomfördeshar fått kritik på en enda punkt, och den gällde Celsi-us. är nere i en aktiekurs som liggerganska nära utförsäljningsbeloppet. Det skedde enuppgång i aktien under ett kort tag, och är vi till-baka igen.Det går inte att, som socialdemokraterna ofta gör,hävda att staten skall sälja ut exakt när man kan få utflest kronor och att kursen sedan bara skall gå nedåt.Anf. 126 ()Fru talman! Till vad Per sade nu sist har jagen kommentar: Det är ju inte underligt att statsskuldenfördubblades under er regeringstid!Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 16 §. )12 § Kontrolluppgiftsskyldighet, m.m.FöredrogsSkatteutskottets betänkande 1994/95:SkU30Kontrolluppgiftsskyldighet, m.m. (prop. 1994/95:209)Anf. 127 ()Fru talman! Betänkandet gäller dels frågan om enutvidgad kontrolluppgiftsskyldighet vid värdepap-persförsäljning, dels förslag om återinförande avskatteflyktsklausulen. Låt mig inledningsvis säganågot om kontrolluppgifterna.Deklarationsförfarandet bygger numera i stor ut-sträckning på kontrolluppgifter. Vi är överens omprincipen att kontrolluppgiftsskyldighet skall införasäven för värdepapper. När det gäller andelar i fondbo-lag föreslås emellertid att kontrolluppgiften skallinnehålla realisationsvinst eller -förlust i stället för,som vid aktieavyttringar, försäljningssumman minuskostnaderna. Vidare finns det ett förslag om att för-säljningssumman skall beräknas enligt schablon.Förenklingsskäl talar i någon utsträckning förschablonmetoden, men det finns en risk attdeklaranten tar kontrolluppgiften för given. Det kanleda till överbeskattning. Jag menar alltså att dekla-ranten inte kommer att överväga möjligheten att räknapå de verkliga värdena. Störst är sannolikt denna riskframför allt för småsparare.Det hade enligt vår mening varit bättre att nu infö-ra ett system för redovisningen, det faktiska försälj-ningsvärdet. finns det risk för sammanblandning,eftersom det på vissa kontrolluppgifter kommer attanges en försäljningssumma, på andra den skatteplik-tiga vinsten eller förlusten, beroende på vad det är förtyp av värdepapper som har avyttrats.Trots att det senare är uttryck för en vällovligambition att förenkla hanteringen, menar jag såledesatt det hade varit bättre att hålla sig till ett system somär entydigt, för att minska risken för överbeskattningoch för att skattekonsekvensen av ett agerande då blirtydligare. Härav följer våra två reservationer 1 och 2.Betänkandets andra del är av stor principiell bety-delse. Regeringen vill återinföra lagen om skatteflykt.Den avskaffades . De skäl som dåfanns för att avskaffa den kvarstår . Främsthandlar det om att lagen leder till bristande rättssä-kerhet. Skatteflyktslagen innebär att enskilda männi-skor inte alltid kan bedöma skattekonsekvenserna avolika rättshandlingar. Ända sedan lagen infördes 1980och senare skärptes har den kritiserats från rättssäker-hetssynpunkt. Principiellt är det otillfredsställandemed denna typ av lagstiftning i svensk rätt. Inomandra områden ställs starka krav på att kunna företebevis i rätten. Det är därför märkligt att just skatteom-rådet skall vara ett område där myndigheterna i visstavseende skall ges tolkningsföreträde i förhållande tillden enskilde.Rättssäkerhetskommittén diskuterade i sitt betän-kande olika rättssäkerhetsaspekter i allmän-na termer. En viktig komponent är förutsägbarheten.Beslut skall stödja sig på i förväg kända rättsnormer.Frågan som följer på detta är för vem förutsägbarhe-ten skall gälla. Alla medborgare kan kanske inte ge-nom att läsa en lagtext dra slutsatser kring tillämp-ningen i ett visst fall. Men i ett sådant läge måste i allafall jurister kunna göra det. Utredningen konstateraratt när det gäller befogenheter som avser ingrepp i deenskildas personliga eller ekonomiska förhållandenkan befogenheterna vid bristande precision upplevassom diskretionära.Vidare vill jag lyfta fram legalitetsprincipen, dvs.betydelsen av att myndighetsutövning endast får skeenligt i förväg meddelade föreskrifter. Denna principär kopplad till retroaktivitetsförbudet. Analyserar mandessa olika rättssäkerhetsprinciperna närmare så kanman enligt min mening inte komma till någon annanuppfattning än att skatteflyktslagen inte kan ansesuppfylla de krav som medborgarna kan ställa på rätts-säkerhet.Detta tas felaktigt inte sällan av våra politiskamotståndare till uttryck för att vår principiella in-ställning till rättssäkerheten skulle vara liktydigt medett ointresse för kampen mot den ekonomiska brotts-ligheten. Detta är naturligtvis helt felaktigt. Jag villerinra om att den förra regeringen har vidtagit en radåtgärder just i syfte att nedbringa förekomsten avekonomisk brottslighet. Vi kan också konstatera att deflesta partier, om inte alla, här i har varitöverens i viktiga frågor när vi har behandlat förslagfrån revisorer beträffande ekonomiskbrottslighet. Vi har också i andra sammanhang uppvi-sat en tämligen bred enighet i den här frågan. Det ärnaturligtvis bra, eftersom den är angelägen att drivafram. Jag vill ändå nämna att redan under den förraperioden fattade beslut om anslag till skat-temyndigheterna som var specialdestinerade att sättasin på de områden där man bedömde att man kan fåbäst effektivitet när det gäller att minska skatteundan-dragandet.En klar och tydlig lagstiftning och rimliga skatte-satser är avgörande komponenter när det gäller attkomma till rätta med både den enskildes möjligheteratt överblicka skattesystemet och benägenheten attbetala skatt. Även av detta skäl är det olyckligt medde successiva höjningar av skatter som socialdemo-kraterna nu ägnar sig åt.Frågan om skatteflyktsklausulen har diskuteratsvid ett flertal tillfällen i denna kammare de senasteåren. Enligt min mening har det kanske inte fram-kommit särskilt många nya argument. Skillnaden iprincipiellt avseende mellan partierna är väl kända.Jag avser därför inte att i mitt huvudanförande argu-mentera ytterligare kring denna fråga, även om detfinns åtskilligt mer att säga.Av betänkandet framgår att socialdemokraternaavser att lägga fram ett nytt förslag i ett senare skede,och då finns det anledning att återkomma igen.Vi moderater står bakom samtliga moderata reser-vationer i betänkandet. För tids vinnande yrkar jagdock endast bifall till reservation nr 3 avseende mom.4.Anf. 128 ()Fru talman! antog en general-klausul mot skatteflykt. medverkade tillden lagen. Den syftade till att komma till rätta medsådana transaktioner som innebär kringgående avskattelag. Villkoret för att lagen skulle kunna tilläm-pas var att ett s.k. omvägsrekvisit måste vara uppfyllt.Den skattskyldige skulle alltså ha använt sig av ettförfarande som med hänsyn till det ekonomiska resul-tatet - bortsett från beskattningen - framstod som enomväg i förhållande till det närmaste till hands lig-gande förfarandet. Den viktiga bestämmelsen fram-stod dock som alltför tandlös för den socialdemokra-tiska regeringen som såg till att omvägsrekvisitetavskaffades under 1983.Trots att det nu skulle bli lättare att ingripa mots.k. skatteflykt, dvs. i och för sig tillåten skatteplane-ring som skett i strid mot skattelagstiftningens grun-der, blev lagen ett misslyckande. Från Folkpartietssida krävde vi att generalklausulen skulle slopas.Skatteflyktslagen upphävdes också fr.o.m. den 1 janu-ari 1993 på förslag av den förra borgerliga regering-en.En förutsättning för ett fungerande skattesystem ärnaturligtvis att det finns en tillfredsställande kontrollav skatteunderlaget. Det ligger i alla medborgaresintresse att skattemyndigheterna har en hög ambitionatt motverka skattefusk och att man har förutsättning-ar att kunna beivra fusk i de fall det förekommer. Motdenna strävan står ibland den enskildes intresse avintegritet och rättssäkerhet.En av de viktigaste principerna i vårt liberala fri-hetsarv är just rättssäkerheten. I rättssäkerhetens idéligger att reglerna skall vara så fasta och klara attmedborgarna kan förutse och förstå konsekvensernaav sina handlingar. Medborgarna skall ha förutsätt-ningar att känna till var gränsen går mellan vad somär tillåtet och vad som är förbjudet och klart vetavilka sanktioner som blir aktuella om lagens bestäm-melser överträds.Den tidigare generalklausulen var för det första såallmänt hållen att dess tillämpning i det närmaste varoförutsägbar för både de skattskyldiga och myndighe-terna. Bristande förutsägbarhet är en från rättssäker-hetssynpunkt allvarlig brist, eftersom just dennaoförutsägbarhet i lagstiftningen skapar en allmän orooch osäkerhet om vad som är tillåtet eller ej.För det andra gick klausulen knappast att tillämpapå grund av sin allmänna utformning.För det tredje kan det faktiskt starkt ifrågasättasom de betydande kostnaderna för att administrerageneralklausulen stod i rimlig proportion till de skat-teintäkter den kunde medföra för statsverket.Folkpartiet liberalerna har inget att invända motatt den av regeringen nu tillsatta kommittén prövarmöjligheterna att utarbeta ett förslag till en ny lag motskatteflykt. Utgångspunkten måste dock vara att dennya lagen i långt större utsträckning än den tidigaretillgodoser grundläggande rättssäkerhetskrav. Våruppfattning är att statens beivrande av brott alltidmåste ligga inom ramen för grundläggande rättssäker-het. Skatteflyktslagen måste uppfylla kravet på förut-sägbarhet.Den gamla skatteflyktslagen gjorde inte det, ochdärför yrkar vi avslag på förslaget att nu återinföraden.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 3.Anf. 129 MICHAELSTJERNSTRÖM (kds)Fru talman! Beskattningssystemet bygger på kon-trolluppgifter och uppgifter lämnade i självdeklaratio-nerna. Uppgiftsskyldigheten och kontrollen av att denfullgörs är basen för en effektiv och likformig be-skattning. Det är ett problem att inte samtliga skatte-pliktiga inkomster och reavinster som skall deklarerasi verkligen redovisas i deklarationerna. Det ärviktigt att skattemyndigheterna för att komma åtskattefusk har effektiva kontrollmöjligheter som äravvägda mot rimliga rättssäkerhetsgarantier. I pro-positionen föreslås en utvidgad kontrolluppgiftsskyl-dighet. Motiven är förståeliga, men det är inte rimligtatt kräva en kontrolluppgiftsskyldighet som i mångafall är tekniskt, praktiskt och formellt omöjlig.Uppgiftslämnande om reavinster och reaförlusterpå andra fonder än allemansfonder ställer helt andrakrav än vad som gällt för allemansfonderna. Genomde olika restriktioner som gällt för dem har t.ex. inteandelar kunnat överföras genom benefika fång, dvs.gåvor. Avyttring har över huvud taget inte kunnat skepå annat sätt än genom inlösen av fondandelen hosfonden.Andra fondandelar omfattas inte av dessa restrik-tioner. En sådan kan således överlåtas genom i stortsett alla slags fång. Det gör det omöjligt för fondbola-get att med någon precision få rätt på de relevantavärden som skall ingå i genomsnittsberäkningen avdet avdragsgilla anskaffningsvärdet.Problemet, som inte heller utskottsmajoritetentycks ha förstått, är att om den enskilde inte känner tillanskaffningsvärdet hur skall då institutet, dvs. bankeneller fondbolaget göra det?Om fondbolagen skulle tvingas att i brist på annanuppgift ange en schablon för anskaffningsvärdet blirden med nödvändighet godtycklig. Är schablonenoförmånlig kommer de värden som räknats fram förkontrolluppgiftsändamål att sakna intresse. I de flestafall kommer andelsägaren att tvingas använda deverkliga värdena för att uppnå en rättvis beskattning,vilket leder till att tilläggsuppgifterna kommer attuppgå till ett stort antal och i sin tur medföra att deförtryckta uppgifterna på deklarationsblanketten intestämmer.