prot · GI0957 · 1995-02-08 00:00:00 — 145 Näringsminister ()För det första vill jag säga att jag är glad att GöranHägglund bär regeringsförklaringen så nära hjärtatsom han tydligen gör.För det andra: När det gäller relation till företaga-re vill jag säga att vi har väldigt mycket kontaktermed företagare av olika slag i olika typer av företag -stora och små företag, företag i olika delar av landetosv. Jag vill påstå att vi för en mycket levande dialogsom jag tycker är givande. Jag får också tecken frånföretagen på att de tycker att det är givande. Vi harockså ett särskilt råd för småföretagarfrågor där viarbetar mycket informellt. Jag tycker att det arbetet ärlovande.När det gäller arbetsrätten finns det en beredskappå olika håll för att försöka åstadkomma mer flexiblalösningar. Det är ingen tvekan om att 70-talets arbets-rätt var litet betongaktig. Det är i varje fall inte denarbetsrätt vi behöver . Det tror jag är helt klart.Det finns en beredskap från t.ex. företrädare förfackliga organisationer för att finna nya lösningar. Detär just när man kan finna nya lösningar som parternaoch som många partier accepterar som man kan få detbra. Det är då det kan bli hållbart. Här finns en bered-skap också från regeringens sida för att företa sådanaförändringar. Jag tror nog att vi skall kunna hitta bralösningar också på arbetsrättens område utan att an-vända den typ av metoder som användes i våras.Anf. 146 () re-plikHerr talman! Det var ett intressant besked som vikan ta fasta på: Statsrådet säger att det finns en bered-skap i regeringen eller näraliggande organisationer föratt överväga förändringar på arbetsrättens område. Vifår se vad det kan komma att innebära i praktiken.Jag skall använda till att upprepa enannan fråga som jag ställde när det gällde bristen påeller avsaknaden av nya expanderande företag i Sve-rige. Vi förnyar stocken av företag alltför långsamt.Vilka åtgärder är det riktigt att vidta i ett sådantläge? Man kan naturligtvis föra ett resonemang om attvi allmänt måste få upp köpkraften osv. Men vilkaåtgärder riktade gentemot företagen kan motverka deförsämringar som har skett i form av arbetsrättsför-ändringar när det gäller beskattningen av företagenoch försämring av kvittningsrätten? Hur kan vi få tillstånd de nya företag som vi alla är överens om är avavgörande betydelse för vårt lands framtid?Anf. 147 Näringsminister ()Herr talman! Jag ser fram emot fortsatta diskus-sioner med om detta när vi har mertid. Låt mig bara rent punktvis säga några saker.Det är viktigt att ta de bidragsformer för t.ex. ny-start som finns på allvar. Jag vill gärna säga att detinte bara gäller bidragsformer. Jag har på olika jobbjag haft i mitt liv konstaterat att man tenderar att sealldeles för mycket och isolerat till pengar. Omgivni-gen för företagare är väl så viktig. Företagare har oftaen idé, och tror att det räcker med den idéen för attskära guld med täljkniv, när man i själva verket sak-nar en väldig massa olika relevant och strategisktviktig kompetens.Det leder över till att kompetensfrågorna fordrarytterligare uppmärksamhet. Det förslag som riksdagenså småningom får om särskilda utbildningssatsningarvad gäller teknik och naturvetenskap kan t.ex. varaviktig här. Det gäller att få ut fler akademiker i småfö-retagen. Teknikfrågan är viktig.För den uppmärksamme läsaren av budgetpropo-sitionen finns det en hel del sådana uppslag, men jagmedger gärna att det finns utrymme för ytterligarenytänkande. Jag ser fram emot att vi skall kunnaåstadkomma det.Anf. 148 ()Herr talman! Vi har talat om det viktiga i att frånstatens sida ha klara spelregler för företag, men där-emot ingenting om de spelregler som skall finnasmellan producenten och konsumenten.God miljö är hög standard. Vi skall inte sänka vårlevnadsstandard för att rädda miljön av den enklaanledningen att bättre miljö och en hållbar utvecklinginnebär höjd levnadsstandard.Däremot måste vi förändra vår materiella kon-sumtion: vad vi köper, vad vi gör med uttjänta varor,hur vi reser m.m. Vår dagliga roll som konsument äroerhört viktig.Det är intressant att jämföra dagens situation medden som rådde då de grundläggande ekonomiskateorierna utformades. Den fria konkurrensen hade heltandra förutsättningar att fungera bra i 1700-taletslokala samhällen och bidrog till en förbättrad lev-nadsstandard. var de tillverkade produk-terna sådana, att man kunde bedöma råvaror, utföran-de, produktionsförhållanden och funktion. Det allramesta tillverkades inom hushållens ram.Målet med marknadsekonomi är att effektivt ut-nyttja resurserna. Människor skall få så bra varor ochtjänster som möjligt till ett så lågt pris som möjligt.Med andra ord skall man få god kvalitet till låga pri-ser.Det är viktigt att vi inser att en fungerande mark-nadsekonomi kräver dels sociala och ekologiska reg-ler från staten, dels kritiska och kunniga konsumentersom har möjlighet att göra medvetna val. Det är förstdå vi kan prata om valfrihet.En viktig är att man lätt får den infor-mation man behöver om en varas innehåll och dessproduktionssätt. Det tillhör de mänskliga rättigheternaatt man får full information om vad det är man köper.Det kravet kan tillgodoses genom fullständig inne-hållsdeklaration, miljövarudeklaration, olika märk-ningssystem och jämförelsepriser.Konsumentpolitiken försvarar oss alla - oss allasom konsumenter. Det är med den som med marknad-sekonomin - det är oss den är till för.Men man negligerar konsumentpolitiken i dag.Det märker vi bl.a. i denna allmänpolitiska debatt. Jagär den enda av alla talare som tar upp frågan under entre dagars lång debatt.Sverige måste värna konsumenternas rätt till hår-dare gränsvärden och bestämmelser om vilka ämnensom får ingå i våra livsmedel. Det gäller genmanipu-lerad och bestrålad mat, men också en mängd tillsat-ser som vi sluppit, men som ärpå väg tillbaks i och med EU-medlemskapet.EU-medlemskapet har inneburit att många affärerinte uppger jämförelsepris när det gäller frukt ochgrönsaker. har uppmanat daglig-varuhandeln att sluta med detta oskick, och det ärpositivt. Men detta exempel visar på de problem sommedlemskapet i EU medför och hur viktigt det är attstärka konsumentpolitiken nu när vi har gått med iEU. Konsumentmakten skall likställas med producen-tinflytandet.Inom EU har man regler, dvs. direktiv, när detgäller vad som får ingå i barnmat och olika mjölker-sättningar. Dessa krav behöver producenterna inomEU inte uppfylla. Man får göra undantag . Ändå är kraven mycket lägre ställda än de vihar i . Det visar på vilka som har makten inomEU. Producenterna har mycket mer makt än konsu-menterna.Varugenomströmningen i samhället har på kort tidblivit det största miljöproblemet i vår del av världen.En ny hållbar livsstil för global överlevnad krävs. Denmåste växa fram genom en kombination av lagstift-ning, ekonomiska styrmedel och ökade kunskaper.Ett sätt att främja konsumenternas möjlighet tilleffektiva val på marknaden är olika märkningssystem.Miljöeffektiva val stimuleras fram genom miljö-märkningen. Den stimulerar också näringslivet att tafram miljövänliga produkter.För att olika miljömärkningssystem skall kunnafungera krävs det att konsumenterna känner att syste-men är trovärdiga, och detta förutsätter att tre villkoruppfylls. Ett är att man har specificerade krav påmiljömärkningssystemet. Ett annat är att man förhind-rar vilseledande miljöargument i marknadsföringen avvaror och tjänster. Ett tredje är att kunskapen blandkonsumenterna om de olika miljömärkningssystemenär stor.Svanen, som är det miljömärk-ningssystem, har ett antal brister och kan skada mil-jömärkningens trovärdighet. Jag skall ge några exem-pel. Underlagsarbetena för Svanen är inte offentliga,och dokumenten saknar referenser. Miljömärknings-systemet finansieras delvis genom sålda miljömärktaprodukter. Det finns en paragraf som förbjuder pro-dukter som är märkta med svanen att även ha miljö-märket "Bra miljöval". Däremot förbjuder man inteEU:s miljömärkning.Sverige bör framföra de brister som miljömärk-ningssystemet svanen har på möte iReykjavik, för att dessa skall tas bort. Annars finns risk att vi kommer att förlora ett viktigt verktygför att nå en mera hållbar konsumtion. Så är det t.ex. iUSA. Där har miljömärkningssystemet förlorat alltrovärdighet.Konsumenterna kan bli en av de viktiga drivandekrafterna . Jag har många fler punkter som jagskulle kunna ta upp, men jag hinner inte. Vi får dockinte glömma bort att konsumenternas dagliga ageran-de påverkar dels deras privatekonomi, dels miljön,resurserna och hela samhällsekonomin. Utan en starkkonsumentpolitik får vi bara en halv marknadseko-nomi. Marknaden består av producenter och konsu-menter. En fungerande demokratisk marknadseko-nomi kräver medvetna konsumenter och att producen-terna uppfyller vissa skyldigheter gentemot konsu-menterna.Anf. 149 ()Herr talman! Vi har här innan hört näringsminis-tern redovisa vilka åtgärder vi socialdemokrater villvidta för att åstadkomma ett väl fungerande närings-liv, hur företagen skall ges goda villkor för att kunnainvestera och expandera. Jag vill här ta upp ett områ-de som framöver också kommer att ha mycket högprioritet, ett område som har väldigt stor betydelse förett framgångsrikt och sunt näringsliv. Det är kampenmot den ekonomiska brottsligheten.Den ekonomiska brottsligheten är utan tvivel ettoerhört allvarligt problem, både för enskilda företagoch för samhället i stort. Ekobrottsligheten har i dagnått en sådan omfattning att den hotar grundvalarnaför en väl fungerande ekonomi och det demokratiskasamhällsskicket. I flera branscher har brottslighetenblivit en förutsättning för att driva näringsverksamhet.Vi vet att ekobrotten kostar skattebetalarna i stor-leksklassen . Det handlarom skattebedrägerier, valutabrott, andra former avbedrägerier och gäldenärsbrott. Den ekonomiskabrottsligheten har numera inte sällan också sambandmed annan grov kriminalitet, genom att pengar frånnarkotikahandel eller annan olaglig verksamhet tvät-tas och sedan används i affärsverksamheten.Det är många som drabbas. En del blir arbetslösa isamband med konkurser. Seriösa företagare mistersina företag eller dras själva in i brottsligheten. Myn-digheternas arbete blir svårare och mer tungrott.De direkta skadorna som drabbar fordringsägare,kunder och anställda kan beskrivas som en ekonomisköverföring från offren till det brottsliga företaget.Men förutom de ekonomiska förlusterna som den-na brottslighet orsakar för enskilda och det allmännautgör den också ett hot mot det känsliga nätverk avförtroende och därmed förutsägbarhet som är en av deabsolut viktigaste förutsättningarna för en väl funge-rande marknadsekonomi. Den ekonomiska brottslig-heten snedvrider den fria konkurrensen sommoralen påverkas.Genom ekonomisk brottslighet får ineffektiva fö-retag ökade möjligheter att överleva. Detta sker påbekostnad av hederliga och effektiva företag. Detleder till att den sunda konkurrensen dämpas och denekonomiska effektiviteten minskar. Branscher medmånga svarta företag har ofta en svagare konkurrens,lägre utvecklingstakt, lägre kvalitet på produkternaoch en större prisspridning än branscher med få svartaföretag.En annan viktig aspekt som ibland glöms bort äratt den ekonomiska brottsligheten tär och gnager påsamhällssolidariteten. Om människor upplever attvissa kan undandra sig att bidra till att finansiera vårgemensamma sektor finns det en uppenbar risk attskattefiffel och svartarbete sprider sig. Vad får denunga för bild av vårt samhälle när hon första gångenfår sin lön och den består av svarta pengar? Den ondacirkeln blir ett faktum.Samhällets insatser mot den ekonomiska brottslig-heten är helt otillräckliga. Dessutom finns detstora brister i rättsväsendets förmåga att hantera dessabrott. Tidsfördröjningarna är alltför långa, och mångabrott hinner inte utredas innan de preskriberas.Samhällets insatser måste därför kraftigt ökas närdet gäller att förebygga och ingripa mot ekonomiskbrottslighet. Brotten måste förebyggas och förhindrasbåde genom lagstiftning och kontroll.Men statliga åtgärder är inte tillräckliga. Även nä-ringslivets egen medverkan behövs. Det är viktigt attöka risken för upptäckt av fusk och stärkadet gemensamma ansvaret för regelefterlevnaden.Värderingar, attityder och förebilder har ett stortinflytande.Det är viktigt att vi nu har fått en regering som villprioritera kampen mot den ekonomiska brottsligheten.Herr talman! Vi är många som med spänning ochförväntan ser fram emot den tillsatta samord-ningsgruppens arbete. Den har i uppgift att redovisaen strategi för att effektivisera kampen mot den eko-nomiska brottsligheten. Vi kommer att få möjlighetframöver att diskutera den ekonomiska brottsligheteningående här i kammaren. Det är bra, för det brådskar.Anf. 150 PER () replikHerr talman! Först vill jag instämma mycket tyd-ligt i vilja att bekämpa ekobrottslig-heten. Jag vill även framhålla de ökade satsningar påekoåklagare och ekopoliser som gjorts under de se-naste två åren.Jag vill också få fram en ny konkurslagstiftning.Den har i praktiken legat klar ochännu inte kommit till . Icke obetydliga delarav problemen med ekobrottsligheten finns inom dettaområde. Vi behöver en modern konkurslagstiftning.Det saknades under den gångna mandatperioden. Dengamla lagstiftningen, från tidigare regeringar, lämna-de mycket övrigt att önska.Jag har tidigare här i kammaren redogjort för hurmånga bekvämlighetskonkurser direkt har lett tillbetydande snedvridningar av konkurrensen. Man haricke klarat av samarbetet mellan ett antal myndigheterförrän , inte minst efter initiativav landshövdingen här i för att komma åtekobrottslighet inom bl.a. restaurangnäringen.Herr talman! Jag vill bestrida det goda nä-ringsklimat som den socialdemokratiska regeringenpåstår sig ha åstadkommit under dessa fyra månader.Det skulle i så fall vara höjd bolagsskatt, höjd skatt påaktieutdelningar, höjd skatt på riskkapital och mindrepengar till industrirelevant forskning. Man kan tyckaatt det är mycket, men det är inte något som förbättrarnäringsklimatet.Anf. 151 ()Herr talman! Jag kommer att tala om mineralpro-spektering. Den totala satsningen på prospektering iSverige, både statlig och privat, låg på . ärsumman nere i ca . Nedgången iprospekteringen beror i stor utsträckning på de beslutriksdagen fattade om att avveckladen statliga prospekteringen och lägga ner Nämndenför statens gruvegendomar.För att ersätta den malm som bryts i de tvånordligaste länen, och , krävsatt man hittar i genomsnitt malm per år.Det innebär en prospekteringsvolym på motsvarande250 . För att den nedåtgående trendeni mineralreserven skall brytas krävs att prospekte-ringsnivån ligger mellan 250 och 300 miljoner kronorårligen.En uppenbar följd av den låga prospekteringsni-vån i landet blir att allt färre brytvärda kom-mer att hittas. Mineralreserven i de svenska ädel- ochbasmetallerna kommer, med något undantag, mednuvarande produktionstakt att vara tömda inom åttaår, om inte nya malmkvantiteter tillförs.En ökad totalprospektering ger flera bryt-värda förekomster och därmed också flera arbetstill-fällen inom gruvnäringen. Merparten av områdenamed hög geologisk potential för nyfynd av malmerligger i inland, där arbetslösheten också ärhög.Småskalig gruvverksamhet är mycket vanligt före-kommande utomlands. Den nuvarande gruvnäringendomineras i huvudsak av två stora företag.En ökad prospektering och därmed fler nya fyn-digheter ger möjligheter för mindre företag att etable-ra sig samt investera och bryta både kända och nyafyndigheter. Detta skulle ge möjligheter att bedrivagruvverksamhet i mindre skala.Under de första nio månaderna 1994 har andelenmutsedlar, undersökningstillstånd, ökat kraftigt.Framför allt är det utländska företag som ökar i om-fattning. De har börjat intressera sig för Sverige.Det är internationellt känt att berggrunderbjuder goda möjligheter till nya fynd av ochmineraler.Herr talman! Samhället bör återta initiativet närdet gäller prospektering av våra naturtillgångar.Ett nytt prospekterings- eller investmentbolag, el-ler verk, med en annorlunda affärslogik än de bådastora företagen skulle bidra till att småskaliggruvverksamhet kunde etableras i ökad omfattning.Bolaget kunde vara helt eller delvis statligt, vilketinnebär att även staten får en betydande insyn i pro-spekteringen och därmed i den framtida gruvnäringen.Dessutom kommer det svenska -statliga - ägandet avnya och mineralfyndigheter att bli större.En lämplig placering av ett sådant här nytt bo-lag/verk skulle naturligtvis kunna vara ,med hänsyn till närheten till de platser där verksamhe-ten skall bedrivas.Finansieringen skulle kunna lösas på flera sätt.Bl.a. skulle företaget kunna introduceras på densvenska börsen eller på en utländsk börs. Staten skullekunna kapitalisera företaget initialt. får man taställning till om privata intressen kan ta över delareller hela verksamheten.Herr talman! Utbildning och forskning inom ge-oområdet ligger på en mycket låg nivå. Det finnsen betydande risk att ytterligare forskning försvinner.Med anledning av det rådande arbetsmarknadslä-get för prospekteringsinriktade geovetare söker sigallt färre till denna utbildning. Detta kommer att varatill nackdel för framtiden, därför att det kommer attbli svårt att inom landet få tag i kvalificerade prospek-törer.En viktig effekt av ett statligt initiativ är att manvisar på statsmakternas intresse och tilltro till bran-schens framtid. Vidare kommer företaget, i sin strävanatt hålla en hög kunskapsnivå, att kunna initiera olikaintressanta forskningsuppgifter.För att bli framgångsrikt krävs det att det nya bo-laget har en mycket hög kompetens samt är maximaltflexibelt. Företaget kommer därför i betydande om-fattning att nyttja konsulter och entreprenörer för detdirekta fältarbetet samt inleda ett nära samarbete medhögskolor och universitet. Vi har ju redan en högskolai , som man naturligtvis kunde samarbeta med.Herr talman! Jag anser det mycket angeläget attsamhället tar initiativ för att ta till vara de naturtill-gångar som finns i landet, för att nyttja den kompe-tens som finns och för att för framtiden utvecklakompetensen inom området.Anf. 152 PER () replikHerr talman! Den här frågan har en lång tradition idenna kammare. Vi har här i den svenska riksdagensatsat väldigt mycket pengar på prospekteringsverk-samhet. Facit är förskräckande: nästan inga resultatalls.Jag delar uppfattning att detbehövs mer av gruvfyndigheter för att kunna utnyttjade mineraliseringar som är brytvärda, dvs. malmerna.Det är därför som flera av oppositionspartierna vill setill att karteringsverksamheten fullföljs. Den är nämli-gen en förutsättning för prospekteringen. Jag tyckeratt skall tala med sina partivännerom den saken.När den kronandel, särskatt, som tidigare gälldeför prospekteringen och fyndigheterna togs bort ochvi öppnade för prospektering och för inmutningaräven från icke svenska företag fick vi den stora till-strömning som gett mycket positiva resul-tat.Min slutsats är motsatsen till alltså öppenheten! Låt alla de som kom-mer in och vill leta efter mineraler skapa arbetstillfäl-len. Det får vara mindre av nya gruvor som kan varalönsamma. Men se gärna till att vi upprätthåller en brakartering. Då måste vi även se till att den socialdemo-kratiska regeringen är med på detta, för det är väl densom är just en bromskloss.Anf. 153 () re-plikFru talman! När det gäller statens engagemang igruvnäringen visar det borgerliga beslutet från 1992på effekterna här: Prospekteringen har gått ned väl-digt kraftigt. Det gäller både enskilda och företag.Den inriktning som jag här redovisat har inte prövatspå nämnda sätt. Därför vågar mindre företag inte satsapå den. Således måste samhället gå in och vara med.Samhället måste alltså starta upp den här verksamhe-ten.Anf. 154 PER () replikFru talman! Först kan vi väl notera att de storasatsningarna , under hela 80-taletoch fram nästan inte gett några som helstnya gruvor. Dessa pengar förlorades därmed i storutsträckning.Det var stor splittring på ett antal svenska myn-digheter - alltifrån och . Det gav inte bra resultat.Genom avregleringen har vi fått ett utomordentligtstort internationellt, och även svenskt, intresse förprospekteringen; med egna kapitalresurser och utanbelastning på skattebetalarna. Det tycker jag att viskall vara glada för.Jag håller med de fackföreningsledare som uttalatatt de struntar i om arbetsgivaren är ellersvenska staten eller om arbetsgivaren är utländsk. Detviktiga är att få bra, välbetalda jobb i . Denuppfattningen delar jag i stort sett även på detta om-råde.Anf. 155 () re-plikFru talman! Per , såväl gamla karte-ringar som de nya karteringar som man måste sökaoch prospektera kan ge resultat. Det är inte varje nyprospektering som ger en gruva där man kan bryta.Därför måste det vara fråga om stora satsningar ochett samhälleligt engagemang i frågan. Eljest vågarman inte satsa på det här.Jag tycker att resultatet beträffande avvecklingenav det statliga engagemanget visar att prospektering-arna har gått ned jämfört med hur det var på 80-talet.Anf. 156 ()Fru talman! Inom näringspolitiken finns det ettstort antal branscher. Föregående talare tog upp gruv-näringen. En annan bransch är skogsnäringen.Skogsindustrin och skogsbruket utgör tillsammans enav de viktigaste näringarna för . De har ut-vecklats till vår främsta exportnäring. Sågverkenarbetar för högtryck för att hinna med alla order somkommer in. Pappersindustrin har ökat sin produktionmed och har förbättrat sina ekonomiska resultatavsevärt.Den här utvecklingen har också bidragit till ökadavverkning i den svenska skogen. Men även om av-verkningen har ökat med ärårsavverkningen betydligt lägre än den årliga tillväx-ten. Vi kan avverka en hel del mer, eftersom behovetär uppenbart i och med skogsindustrins ökade pro-duktion. Vilken skogspolitik skall vi då inrikta oss påså att vi inte bara utnyttjar skogens fördelar?Den 1 januari 1994 trädde den skogspolitiska pro-position i kraft som beslutade om 1993.Den inriktar sig till stora delar på de skogsprincipersom antogs på i skogsindustrin har stor betydelse för nä-ringar som skogsbruk, transporter och verkstadsindu-stri är det viktigt att vi i följer de principersom antogs i för att vi skall få ett långlivat skogs-bruk.I principerna betonas både utnyttjande och vård avskogarna. Vi måste ha både produktionsmål och mil-jömål i den svenska skogspolitiken. Dessa mål måstevara jämställda och väga lika tungt.Skogsägarna har påtagligt ökat sitt intresse ochengagemang för naturvård och naturhänsyn. Dettakommer att motverka eventuella negativa tendensersom kan leda till minskad kvalitet i skogsskötseln.Skogsägarnas ökade intresse gör att skogen ochskogsmarken kan utnyttjas effektivt och ansvarsfulltså att den ger en uthållig och god avkastning. Detmiljömål som gäller för skogsbruket är att skogsmar-kens naturgivna produktionsförmåga skall bevaras.Biologisk mångfald och genetisk variation i skogenskall säkras.Skogen skall brukas så att växt- och djurarter somnaturligt hör hemma i skogen ges förutsättningar attfortleva under naturliga och livskraftiga förhållanden.På större delen av den svenska skogsmarken skallskogen brukas och då på ett sätt som innebär att hän-syn tas till naturvårdens intressen.Jag går tillbaka till . har ioch med sitt engagemang både inför och under konfe-rensen en hög profil i internationella skogsfrågor. Detär viktigt att vi behåller den profilen när vi nu deltarinternationellt i en mängd uppföljningsarbeten.Bl.a. har ett samarbete utvecklats med Central-och , som inte bara är intresseradeav svensk skogsteknologi och skogsvård utan ocksåav våra kunskaper på skogsmiljöområdet.Fru talman! Vi måste använda vår skog på ett brasätt så att vi bl.a. kan utnyttja volymen skogsråvarafullt ut för att på så sätt hålla uppe skogens värde somekonomisk bas för våra skogsbygder.