prot · GI0981 · 1995-03-29 00:00:00 — Men utskottet har också tagit uppfrågor ur ett bredare perspektiv med anledning av enrad motioner, nämligen om miljö- och hälsoaspekterpå byggande och boende.Under den förra mandatperioden beslutades om enändring i PBL, , som innebär attall planering skall främja en långsiktigt hållbarlivsmiljö, vilket har stor betydelse för den framtidamiljöanpassningen av samhällsbyggandet.Dessutom finns ytterligare förslag till ändringar iPBL från betänkandet Miljö och fysisk planering iSOU 1994:36 innebärande förstärkt översiktsplane-ring med tydligare krav på redovisning av miljöförhål-landen m.m., utvidgning av kravet på miljökon-sekvensbeskrivningar samt åtgärder för att säkra åter-användning och återvinning av byggmaterial.Bland de frågor som behandlas är frågan omelöverkänslighet. Trots att en del insatser på områdethar gjorts upplever många människor problemmed elöverkänslighet. Den översyn som beslutadesom skulle genomföras utan dröjsmål, mennågon rapport har inte presenterats.Elöverkänslighet innebär att många mår dåligt.Man vet inte vad som pågår. Men intresset för pro-blemet finns hos många politiker. Därför har Centerni en motion föreslagit att en parlamentarisk utredningom elöverkänslighet skall tillsättas.Vidare anser vi att det behövs mer forskning kringsambandet mellan elektromagnetiska fält och påver-kan av metaller. Vi tycker att det är positivt att utskot-tet gör ett tillkännagivande till regeringen i dennafråga.Centern tar i en annan motion upp värdet avforskning om grönområden i tätorter, s.k. grönyte-forskning. Fyrklöverregeringen har i ett antal olikasammanhang arbetat för ett ökat skydd för grönområ-den, bl.a. i översynen av PBL, propositionen om bio-logisk mångfald, propositionen om genomförande avbesluten vid , propositionen om natio-nalstadspark samt i ett antal uppdrag, redovisningaroch beslut rörande transportsektorn och enskilda trafi-kobjekt.Som en konsekvens av riksdagsbesluten måsteforskningen om grönområden i tätorter upprätthållasoch utökas. Kunskaper behövs om hur parker ochnatur kan skapas och bibehållas, så att dess miljöerbidrar till en bärkraftig tätortsutveckling med krets-loppsinriktning och biologisk mångfald. Vidare be-hövs kunskaper om betydelsen av parker och natur förmänniskors hälsa och välbefinnande.Finansieringsansvaret för grönyteforskning harflyttats från BFR, , till Skogs-och jordbrukets forskningsråd, vilket avsågs vara enrent administrativ åtgärd som inte skulle påverkasatsningen på forskningsområdet. Det har visat sigatt överflyttningen inneburit dels att anslagen minskat,dels att inriktningen ändrats till grundforskning mednaturvetenskaplig tyngdpunkt. Vidare riskerar Movi-um att upphöra, en organisation som betyder mycketför forskningen och kunskapsspridningen.Det är angeläget att de uppnådda forsk-ningsresultaten kommer samhället till godo. För ensamhällsutveckling mot ett långsikt bärkraftigt sam-hälle krävs kunskapsunderlag om grönområdenas roll,om kopplingen till samhällsutbyggnad, fysisk plane-ring och den byggda miljön som helhet. fö-reslår därför i motionen att avsät-tes till grönyteforskning och Movium.När det gäller ytterligare satsningar för att förbätt-ra inomhusmiljön och den överenskommelse somträffats av Socialdemokraterna och om attsatsa ytterligare 2 miljarder på ett allergisanerings-program är vi starkt kritiska till förfaringssättet. Över-enskommelsen har träffats utan att man visat huråtgärderna skall finansieras - det är först i komplette-ringspropositionen som förslagen redovisas. För öv-rigt måste kommuner och organisationer själva ställaupp med den största finansieringen. En siffra på totalt6 miljarder har nämnts.Vi är medvetna om att det finns stora brister i in-omhusmiljöerna som behöver åtgärdas, men de eko-nomiska förutsättningarna måste också finnas.Fru talman! Jag vill avsluta med att hänvisa till vå-ra reservationer nr 14 och 15 samt ett särskilt yttrandeangående inomhusmiljön.Anf. 156 ()Fru talman! I detta det första av årets betänkandegällande inomhusmiljön från bostadsutskottet behand-las motioner om inomhusmiljön och regeringens för-slag om att bl.a. försämra bidragen till radonsanering ibostäder.Låt mig inledningsvis konstatera att utskottsma-joriteten vid behandlingen av motionerna i betänkan-det i huvudsak varit positiv till ett flertal motionermed krav på åtgärder för bättre inomhusklimat. Dettainnebär för del att det endast återfinns enenda reservation som är fogad till detta betänkande.Reservationen handlar om användning av återluft. Vi iFolkpartiet kräver i reservationen att en översyn avgällande byggregler bör genomföras medmålet att införa förbud mot användning av återluft.Inte minst med tanke på den särskilda hänsyn somvi måste ta till barnens sämre immunförsvar får detanses vara en självklarhet att en så god inomhusmiljösom möjligt garanteras. Ett förbud mot användning avåterluft vid exempelvis barnstugor är därför extraviktigt.Jag yrkar därför bifall till reservation nr 7.Jag går vidare till frågan om åtgärder mot radon.Folkpartiet har i olika sammanhangunderstrukit vikten av att radonsanering vidtas i be-tydligt större omfattning än vad som skett.Radonsanering är en utomordentligt angelägen åtgärdför att förbättra inomhusmiljön i våra bostäder. Det ärsedan länge känt att detta utgör en påtaglig hälsofarasom sannolikt leder till många dödsfall . Jag villminnas att i en rapport har påpekat att2 000-3 000 personer får lungcancer beroen-de på att de bor i bostäder med höga radonhalter.Saneringsprogram för bostäder har genomförts,men de är klart otillräckliga. En förklaring till attrelativt få åtgärder har vidtagits av fastighetsägarna ärförmodligen att de är rädda för att marknadsvärdenapå fastigheterna skall sänkas.Jag har mot bakgrund av denna situation i en mo-tion fört fram olika förslag om hur radonsaneringsar-betet kan påskyndas. Utskottets övervägande i dessafrågor har i huvudsak inneburit att mina synpunkterbeaktats, och regeringen har uppmanats av utskottetatt komma med förslag i frågan. Det är viktigt att vi iutskottet har kunnat enas om att ta gemensamma tagför att få ordning på radonproblemen. Jag förutsätteratt utskottets tillkännagivande innebär att regeringenåterkommer med ett acceptabelt förslag om radonbi-drag efter utskottets övervägande. Om så inte blirfallet kommer jag självfallet att aktualisera de kravsom finns i motionen i den vidare behandlingen avfrågan i vår.Fru talman! Vi kommer senare i vår att behandlaregeringens kommande förslag till ytterligare sats-ningar för att förbättra inomhusmiljön. I ett gemen-samt yttrande från , och kds har vikritiserat att överenskommelsen mellan träffats utan att man visathur åtgärderna skall finansieras. Detta är märkligt,särskilt mot bakgrund av det rådande statsfinansiellaläget. Mer om detta får vi all anledning att återkommatill i utskottets behandling av den kommande proposi-tionen. Jag nöjer mig därför med det som jag nu tagitupp.Anf. 157 ()Fru talman! Fyra av tio barn har någon form avallergi, en fördubbling på ganska . Ett av destora problemen är den inomhusmiljö som barnenvistas i. Det kan vara i hemmet, men också underderas dagliga vistelser i skolor, i daghem m.m.Ett laborerande med nya oprövade byggmaterial,slarv i byggprocessen och ett kortsiktigt ekonomiskttänkande är stora bovar i det här sammanhanget. Mo-dern teknik som fungerar bra i teorin och brist pådriftskompetens hos dem som skall hantera anlägg-ningarna gör ju inte saken bättre.Gamla väl beprövade kunskaper har fått ge vikaför billigare konstruktioner och metoder som skyndarpå byggprocessen - allt för att få ner kostnaderna ochför att man skall tjäna pengar.Detta skall nu betalas i form av allergisanering avsjuka hus-miljöer och rehabilitering av dem som harblivit sjuka av sitt boende.Bostadsutskottet uppmärksammade problemet re-dan . Men det har inte gett någotstörre resultat i form av åtgärdsprogram eller konkrethandling från statens sida. dyker dock frågan upppå bred front som en följd av uppgörelsen mellansocialdemokraterna och , och detta som enarbetsmarknadsåtgärd som dessutom är ofinansieradenligt åsikt.Trots oklarheterna kring finansieringsfrågorna harutskottshanteringen varit konstruktiv. Den bör vara engod vägledning för departementet vid den fortsattahanteringen av ärendet. Socialdemokraterna har på ettpositivt sätt tagit till sig alla motionerom boendemiljön och de åtgärder som vi har före-slagit. Vi vill bl.a. införa sådana begrepp som krets-lopp och återvinning i lagstiftningen och att Boverketskall få en mer progressiv roll när det gäller miljö-och energifrågor som rör boendet.Utskottet har också tillkännagivit förslag om attgöra det bättre för dem som lider av elallergi, trots attdet inte är vetenskapligt bevisat, vilket är glädjande.Flera av våra motionsförslag gäller åtgärder för attbyggandet och boendet skall förändras . Därförär naturligtvis investeringsförslag av engångskaraktärinte bra. De måste framöver följas upp med stöd somåterkommer kontinuerligt.Enligt propositionen skall stödet användas"framtungt", och åtgärder skall i huvudsak påbörjasföre . Det är inte realistiskt, utan detär t.o.m. dumdristigt.Kunskaperna om vad som skall göras är otill-fredsställande. De som skall utföra saneringarnamåste få god tid på sig för att kunna inventera och gåigenom vilka åtgärder som skall utföras.Boverket och länsstyrelserna bör ha hand om bi-dragsgivningen. Så litet nya bidragsformer som möj-ligt bör tillskapas. För framtiden måste en renodlingav olika bidragsformer komma till stånd så att de blirlätta att hantera och begripliga för dem som skall sökabidragen.I dag skapas förvirring när bidrag av arbetsmark-nadsskäl får olika start- och stoppdatum. Det kantyvärr leda till att ytterligare misstag begås. Mankanske skyndar på byggprocessen för att hinna sökade bidrag som kan beviljas.Forskningen kring byggandet är bristfällig. Detkunde vi som var på konferens omsjuka hus konstatera. Man använder sig av forsk-ningsmetoder som mäter fel saker och inte ser tillhelheten. Det råder brist på tvärvetenskaplig forsk-ning. Samarbetet mellan forskning och aktörer inombyggsektorn är dåligt. Det finns få exempel på fullska-lemodeller som kan utgöra verkliga exempel att stude-ra. Minskade anslag är oroan-de.Som någon uttryckte det under konferensen: Någ-ra miljoner till forskning om byggnaders inomhusmil-jöer skall jämföras med den miljard som går tillforskning om hur man botar symtomen i form avallergier av olika slag. Detta säger mycket om hurdenna forskning värderas i samhället och hur vi age-rar. Vi angriper inte roten till det onda, utan vi lindrarsymtomen.Trots de många positiva skrivningarna i betänkan-det finns det åtskilligt mer att göra. Vänsterpartietstöder därför flera av reservationer, somgår ut på att förbättra kvaliteten på byggandet ochboendet. Det framförs också krav på att man skallhöja kvaliteten på det som redan är byggt.Bostäder är ingen marknadsvara som kan hanterashur som helst. Det är ett samhällsintresse och enskyldighet att se till att alla människor får ett kvalita-tivt boende fritt från miljöproblem som är skadligt förhälsan. Att husen byggs så att de får en så lång livs-längd som möjligt och att de underhålls under tidenmåste vara en självklarhet.Att boendemiljön som en del av livet inte görs anonym förvaringsplats där man enbart skall ätaoch sova utan inbjuder till mänsklig samvaro och ärtilltalande från estetisk och mänsklig synpunkt ärmycket viktigt.Stora delar av miljonprogramsområdena är exem-pel på hur man har misslyckats med att skapa godaboendemiljöer. Kvantitet fick gå före kvalitet. Felak-tigt material och felaktiga konstruktioner fick kortsik-tigt gå före beprövad kunskap och beprövade materialför att man skulle kunna bygga så billigt som möjligt.Samhällsplanering och goda boendemiljöer fick ståtillbaka för att man snabbt skulle skaffa bostäder tilldem som fick jobb och utbildning i storstadsområde-na. Detta var krav delvis från näringslivet som politi-kerna snällt ställde upp på.Dessa områden är nu grunden för den segregationoch de sociala problem som finns i våra storstäder.Att ha en bostad är en social rättighet. Men det ärminst lika viktigt att man kan trivas där, att man fårleva i en frisk och sund boendemiljö. Att rätta till fel iefterskott är dyrt, som det har skapat onö-digt mänskligt lidande.Eftersom våra motioner i frågan har blivit tillgo-dosedda har jag inga yrkanden. Vi kommer att stödjavissa av reservationer. Däremot vill jaguppmärksamma på vårt särskilda yttrande i den härfrågan.Anf. 158 INGA () replikFru talman! Med anledning av det som tog upp när det gällde forskning om byggandettycker jag nog att var en aning svartmå-lande i sin syn på den forskning som har bedrivits ochsom ligger i stöpsleven för att sedan sjösättas. Jag villdå gärna fråga om han inte har läst denrapport som finns i en bilaga till betänkandet. kan det allmänt konstateras attuppmärksamheten på inomhusmiljöfrågor i branschenbörjar att bli betydande, delvis därför att det har skettav- och omregleringar - vilket jag påpekade i mittanförande - som innebär att byggherren numera ärentydigt ansvarig för byggnadsverks egenskaper.Det är en orsak till att man har kunnat hitta ett nyttsätt att tackla det här med forskningen, nämligen attbranschen och forskarna skall arbeta tillsammans. Jagser här en möjlighet till en tvärvetenskaplig forskningsom kan visa på goda lösningar , vilketjag tyckte att svartmålade i onödan. Jagskulle gärna vilja höra kommentarertill det som står något mer positivt angivet i den härrapporten. I den återfinns också en beskrivning av hurman fortsättningsvis tänker arbeta.Anf. 159 () replikFru talman! Det finns saker att läsa och det finnssaker att höra. Jag fick en väldigt klar bild över lägetunder den konferens som jag var på. På det symposietkonstaterade man just att det faktiskt inte finns någonbra samverkan mellan byggare, entreprenörer ochforskning. Delvis har man nog också olika intressen idessa frågor.Vi fick bl.a. en föredragning från JM Bygg om hurman laborerar med olika former av betong i syfte attförkorta byggprocessen, inte på grund av att miljönskulle bli bättre utan på grund av kostnadsskäl. Jagtror inte att samstämmigheten är så klar och tydligsom vill hävda.Anf. 160 INGA () replikFru talman! Jag skulle gärna vilja höra vidare vadOwe anser om det projekt som har förverkli-gats i samverkan mellan JM Bygg, Byggforskningsrå-det, fastighetskontor och Svenska bygg-branschens utvecklingsfond. Det gäller Söderbergagård där man har ett allergikeranpassat flerbostadshusmed 13 lägenheter i . Det är ett projekt somär väldigt bra att ta fram som ett exempel och som jagtror kommer att vara ett bra studieobjekt i framtiden.Det är ju sådana projekt som man behöver för attkunna visa på det som är positivt. Jag tycker att OweHellberg i onödan tar upp en detaljfråga i en stor ochkomplex bransch. Allting kan inte hända på en endagång.Anf. 161 () replikFru talman! Det finns säkert bra exempel på därman kan samverka. Men frågan är på vems villkorman samverkar. Det är en väldigt viktig fråga attställa sig.Jag är oroad för att anslaget till forskningen kom-mer att minska under den här mandatperioden. Vi iVänsterpartiet kommer framöver att återkomma tillfrågan om anslag till byggforskningen.Anf. 162 PER ()Fru talman! För de flesta människor är bostadennågot av det allra viktigaste i livet. Det är där vi vistasden av våra liv. Det är där vi vilar, njuter,äter och sover, och det är där våra barn skall känna sighemma och trygga. Därför är bostaden en stor frågaför oss inte bara ur ekonomisk utan lika mycket ursocial och hälsomässig synpunkt. Det finns anledningatt anlägga ett helhetsperspektiv, och jag vill gärnagöra det när jag talar om bostäder och inomhusmiljön.Det har varit en sällsam och oerhört positiv upple-velse att i bostadsutskottet finna så många gemen-samma intressen i att försöka återupprätta bo-stadskvaliteten i vårt land. Miljonprogrammets avarteroch allt det som följde av stressbyggen och ogenom-tänkta och snabbt ihoprafsade byggplaner har äntligennått slutet. En "låt-bygg"-epok är förhoppningsvisöver.Nu är det att återerövra kunskapen om dethållbara byggandet, det ekologiska byggandet, krets-loppsbyggandet. Med gammal och ny teknik och medrena material kan vi skapa friska hus som andas ochär vackra. Det gäller också vid ombyggnad.Vi skall använda försiktighetsprincipen, och viskall ha det helhets- och långsiktiga perspektiv somger huset ett livscykelvärde från tillblivelse till dessdet plockats ned och återanvänts eller till slut åter-vunnits i annan energiform.Miljöpartiets motioner om ekologiskt byggandehar vunnit gehör i utskottet. Det handlar om kraven påklara definitioner av de byggnadsbegrepp vi användermen också om miljömedveten upphandling. Vid valav byggnads- och inredningsmaterial är fullständigainnehållsdeklarationer viktiga, och det är viktigt attgränsvärdena för kemiska ämnen sätts så lågt att ast-matiker och allergiker utan obehag kan vistas i husen.Vidare skall ventilationsanordningarnas utformningoch skötselinsatserna få de rätta proportionerna.Utskottet har ställt upp på miljöklassning av hussom utgår från egenskaper som återanvändningsvärde,energisnålhet och hänsynstagande till ekologiskt håll-bara principer. Det blir, som vi hörde på konferensenhäromveckan om sjuka hus som bl.a. jag deltog i, ett nytt värderingsinstrument för hus.Det blir vad man kallar för ny "rating".Materialslöseriet inom svensk byggnadssektor är hänsynslöst och oförsvarbart. Man räknar medbara återanvändning. förbränns, och resten,dvs. , deponeras till ingen nytta eller mening.Jämfört med länder som , och Dan-mark ligger vi mycket långt efter. Men måste detbli ändring, eftersom utskottet stöder Miljöpartietskrav.Vi skall som i t.ex. utarbeta rivningspla-ner och genomföra selektiv rivning. Det innebär att viåteranvänder så mycket av materialet vi kan, att viomvandlar och återvinner i övrigt och att vi särskilttar hand om de miljöfarliga resterna.Enligt dessa specifierade planer måste vi också lä-ra oss att ta hand om alla sammansatta och komplice-rade material, ofta polymermaterial, som är in-byggda i en stor del av byggnaderna och som inte barakan slängas på tippen. Här kommer det att finnas platsför en ny näringsnisch, byggsektorns återbruks- ochåtervinningscentraler.När det gäller el och elektromagnetiska fält skallförsiktighetsprincipen vara vägledande. Utskottet harvisat förståelse för fortsatta och ökade insatser på detområdet.Det framtida ombyggandet och nybyggandethandlar om ett betydligt större ansvar från planerare,beställare, byggare och brukare. Allt hänger ihop, ochbrukarna, vi som bor, skall så långt det är möjligt varamed från början. Vi har alla ett gemensamt ansvar försambandet mellan en effekter på miljön i ettlångsiktigt perspektiv och dess hälsoeffekter på demsom brukar den.Fru talman! På några få punkter har utskottsma-joriteten inte haft tillräckligt intresse, eller mod omman så vill, att följa försök att ytterliga-re skärpa kvalitetskraven.Det gäller t.ex. vårt förslag att införa obligatoriskaenergi- och miljörådgivare så att alla kommuner iSverige täcks in. Så är inte fallet . Med tanke påvåra internationella överenskommelser om att dras-tiskt sänka energiuttaget och kan jag intese annat än att frågan går utöver enskilda kommunersansvar. Det handlar om nationella åtaganden. Enheltäckande, kvalificerad energi- och miljörådgivningskulle eliminera stora miljöproblem och fortsattenergislöseri. I ett litet längre och kretsloppsanpassatperspektiv tjänar vi alla på detta.Det behövs inte mer tid för att utvärdera den tio-åriga byggfelsförsäkringen för flerbostadshus somtillkom . Det är enligt meningdags för en utvidgning till att låta den omfatta ocksåarbets-, fritids och skollokaler. Återkommande rap-porter om fel och brister talar för detta.Vi vill också ha en kontrollbesiktning, inte barasom nu av ventilationen, utan också för hela huset ochdess närmaste omgivning. Det gäller emissioner frånbygg- och inredningmaterial, fukt och mögel, energi-källor och energieffektivitet, men också vatten ochavlopp, komposterings- och eventuella odlingsmöjlig-heter. Det gäller hela listan av det som krävs för ettsunt, energisnålt och ekologiskt bygge.Vi vill besiktiga huset av samma anledning som visjälva låter oss besiktigas hos läkaren eller besiktigarbilen på . En återkommande husbesikt-ning skulle ge ägaren anledning att hålla huset i trim.Det skulle också efter ett besök av kontrollorganet, låtoss kalla det , kunna innebärakrav på åtgärder och ombesiktning och i värsta fall"körförbud". En möjlig sanktionsåtgärd vid storabrister i miljön är att hyresgästerna betalar hyran tillett spärrat konto hos husprovningen tills rättelse skett.Tryggheten i boendet och stabiliteten i bostadssektornökar med en sådan åtgärd.Apropå ventilationsanläggningar behöver ett sunthus inte nödvändigtvis mekanisk ventilation. Själv-drag är ofta en överlägsen metod och måste även denåtererövras. Eftersom de föreskrifter till PBL somBoverket utfärdat med stöd av plan- och byggförord-ningen är utformade som funktionskrav finns egentli-gen inget hinder. Men bör ändå ges i upp-drag att se över reglerna, informationsinsatserna ochövriga åtgärder som kan stimulera till en ökad an-vändning av självdragsventilation.Vi har pekat på problemet med återluft och vill attBoverkets byggregler skall ändras så att återluft intetillåts i daghem, skolor och andra lokaler där barnvistas . Målet skall vara attåterluft på litet helt tas bort.När man ändrade mätningen av ra-don från tidigare radondotterhalt till radongashaltgjordes en uppräkning med faktor 2. Detta innebar atthögsta tillåtna gräns för äldre hus ändrades från 200becquerel till . För nyabyggnader ändrades dock gränsvärdet från 70 becque-rel ända upp till i stället för till 140becquerel per kubikmeter.SSI, , har ingen braförklaring till att sänka kraven. Att 200 becquerelradongashalt per kubikmeter är mer internationelltgångbart och att hus är betydligt bättre ventile-rade duger inte som argument. vill därförskärpa regeln om högsta tillåtna gräns radongashalt inya byggnader till . Påsikt bör en sådan gräns gälla alla byggnader. Vi hartillräckligt med kunskap om radonets farlighet, och viskall självfallet sätta hälsan i första rummet.Fru talman! Jag vill till slut med tillfredsställelsekonstatera att samsyn nu tycks råda i fråga om insat-serna för inomhusmiljön, med betoning på allergisa-nering. Det är viktigt att snabbt få igång åtgärdernaoch att alla berörda, kanske framför allt kommunerna,tar ansvar och inventerar behoven samt att de statligamyndigheterna samordnar och förenklar bidragsreg-lerna. har av proklameratssom allergiåret. Det ser ut som en tanke med Miljö-partiets och regeringens överenskommelse om de 2miljarderna. Det innebär ett genombrott i kampen motjust denna nya och snabbt växande folksjukdom.Fru talman! Jag står givetvis bakom alla mina re-servationer, men för tids vinnande yrkar jag barabifall till reservationerna 3, 4, 5 och 9.Anf. 163 INGA () replikFru talman! Jag har några kommentarer till PerLagers anförande.Per talar sig varm för kommunala rådgivareoch att det skall vara ett tvingande inslag för kommu-nerna att tillsätta sådana. Jag skulle vilja fråga PerLager hur det går ihop med de tankar som ni utvecklari er motion, där ni talar om att den kommunala själv-bestämmanderätten är en viktig rätt.Dessutom har jag uppfattat att hartankar om decentralisering, att man så att säga skallbestämma själv hemma i sin kommun hur man skallha det och att staten då inte skall lägga sig i detta. Jagtycker att det här verkar mycket motsägelsefullt.Jag håller med så långt som att energirådgivning isig är mycket värdefull. Många hushåll är säkertmedvetna om att de kan göra en hel del själva för attspara energi och därmed kostnader. Jag tror att män-niskor läser energispartips i tidningar - i facktidning-ar, veckotidningar och specialtidningar.