prot · GI09102 · 1995-05-10 00:00:00 — Det är faktiskt så att vårmöjlighet att förändra skattesystemet i harkraftigt begränsats genom att vi har blivit medlemmar.Man kan också vända på det och säga att vi nu ärmedlemmar, enligt svenska folkets vilja, och då skallvi naturligtvis använda vårt mandat för att försökapåverka inom det systemet och se om vi den vägenkan driva på utvecklingen.Själva huvudtanken med vår politik när det gällerskatteväxlingen är helt enkelt att försöka få fart påSverige, men på ett hållbart sätt.Jag vill yrka bifall till reservation 5 till betänkan-det.En helt annan sak, som också behandlas i betän-kandet och som jag tänkte säga några ord om, gälleregenarbete på kommunala dagis. På ett dagis somdrivs i egen regi kan man själv arbeta och därmedsänka sin barnsomsorgsavgift. Man blir då inte be-skattad för detta, utan det betraktas som ideellt arbete.Vi tycker att det är bra, av det enkla skälet att det ärbra att fler föräldrar deltar i barnens vardag och ärmed och jobbar på dagis. Jag har själv ganska mångaårs erfarenhet av den typen av verksamhet och vet attdet fungerar oerhört bra.Därför vore det klokt om även de som inte harmöjlighet att delta i arbetet på ett föreningsägt dagiskunde vara med och arbeta på ett vanligt, kommunaltdagis, för att få en högre föräldraaktivitet där. Vimenar att de som en stimulans också skulle få möjlig-heten att minska sin avgift utan att förmånsbeskattasför det. Vi tror att det skulle ha ganska stora positivasociala effekter om vi kunde göra bördan lättare förfler människor, som kanske ansätts hårt av deskatteförändringar som sker och som har dålig eko-nomi. På samma gång skulle deltagandet i barnensvardag bli större.Med det vill jag yrka bifall till vår reservation 28,där vi tar upp den här frågan.Anf. 12 ()Fru talman! Kristdemokratisk ekonomisk politiktar sin utgångspunkt i marknadsekonomin och efter-strävar stabilitet i samhällsekonomin. En väl funge-rande marknadsekonomi bygger på ett samhälle meden grundläggande etisk samsyn och förutsätter stabilaspelregler. Denna grundsyn får konsekvenser för denskattepolitik som vill föra. Enmålsättning för kristdemokratisk ekonomisk politik äratt skapa förutsättningar för nya jobb och en långsik-tigt hållbar utveckling. En ökad sysselsättning är enförutsättning för att minska det resursslöseri som denhöga arbetslösheten innebär. ökar skatteun-derlaget, och de offentliga utgifterna minskar. Där-med förbättras också möjligheterna att förstärka väl-färden, vården och den sociala omsorgen och attåstadkomma en rättvis fördelning.Skattepolitikens huvuduppgift är att finansiera of-fentlig verksamhet och är ett viktigt instrument för attuppnå mål som full sysselsättning, stabil och uthålligtillväxt, rättvis fördelningspolitik, god miljö och hus-hållning.Både teoretiskt och erfarenhetsmässigt kan exem-pel ges på hur skatter snedvrider resursanvändningenoch effektiviteten i ekonomin. har fortfarandeett av världens högsta skattetryck. Det höga svenskaskattetrycket och utformningen av skattesystemet harlett till svag produktivitetsutveckling, blygsamt nyfö-retagande och svagt intresse för att satsa riskvilligtkapital i svenska företag. De massiva skattehöjningarsom den socialdemokratiska regeringen i rask takt hardrivit igenom försämrar ytterligare företagsklimatet iSverige.Under hösten har den socialdemokratiska rege-ringen ägnat sig åt att återställa den politik som bl.a.vi kristdemokrater har varit med och utformat. Undervåren har regeringen försökt att minska de negativaeffekterna av höstens politik. I ord säger regeringenatt den till viss del vill ändra sin skattepolitik. Mankan säga att regeringen vill "återställa återställarna".Därför är dagens debatt och de förväntade beslutennågot märkliga. Flera förslag från bl.a. kristdemokra-terna, t.ex. slopad dubbelbeskattning, införande avriskkapitalavdrag och återinförande av kvittningsrättför förlust i näringsverksamhet mot inkomst av tjänst,kommer att avslås. Detta trots att regeringen i sinkompletteringsproposition och i uttalanden de senastedagarna säger sig ha en annan uppfattning. Den soci-aldemokratiska skattepolitiken saknar en långsiktigstrategi och är i ordets rätta bemärkel-se en dagspolitik.Fru talman! En av de främsta uppgifterna förskattepolitiken är att reducera de kraftigt höjdaskattekilarna på arbetsinkomster, bl.a. genom att åter-gå till principen om en statlig inkomstskatt på högst20 % samt att ta bort den s.k. allmänna löneavgiftensom infördes . Dessa höjda skatter för-svårar möjligheterna att skapa goda förutsättningar förnya jobb. I stället bör systemet med ett slopat grun-davdrag vid den statliga beskattningen återinföras,vilket inte höjer marginalskatten.Det är uppenbart att de långsiktiga nackdelarna avatt höja skatten på arbetsinkomster och företagande ärstora, och de kan dessutom komma snabbt nu närarbete och kapital kan röra sig fritt över nationsgrän-serna inom EU. Härtill kommer att misstron motstabiliteten i det svenska regelsystemet ökar ochminskar investeringsbenägenheten. Det är svårt att troatt skatter som drabbar arbete skulle kunna vara nå-gon effektiv och långsiktigt hållbar lösning alldelesfrånsett ideologiska synpunkter.Det är glädjande att kan ena sig om attavslå regeringens förslag om avtrappning av det sär-skilda grundavdraget för folkpensionärer med kapital-inkomster. Det är minst sagt märkligt att regeringenville ha högre kapitalskatt för pensionärer med lågainkomster än för människor i övrigt. Förslaget var tillsin konstruktion en omvänd . Rege-ringens politik har i detta avseende inte någon godfördelningsprofil.Kristdemokraterna vill utöver att stoppa skatte-höjningen för pensionärer med låga inkomster satsapengar på de sämst ställda pensionärerna. Kristdemo-kraterna har i sin ekonomiska motion från januarianslagit medel för höjda bostadsbidrag med 500 mil-joner och höjda pensionstillskott med 250 miljoner.Med hänvisning till fördelningspolitiska skäl instäm-mer i förslaget att i stället för enskattehöjning för pensionärerna hämta in motsvarandebudgetförstärkning genom att begränsa det allmännagrundavdraget till 0,24 basbelopp. Förslaget innebäratt detta grundavdrag blir lägre änenligt nuvarande regler.De nya jobb som måste fram kommer att finnasinom den privata sektorn, inte minst inom den privatatjänstesektorn. De nuvarande mycket höga skatteki-larna på arbete motverkar en sådan utveckling. Skat-tesystemet begränsar hushållens möjligheter att köpahushållstjänster, vilket är ett samhällsekonomisktproblem som måste åtgärdas. Som det är harytterst få hushåll råd att efterfråga dessa tjänster.Kristdemokraterna föreslår bl.a. att en ungdoms-skattsedel införs. Förslaget innebär att arbetslösaungdomar får möjlighet att startaegna företag med en speciell skattsedel som berättigartill betydligt lägre arbetsgivaravgifter eller egenavgif-ter på de utförda hushållstjänsterna. Tjänsterna skulledessutom vara momsbefriade. Med hushållstjänstermenas t.ex. bilvård, trädgårdsarbete, löpande hus-hållsarbete och enklare fastighetsunderhåll. Tjugo-femårsgränsen innebär att incitamenten till utbildninginte minskar och förhindrar dessutom risken att ung-domarna fastnar i denna typ av skattesubventioneratarbete . Det är vår övertygelse att ettsystem med ungdomsskattsedlar på kort sikt skullekunna skapa många nya ungdomsjobb inom hushålls-sektorn.Ett annat förslag för att stimulera arbetstillfälleninom tjänstesektorn är att radikalt sänka tjänstemom-sen. En sådan åtgärd skulle vara betydligt mer effektivför nya arbetstillfällen än att sänka matmomsen medhela . kommeri dag, i vår ekonomiska motion med anledning avkompletteringspropositionen, att lägga fram ett sådantförslag.Fru talman! Fr.o.m. avskaffa-des den rätt till kvittning av underskott i näringsverk-samhet mot inkomst av tjänst som infördes av denborgerliga regeringen. Att denna kvittningsrätt harslopats innebär att tillväxten av nya företag försvårasytterligare. Regeringen bör skyndsamt lägga framförslag till de lagändringar som behövs för att regler-na skall kunna återställas med verkan fr.o.m. in-komståret 1995.I kompletteringspropositionen skriver regeringenatt ett förslag om återinförd kvittningsrätt skall gällaförst från . Jag vill fråga socialde-mokraterna i och varförinte detta förslag bör gälla så att vi und-viker ett "glapp" . Varför skall nya företagbehöva vänta på Socialdemokraterna?Kanske har någon förklaring tilldetta "glapp", eftersom även står bakomkompletteringspropositionen? som Centernstår bakom kompletteringspropositionen står Centernockså bakom reservation nr 18 i dagens betänkande. Ibetänkandet står att kvittningsrätten införs 1995. Frå-gan är ganska uppenbar: Vad har egent-ligen för uppfattning? Skall kvittningsrätten införas1995 enligt reservationen eller 1996 enligt komplet-teringspropositionen? Det är litet svårt att sitta på tvåstolar samtidigt.Försörjningen av riskkapital är synnerligen viktig,särskilt för de mindre och medelstora företag som haren begränsad riskkapitalmarknad att vända sig till.Det är viktigt att stimulera enskilda sparare att intebara investera i fondsparande eller i etablerade före-tag. Därför behöver ett särskilt riskkapitalavdraginföras.I kompletteringspropositionen skrivs att ett risk-kapitalavdrag bör införas men endast bli "temporärt".Det skulle vara intressant att höra varför Socialdemo-kraterna anser att avdraget endast skall vara tempo-rärt. Behövs det inte långsiktig försörjning av risk-kapital? Skall det bara vara beroende av konjunktur-svängningar?Jag står bakom samtliga kristdemokratiska reser-vationer i betänkandet, men yrkar bifall endast tillreservationerna 6, 16 och 18.Anf. 13 () replikFru talman! Jag vill ställa en kort fråga för ord-ningens skull, för att vara säker på att jag förstår vadkds säger. Hur skall ni kunna sänka tjänstemomsennär är medlem i den europeiska unionen?Anf. 14 () re-plikFru talman! Vi kommer att lägga fram det försla-get om , och jag vill därför ogärna gå inpå detaljerna i förslaget . Men vi återkommer.Anf. 15 () replikFru talman! Jag tror att det hade varit klokt omMichael inte ens hade nämnt det här ikammaren. verkar det bara som om MichaelStjernström inte känner till de grundläggande mervär-desskattedirektiven i EU. Det är olyckligt att detframstår på det sättet - i alla fall för . 16 ()Fru talman! I det här betänkandet behandlar vi ihuvudsak två saker dels propositionen om det särskil-da grundavdraget för pensionärer, dels ett stort antalmotioner från den allmänna motionstiden.Det är precis som sade. Efter detatt vi har justerat det här betänkandet har vi socialde-mokrater gjort upp med om den ekonomiskapolitiken med anledning av kompletteringspropositio-nen. Det medför att en del av förslagen i detta betän-kande kommer att ändras vid behandling av komplet-teringspropositionen. Jag tycker också att en stor delav debatten här har handlat om kompletterings-propositionen. Kompletteringspropositionen kommervi dock att få god tid att debattera i denna kammarenär förslaget väl ligger på bord.Fru talman! Förslaget om det särskilda grundav-draget för pensionärer innebär att avdraget skall trap-pas ner inte bara för dem som har en pension somöverstiger vissa belopp utan även för dem som harinkomst av kapital. Enligt förslaget som motiverasmed statsfinansiella skäl skall det särskilda grundav-draget minskas av kapitalinkomsten. Sam-tidigt föreslog regeringen att avtrappningen av bo-stadstillägget för pensionärer som har en förmögenhetskall mildras i syfte att begränsa den totala margina-leffekten av de olika avtrappningsreglerna. Förslagetger i sin helhet uppskattningsvis en budgetförstärk-ning på ca 800 miljoner kronor.Vi i utskottet har stor förståelse för syftet medförslaget - att förstärka statsfinanserna med 800 mil-joner kronor. Den kombination av åtgärder som före-slås riskerar emellertid att i många fall leda till ickeönskvärda konsekvenser, bl.a. genom att den samlademarginaleffekten kan bli orimligt hög. I utskottet harvi därför stannat för en annan lösning för att uppnå deeftersträvade inkomstförstärkningarna.Utskottets förslag innebär att det allmänna grun-davdraget skall sättas ner från 0,25 till 0,24 basbe-lopp, vilket ger ungefär samma inkomstförstärkningsom förslaget i propositionen. Åtgärderna innebär attgrundavdraget minskar för alla som har arbetsinkoms-ter. Jämfört med nuvarande regler blir nedsättningenav grundavdraget , beroende på hur av-rundningen utfaller.Vi i utskottet anser att resultatet har en så begrän-sad betydelse för den enskilde att en ändring av dettaslag är att föredra framför den ändring som föreslogs ipropositionen och dessutom ger det här bättre fördel-ningspolitiska effekter.Fru talman! Jag är mycket glad över att Center-partiet har ställt upp helhjärtat bakom förslaget. Mansäger inte bara nej till förändringen utan man ställerockså upp på vårt förslag om ändring av grundavdra-get.Fru talman! Så till skattepolitikens inriktning.Flertalet av de motioner som behandlas i det här be-tänkandet går ut på att riva upp beslut fråndecember . Flera av motionerna kräver att viskall återvända till den orättvisa skattepolitik sområdde under den borgerliga regeringens tid, . Vår politik handlar om att nu få ord-ning på statsfinanserna, skapa förutsättningar för engod välfärd genom att bekämpa arbetslösheten ochgenom att vi får stabila priser och förhoppningsvis enhög tillväxt. I det här sammanhanget är skattepoliti-ken en mycket viktig del, inte minst ur fördelnings-politiska aspekter.Åtgärderna på skatteområdet beräknas leda till in-komstförstärkningar för den offentliga sektorn medfull effekt på ungefär 36 miljarder kronor.Besparingar och inkomstförstärkningar utformas medsikte på att fördela bördorna så rättvist som möjligtmellan olika grupper. Som ett grundläggande syfteangavs också att man skall återställa skatte-reform med dess viktiga principer om enkelhet, lik-formighet och rättvisa. Bakom detta stod faktiskt vioch så ståtligt när vi fattade beslut omreformen.Beslutet på skatteområdet innebär bl.a. att utdel-ningsinkomster och reavinster på aktier åter skallbeskattas på samma sätt som andra kapitalinkomsteroch med en i stort sett enhetlig skattesats på 30 %.Vidare behålls skattereduktionen för ränteutgifter på30 %. Förmögenhetsskatten skall behållas och sesöver. En värnskatt - vi kan kalla den vad vi vill, säggärna en höjd statsskatt - på skall utgå t.o.m.1998. återinförs grundavdraget vid taxeringtill statlig inkomstskatt, och indexeringen av skatte-skalan och grundavdraget begränsas.Fru talman! och alla ni andrai kammaren, jag skäms inte för att vi har höjt skattenmed många miljarder, framför allt för höginkomstta-garna.Vi framhåller att stabila regler måste tillåtas attverka under en följd av år. Men förskjutningar mellanolika skatter kan naturligtvis komma att ske. Fråganom en växling mellan skatter på arbete och miljöskat-ter utreds just . Den har ju många av talarna här talat sig varma för. få ni chansen, som RolfKenneryd sade, att ställa upp - kanske fler än ett parti- för skatteväxlingen.Den återgång i aktiebeskattningen som genom-förs kommer att medföra att skatteuttaget från företa-gen ändras. Vi har avsatt ytterligare 2 miljarder kro-nor för att reducera skatteuttaget, i första hand försmå och medelstora företag.Under sommaren kommer den s.k. att vara klar, alltså utvärderingen av skat-tereformen. Det är med stor spänning som jag självser fram emot detta betänkande - ett dokument somjag varmt rekommenderar alla kammarens ledamöteratt läsa . Även beräknas bli klar under detta år.Fru talman! Inte helt oväntat återkommer med krav på stora skattesänkningar påungefär 36 miljarder. Det är samma argument somvanligt, att kraven på balans i offentliga finanser för-utsätter att man genomför skattesänkningar i syfte attåterskapa växtkraft som snabbt kan begränsa under-skottet i den offentliga sektorn. Denna matematik gårinte riktigt ihop, . Jag undrar omKarl-Gösta har förstått hur stort vårt under-skott är, hur många pengar och kronor som fattas istatens budget. Ändå har mage att åter-komma med dessa förslag om skattesänkningar förhöginkomsttagarna. Det är beklämmande, fru talman.Betänkandet behandlar ytterligare motioner somyrkar på att vi på skattepolitikens område skall läggaom stora delar, stora delar där vi nu har försökt att fåen fördelningspolitiskt acceptabel beskattning, somriksdagen kunde besluta om med stormajoritet och med hjälp. Jag tyckeratt har återvänt till någonting som jaginte riktigt kan hitta namnet på just , men det kan-ske kommer under debatten.Vi i utskottet begränsar oss till att hänvisa mycketi vårt betänkande till vad vi skrev i december månad.På många av dessa områden har inteändrat uppfattning.Med anledning av vad som anförs i många motio-ner vill vi dock erinra om att skattereform,som vi genomförde med en ganska bred majoritet,inte bara gick ut på att begränsa de s.k. marginaleffek-terna. Avsikten var att skapa ett stabilt och rättvistsystem som skulle tillgodose samhällets behov avskatteintäkter och bilda ett fast underlag för en godutveckling av välfärden i vårt land. Detta var huvud-principerna i den stora skattereformen.Som vi kunde konstatera har utvecklingendärefter inneburit mycket allvarliga brott mot grund-läggande principer för denna reform. Det har medförtstora skattebortfall som fått till följd att statens finan-ser har försämrats dramatiskt och att angelägna utgif-ter på olika välfärdsområden har trängts ut.Den omfattande arbetslösheten har lett till en ökadutslagning och stora problem som hotar att bli bestå-ende, om vi inte gör någonting åt dem.Den borgerliga regeringens politik innebar attekonomins funktionssätt försämrades och att statsfi-nanserna undergrävdes genom en systematisk överfö-ring av inkomster och förmögenheter till kapitalägareoch andra med mycket höga inkomster.Det program på skatteområdet som an-tog innebar en återgång till grundtankarna iskattereformen, som ger en samhällsekonomiskt ef-fektiv beskattning med välbehövliga inkomstför-stärkningar för den offentliga sektorn. En av utgångs-punkterna har varit att bördorna av de ekonomiskaåtstramningarna måste fördelas rättvist och bäras avalla efter förmåga. Fördelningen måste också innebärarättvisa i ett längre perspektiv.Den fördelningspolitiska analys som läggs fram ifinansplanen om åtgärder på skatteområdet och ned-skärningar i transfereringar i offentlig sektor visar attförändringarna ger en acceptabel fördelningspolitiskprofil. Vi instämmer i analyserna, att de bör fördjupasoch att man skall ta in materialet från , när det kommer. Regeringen bör däreftersnarast redovisa resultaten.Fru talman! Många av de förslag som läggs fram ide nu aktuella motionerna innebär en fortsättning avden föregående regeringens politik och svåra brottmot principerna i skattereformen. Flertalet av deframställda yrkandena skulle leda till betydande skat-tebortfall och måste avvisas, både av statsfinansiellaoch fördelningspolitiska skäl.Riksdagens ställningstagande till de av regeringenaviserade förslagen på skatteområdet återkommer vitill senare under vårriksdagen.Fru talman! Utskottet har föreslagit en justering avdet allmänna grundavdraget som ett alternativ tillregeringens förslag om en begränsning av det särskil-da grundavdraget för pensionärer. Vi har samtidigtredovisat vad detta betyder i förhållande till de aktuel-la motionerna. Vad utskottet härefter anfört innebäratt utskottet i övrigt avstyrker alla motionsyrkanden.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till hemstäl-lan i skatteutskottets betänkande och avslag på samt-liga reservationer.Anf. 17 () replikFru talman! Jag vill ge rätt på enpunkt. sade att påmånga områden inte har ändrat uppfattning. Det finns en rad sådana områden. Men det äregentligen en ganska klen tröst.Anita säger att jag har återvänt till nå-got som inte ens vet namnet på. Numåste jag fundera på vad det kan vara som jag haråtervänt till. Jo, jag har återvänt till det jag tyckte idecember och januari: att vi inte skall slopa dubbelbe-skattningen, att vi inte skall ha en total fri kvittnings-rätt, att vi inte skall ha riskkapitalavdrag och att vijust nu inte har råd att sänka matmomsen.Detta är vad jag har återvänt till. Vad skall vi kalladetta? Ja, ett namn som man skulle kunna använda ärsocialdemokratisk politik från december-januari1994/95. Det är ett hyfsat täckande namn på dessaståndpunkter. Jag står ut med att ha återvänt dit. Jaghar aldrig lämnat den platsen. Så det är hyfsat.Angående grundavdraget sade drog tillbaka ett dåligt skatteförslag när det gäll-de pensionärerna. Ja, det var ett dåligt förslag. Nidrog tillbaka det, men sedan höjde ni i stället skattenför alla löntagare med några tior. Det är väl kanskeinte så farligt, kan man säga. Men, ,ni sänker nu också ersättningsnivåerna i a-kassan ochi sjukförsäkringen. Denna skattehöjning med någratior drabbar inte bara dem som uppbär lön, utan dendrabbar även dem som uppbär a-kassa eller sjuker-sättning, där nivåerna är . Dessa människor fårnu en skattehöjning på några tior. För dem som har ca9 att leva på, de hade innan, är enhöjning med några tior hiskligt hårt, vet jag. Jag umgås - och det tror jag att ocksåAnita gör - med många av dessa männi-skor. För dem känns varje minskning med en tia iplånboken.Varför har man inte i stället löst problemet genomatt tillstyrka min motion om att halvera avdragsrättenpå privata pensionsförsäkringar? Det hade gett exaktmotsvarande summa, och inkomstförstärkningen påpensionärssidan hade funnits kvar. Det hade varitbättre. Ni hade ändå gått med på det förslaget någraveckor senare, så det hade ju varit logiskt och rimligt.Anf. 18 () replikFru talman! Det låter litet grand som surt sa rävenom rönnbären från i dag.Jag blev väldigt konfunderad när jag fick höra attVänsterpartiet inte längre ställde upp på en moms-sänkning. Jag har varit med i skatteutskottet i mer än15 år och ständigt diskuterat den frågan med Vänster-partiet. Ni har ständigt återkommit med kravet påsänkt moms på maten. Men när förslaget kommerfrån Socialdemokraterna och , då passar detinte längre Vänstern. Det tycker jag är en mycketunderlig politik.När och jag sist debatterade skat-tefrågor kunde jag berömma honom, fördå tyckte jag att ni hade börjat att ta ansvar för det härlandet. Jag hade naturligtvis önskat att Vänsterpartietlångt tidigare hade tagit ansvar på skatteområdet, menbättre sent än aldrig. Det är tråkigt om Vänsterpartietskall återgå till det gamla "vi kräver att-partiet" ochinte längre vill ta ansvar för den djupa kris som Sveri-ge nu befinner sig i, . 19 () replikFru talman! Att sänka momsen är fördelningspo-litiskt bra, om man har råd med det. Om man finansie-rar momssänkningen med höjd skatt på höga inkoms-ter och kapital är detta bra fördelningspolitik. Men attsänka matmomsen som man sänker ersätt-ningen för de arbetslösa och för de sjuka är vettlösfördelningspolitik. Det är som att jag skulle läggakrokben för någon på fotbollsplan och sedan med ettlitet leende skulle fråga: Skall du ha ett litet plåster?Då skulle jag alltså förvänta att jag betraktades somsnäll och att publiken tyckte att jag var en fin sports-man. När man sänker ersättningsnivån och sedankompenserar med plåster för alla är detta en orimligfördelningspolitik, . Det var därförsom vi var emot det. Det var inte för att vi tycker atten momssänkning är fel i sig, utan det var för att maninte har råd med en sådan och med de sneda fördel-ningseffekterna.Anita talade om sneda fördelningsef-fekter och . vet att man från ersida beräknar att skattereformen kunde balanserasgenom de höjda barnbidragen. Men det var bara denena höjningen som verkställdes - den andra höjningenverkställdes aldrig - och sänker ni barnbidragen.Enligt er egen argumentation är skattereformen ickelängre balanserad. Det är enligt er argumentation, inteenligt min, men jag minns den argumentationen.Anita kan ju den argumenteringen. Var-för inte i stället ta pengarna från pensionssidan genomatt införa halverad avdragsrätt för privata pensions-försäkringar? Det hade varit rimligare.