prot · GJ0926 · 1995-11-21 00:00:00 — Hon sade också att hon förväntade sigmycket av den arbetsgrupp i regeringen som ser överhur de ensamstående egentligen har det.I svaret från utbildningsministern sägs att detta harskjutits upp. Arbetsgruppen skall avsluta sitt arbetesenast . Enligt tidigare löfte skulledetta ske senast årsskiftet 1995/96.Varför är detta uppskjutet? Och hur kan socialde-mokraterna se så olika på det här? Är det något braeller är det ett misstag?Anf. 63 ()Fru talman! Regeringen gjorde just detta; den fö-regrep utredningens utfall och drog in barntillägget.Jag tycker det är allvarligt att vända bevisbördan pådet viset. Om regeringen verkligen vill ge ensammaföräldrar möjlighet att försörja sig själva och möjlig-het att få en utbildning som ger dem förutsättningaratt klara sig och att ge sina barn en trygg uppväxt - dåär just slopandet av barntillägget det sämsta man kangöra.Förra året gällde det 88 000 barn och ungefär30 000 föräldrar. Så det är inte någon liten grupp.Det kostar också en del pengar. Vi hade medpengar i vår originalbudget för det här.Andra studerar; det är alldeles riktigt. Men vi vär-nar just om de här grupperna. Det är för mycket be-gärt av ensamstående föräldrar att de skall våga börjastudera med lån. Det törs de inte. I stället går dehemma, klättrar på väggarna, stämplar och försökerklara sig ändå.Varför skall besparingar alltid krävas av de svaga-re grupperna?Vi är med på att det behövs en samordning inomstudiesystemet. Men det bör inte minska förutsätt-ningarna för de sämst ställda i samhället, kvinnor somhar barn och är lågutbildade. De ligger annars samhäl-let till last, vilket de inte vill göra.Anf. 64 Utbildningsminister ()Fru talman! De besparingar som regeringen harföreslagit och godkänt har sannerligen intebara drabbat de sämst ställda. av desamlade besparingar och inkomstförstärkningar somriksdagen har beslutat om har drabbat de bäst ställda isamhället.För några minuter sedan hade finansministern endiskussion om effekterna av taxeringsvärdena. Denhandlade delvis om de skatteförstärkningar som ärnödvändiga och som också, i det fallet, drabbar demsom har högre inkomster. Så det som här påstår är fullständigt fel.Jag har också några andra kommentarer.Barntillägg i studiesociala system är inte någonbra form för stöd. Om man återinför barntillägget isvuxa skulle det innebära att färre får svuxa. Ramenär ju oförändrad. Det innebär att andra personer intekan få svuxa. Jag kan inte riktigt se att man just i detstudiesociala systemet skall ha ett särskilt stöd förbarn. Det får lösas på annat sätt genom de transfere-ringssystem vi har.Anf. 65 ()Fru talman! Om tiden hade medgivit det hade jagmed glädje kastat mig in i debatten om de och de bäst ställda. Jag skulle vilja seden tabellen. Jag skulle också vilja se om den är kön-suppdelad.Men var det barntilläggen i vuxenstudiestödetdet gällde.Vi kvinnor som står här vill peka på att det finnsett problem. Vi ber utbildningsministern om hjälpmed en lösning. Hur skall vi under en övergångsperi-od lösa problemen för de kvinnor som har haft barn-tillägg och varit tvingade att sluta att studera?Man kan ha synpunkter på om man verkligen skallbehöva låna till grundutbildningen. Men faktum är atttar man studiemedel är det sudiemedelsanslaget somminskar, inte vuxenstudiestödet. Det blir studieme-delsanslaget som kommer att drabbas, genom att alltfler söker studiemedel. Då blir det mindre pengar övertill högskoleutbildning.Anf. 66 ()Fru talman! Färre får stöd om vi har barntillägg,säger utbildningsministern.108,4 miljoner har utbetalats , jämfört med 193 miljonertidigare. Det fanns alltså mycket pengar som inteutbetalades därför att ingen sökte dem.Det är en märklig utveckling, med tanke på detkunskapslyft som behöver i dag.Det är ingen bra form av stöd, säger är en mycket märklig tidpunkt för att renodlasystemen, måste jag säga, när svux och svuxa minskarpå grund av lägre a-kassa, när barnbidraget minskas,när bostadsbidraget minskas. Det är en märklig tid-punkt för renodling, som drabbar gruppen ensamstå-ende mammor. De är storkonsumenter av sömnmedel.I snitt äter elva gånger fler ensamma mammor änandra mammor regelbundet sömnmedel.Folkhälsoinstitutet säger att det största och absolutvärsta problemet för ensamma mammor är brist påpengar. Det här är en utsatt grupp, där en del håller påatt stjälpas av den förda politiken.Anf. 67 ()Fru talman! Jag anser inte att de 40 procentendrabbar dem med högre inkomster. De med högreinkomster som måste spara är inte drabbade. De fårspara, men de klarar det. De som drabbas är de svaga-re grupperna.Vi vill också spara. Jag vet att alla partier har ställtupp på besparingsförslag. Men vi vill att det skall skesolidariskt. Det finns de människor som kan sparamera. Den här gruppen kan inte det.Dessutom är det slöseri med människor. De slåsofta ut. Vi har en hel del människor som står utan-för samhället på grund av bristande utbildning ellerbristande självförtroende.Vi har naturligtvis brist på jobb. Men för att utbil-da de här människorna så att de kan komma in i sam-hället behövs barntillägget. Det behövs för att de skallklara av det. Vi vidhåller detta och hoppas på envändning så småningom.Anf. 68 Utbildningsminister ()Fru talman! Påståendet att ensamstående mödrarslås ut, griper till sömnmedel och blir allmänt miss-handlade genom att barntillägget i svuxa inte längrefinns är helt gripet ur luften. Jag måste säga att dettillhör den enklare formen av demagogisk retorik attpåstå att det finns sådana samband.Här sägs det att det inte går an för ensamståendeatt låna till utbildning.Men svux innehåller en lånedel och har alltid gjortdet. Jag kan inte se varför inte ensamstående lika välsom andra grupper i samhället kan låna till sin ut-bildning. Samhället - staten och kommunerna - till-handahåller utbildningen gratis. Utbildningen gerockså bättre möjligheter på arbetsmarknaden i framti-den. Det är inte orimligt att det finns en lånedel idetta. Den berörs för övrigt inte av det här.Faktum kvarstår: Med barntillägget blir det färresom får svuxa.Här pekas på att det går åt mindre pengar tillsvuxa. Men det är ju en följd av de samlade bespa-ringar som också har inneburit en minskning av a-kassan och utbildningsbidraget. Det påverkar ävensvuxa.Man kan inte spara över 100 miljarder i statsbud-geten utan att det märks.Anf. 69 ()Fru talman! Jag sade att man kan diskutera om detär rimligt att man skall låna till sin grundutbildning.Jag påstod inte att det inte är på det sättet. Men självtycker jag inte att man skall behöva göra det.Får man inte svux eller svuxa tar man i ställetstudiemedel. Det kommer att innebära att studieme-delsanslaget kommer att minska.Vi står här alla tre, och fortfarande har vi inte fåttnågot svar på hur vi kan få hjälp med att hitta en lös-ning för dessa kvinnor tills dess den parlamentariskakommittén kommer med sitt besked. Det är dessutomen begäran från socialförsäkringsutskottet, som svarpå budgetpropositionen.Anf. 70 ()Fru talman! Fattar jag utbildningsministern rätt?Var sänkningen av utbetalda medel från 193 miljonertill 108 miljoner detsamma som att utnyttja hela ra-men? Ett mycket märkligt påstående!Jag citerar , Socialdemokraterna, frånjämställdhetsdebatten tidigare här i :"När det gäller barntilläggen är vi helt överens --- om att den besparingen inte var bra ur ett jämställd-hetspolitiskt perspektiv. Jag för min del hoppasmycket på den översyn som pågår i regeringskanslietbeträffande just denna specifika fråga. "Skall socialdemokrater kunna "hoppas mycket" pådet här? Hur kommer det att bli? Varför är den över-synen inom departementen försenad? Varför utlovasden senare? Det är bråttom!Anf. 71 ()Fru talman! Jag anser att de här människorna inteskall behöva låna ett öre mer än vad de lånar.De vågar inte göra det. Det är skillnader här. Ungastudenter som vill utbilda sig törs satsa på sin utbild-ning. Men de kvinnor det här gäller - det är oftastfråga om kvinnor, även om det också gäller män - ärofta redan nedtryckta. De har en jobbig situationprivat. De har en dålig ekonomisk situation. För att deskall våga börja satsa på sig själva och på framtidenbehöver de få allt stöd, även ekonomiskt.Själv arbetade jag som komvuxlärare under mel-lantiden då jag inte satt i . Därför har jaghaft mycket nära kontakter med just den här gruppenmänniskor när det gäller både folkhögskolor ochkomvux.Anf. 72 Utbildningsminister ()Fru talman! Kanske får jag undanröja ytterligareett missförstånd när det gäller studiemedlen. Studie-medlen är ett reservationsanslag, och de tar inte slut.Bedriver man studier, för vilka man har rätt att fåstudiemedel, får man också studiemedel. Det gällerockså dem som bedriver studier inom komvux.Det är inte bara unga studenter som lånar till sinutbildning, utan det är många kategorier i samhälletsom lånar till sin utbildning. Det gäller äldre somlånar för att komplettera sin utbildning på högskole-nivå. Det gäller också komvuxstuderande. Många somläser på komvux får över huvud taget inget stöd. Detblir färre som får stöd om man dessutom har barn-tillägg, med oförändrad ram. Detta är fakta.Samtidigt vill jag understryka att det är självklartatt vi skall ha ett studiesocialt system somger det största stödet till dem som i utgångsläget sämsta utbildningen. Det tycker jag är en viktigoch rimlig princip för studiesocialt stöd.Det är Studiesociala kommitténs uppgift att bl.a.från den utgångspunkten analysera hur man på lämp-ligt sätt skall utnyttja de resurser som finns tillgängli-ga, och som kommer att finnas tillgängliga, inom detstudiesociala området och också lägga fram förslag.Jag hoppas att vi där får förslag som skapar rimligrättvisa och trygghet för dem som vill komplettera sinutbildning och skaffa sig en bättre utbildning, inklusi-ve de ensamstående.I avvaktan på detta och på den särskilda arbets-grupp som skall vara färdig med sitt arbete den 1februari avser regeringen inte att vidta sär-skilda åtgärder i den här frågan.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1995/96:128 om anställ-ningsskydd för gravida kvinnorAnf. 73 Statsrådet ()Fru talman! har frågat jäm-ställdhetsministern vilka åtgärder hon avser vidta föratt stärka gravida kvinnors och småbarnsföräldrarsanställningstrygghet.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall svara på frågan.Som jag nämnde i svaret till IngridBurman på samma fråga lade regeringen framett förslag till en ny och moderniserad föräldraledig-hetslag som antogs av . Den nya lagen inne-håller flera förändringar i sak som föranleds av reglersom finns i EG-direktivet om åtgärder för att förbättrasäkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagaresom är gravida, har fött barn eller ammar.När det gäller anställningsskyddet för de aktuellakategorierna abetstagare gjorde regeringen - i likhetmed den utredare som sett över ledighetslagstiftning-en - den bedömningen att de skyldigheter som åläggsgenom EG-direktivet inte föranledde några ändringari förhållande till vad som redan gällde. Bland remiss-instanserna fanns inte heller någon annan uppfattning.De särskilda anställningsskyddsregler som finns (16 och 17 §§, föräldraledighetslagen) tillgodoserdirektivets krav. Till detta kommer reglerna i lagen(1982:80) om anställningsskydd (LAS) som säger atten uppsägning alltid måste vara sakligt grundad. Denregeln gäller även arbetstagare som är gravida, nyli-gen har fött barn eller ammar. LAS ställer också kravpå att en uppsägning skall vara skriftlig (8 §), och allaarbetstagare har rätt att få en skriftlig motivering tilluppsägningen (9 §). I denna skriftliga motiveringskall arbetsgivaren redogöra för de närmare omstän-digheter som ligger bakom själva uppsägningen ochgöra det så klart som möjligt. Ett krav på en uttöm-mande motivering finns alltså redan inskrivet i vårlag. I vissa fall kan det emellertid ligga i arbetstaga-rens intresse att slippa en skriftlig motivering tilluppsägningen, och därför skall enligt LAS sådan gesendast när arbetstagaren själv begär att få en sådanskriftlig motivering. En arbetsgivare som inte uppfyl-ler sin skyldighet att lämna skriftlig motivering kanådömas skadestånd.Det är självklart att kollektivavtal om turordningvid uppsägning inte får diskriminera gravida kvinnoroch småbarnsföräldrar. Det finns bestämmelser ijämställdhetslagen (23 §) om att avtal som medgerotillåten könsdiskriminering är ogiltiga.Enligt min mening uppfyller LAS, föräldraledig-hetslagen och jämställdhetslagen de krav som EG-direktivet ställer bättre än vad direktivet självt gör.Anf. 74 ()Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret påmin fråga.Jag är glad över att den larmrapport som jag settverkar vara något överdriven. Det finns alltså möjlig-het att få en skriftlig motivering på en uppsägning inämnda fall samt en större likhet med EG-direktivetän vad den rapport visar på som jag tagit del av.Problemet är väl att det trots detta kommer uppgif-ter om att man tror sig ha upplevt en diskriminerandebehandling på nämnda sätt. Det tråkiga är då att det,för att man skall komma till rätta med detta, måste blinågon form av prövning i AD e.d.Jag hoppas att vi tillsammans skall kunna åtmins-tone bidra till en opinionsbildning som stärker de härgruppernas ställning; detta utöver vad som finns skri-vet i texter och paragrafer.Anf. 75 Statsrådet ()Fru talman! Jag har inget att tillägga.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1995/96:113 om livsmedels-säkerheten i världenAnf. 76 Jordbruksminister ()Fru talman! Med anledning av FAO:s toppmöteom global livsmedelssäkerhet, som kommer att hållasi , har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta för livsmedelssäkerheten ivärlden.De globala livsmedelsfrågorna hör till de områdensom jag ger hög prioritet. Det har jag visat bl.a. ge-nom att delta i de internationella sammanhang därdessa frågor diskuteras. Senast skedde det i sambandmed i och FAO:s ministermötei med anledning av organisationens 50-årsjubileum. Ministermötet ägnades nästan uteslutan-de åt diskussioner om inriktningen på det kommandetoppmötet.Jag hör till dem som i och framhöllvikten av att toppmötet behandlar livsmedelssäkerhe-ten i ett brett sammanhang, således inte bara ur pro-duktionsperspektivet, för svält beror i grunden inte påbrist på livsmedel i världen. Att ca 800 miljonermänniskor lider av kronisk undernäring och fler äntvå miljarder av felnäring beror främst på fattigdomoch fattigdomens underliggande faktorer, t.ex. arbets-löshet, låga löner och dålig infrastruktur, samt på bristpå utbildning, sjukvård och jämställdhet. Det räckersåledes inte att producera mer livsmedel för att allamänniskor skall få tillräcklig tillgång på näringsriktigmat.Inom mitt departement är vi i färd med att utarbetastrategier som skall föra fram och verka förunder de förberedande möten som leder fram tilltoppmötet i november nästa år.I början av september utsåg regeringen en nysvensk med representanter från berör-da departement, myndigheter och andra intressenter.FAO-kommittén kommer att aktivt delta i förberedel-serna inför toppmötet.I dagarna får riksdagspartierna en inbjudan attdelta i den svenska nationalkommitté som kommer attupprättas inför toppmötet för livsmedelssäkerhet.Avsikten är att jag själv skall vara ordförande i har således skapat ett nätverk för de frågorsom rör global livsmedelssäkerhet. Avsikten är attSverige skall vara en aktiv och pådrivande kraft införoch under det globala livsmedelstoppmötet. Mötetmåste leda till konkreta resultat för alla de människorsom svälter i världen. Annars har det inget berättigan-de.Anf. 77 ()Fru talman! Jag ber att få tacka jordbruksministernför svaret. Jag tycker att det är mycket tillfredsstäl-lande att ministern nu tillsätter en nationalkommittéför att förbereda nästa års toppkonferens.Jag tycker att det viktigt att håller en högprofil när det gäller den globala livsmedelsförsörj-ningen, inte minst av humanitära skäl. Vi har ett väl-digt gott internationellt anseende på detta område.Många av de fattiga folken i länder som inte nödvän-digtvis är fattiga ser i oss en bundsförvant.Det pågår ju, för att blicka framåt, en våldsam be-folkningstillväxt. Vi kan vara dubbelt såmånga på det här jordklotet. Det är inte utan att manfår litet myror i huvudet när man funderar över hur viskall lösa den framtida livsmedelsförsörjningen.Jag tror att det är väldigt viktigt att ha ett brettstöd i det svenska agerandet. Min följdfråga blir där-för: Hur kommer sammansättningen i nationalkom-mittén att se ut, och när beräknas arbetet kunna kom-ma i gång?Anf. 78 Jordbruksminister ()Fru talman! Jag delar uppfattningen att det är vik-tigt att dessa frågor lyfts på den politiska dagordning-en. Jag tycker personligen att vi i alltför liten ut-sträckning har diskuterat, och därmed förstått, attfrågorna om livsmedelssäkerheten i världen och omfördelningen av allas våra resurser måste behandlaspå ett annat sätt än i dag.Inte minst gäller detta mot bakgrund av det somAlf själv sade; att vi om kommeratt vara många, många fler människor på jorden. Deflesta av de nya människorna kommer inte att finnas ide rika länderna utan i de fattiga. Man räknar med attökningen i de fattiga länderna kommer att bli ungefärtvå miljarder, medan det i den rika världen handlarom något hundratal miljoner.Detta sker som vi kan se att den ökningav livsmedlen som har kunnat ske inte kommeratt kunna göra det . Detta beror på vatten-brist och på att markerna inte tål ytterligare belast-ning. Kemikalieanvändning och tillförsel av andraämnen kan inte ske i samma utsträckning som tidiga-re. Vi kan inte öka produktionen med samma metodersom , för dessa har varit dåliga ur miljöpers-pektiv.Därför är det oerhört viktigt att detta kommer högtupp på den politiska dagordningen och att det får ettbrett stöd hos den svenska befolkningen. Att tillsättaen nationalkommitté har till syfte just att skapa opini-on kring dessa frågor. Därför kommer, förutom riks-dagspartierna, olika intressenter i det svenska samhäl-let att få delta.Anf. 79 ()Fru talman! Jag har bara ytterligare en liten fun-dering kring det här. Under den genomfördaFAO-konferensen i var en av stötestenarna hurman skulle betrakta det här med en säker livsmedels-försörjning. Från det ena hållet framhöll man att detkunde göras på nationell nivå, vilket inte säger nå-gonting om fördelningen till befolkningen. Den andrauppfattningen var att vi skall betrakta detta med ensäker livsmedelsförsörjning utifrån hushållsnivån.Vilken inställning har den ?Anf. 80 Jordbruksminister ()Fru talman! Vår policy kommer framför allt attformas av och "marknadsföras" avNationalkommittén. Vår åsikt är att man måste anläg-ga ett globalt perspektiv på de här frågorna. Man kan,som jag sade, inte enbart tala om brist på mat, utanman måste se det hela i ett socialt och politiskt per-spektiv. Det handlar alltså inte bara om fördelningenav vatten, mark och den typen av råvaror och resurserutan också helt enkelt om fördelningen av pengarna.Vi har sett att i de länder där fattigdomen är storoch där kvinnorna, som ju är något av en nyckel-grupp, är lågt utbildade, drabbar svälten hårdare änvad motsvarande brist på mat gör i länder som har enhögre utbildningsnivå och ett hälsosystem av annatslag. Därför säger vi att man måste titta på helheten.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1995/96:116 om djurskyddetpå regeringskonferensen -96Anf. 81 Jordbruksminister ()Fru talman! har frågat mig vadjag tänker göra för att djurskyddet skall tas upp påregeringskonferensen 1996.Maastrichtavtalet anger att den europeiska unio-nen skall sammankalla medlemsländerna till en rege-ringskonferens . Konferensens uppgiftär, kort sagt, att se över de fördrag som ligger tillgrund för EU-samarbetet. Konferensen förbereds nuav den s.k. reflexionsgruppen, där liksomövriga medlemsstater ingår. Regeringen kommer ibörjan av december att redovisa principiella svenskaställningstaganden inför konferensen i en särskildskrivelse till riksdagen.Det är riktigt att djurskyddet inte finns med i pri-märrätten. Jag har heller inte ansett att det nu finnsförutsättningar att traktatbinda djurskyddet eller attdet skulle gagna strävandena mot ett bättre djurskyddinom unionen. I stället har jag valt att med kraft enga-gera mig för att i det konkreta arbetet inom det euro-peiska samarbetet åstadkomma en attitydförändringoch en ökad förståelse för dessa frågor.Både jag själv och mina tjänstemän har vid otaligatillfällen framfört djurskyddsaspekter i EU-sammanhang, exempelvis vid förberedande tjänste-mannamöten och i ministerrådet. Både jag och minstatssekreterare har vid rundresor i södra för våra utländska kolleger hur allvarligt vioch det svenska folket ser på dessa frågor.Vi har också noterat framgångar i olika djur-skyddsfrågor. fick vi igenom vissa krav ifråga om djurtransporterna, bl.a. när det gäller ut-rustningen av fordonen och förarnas utbildning. Vihar också med tillfredsställelse konstaterat en attityd-förskjutning i ministerrådet. Vi kommer från svensksida att fortsätta att med engagemang driva djur-skyddsfrågorna i det internationella samarbetet.Anf. 82 ()Fru talman! Jag vill naturligtvis börja med atttacka för svaret. Jag tycker att det arbete som jord-bruksministern utfört när det gäller djurskyddet underdet år som vi har varit medlemmar i unionen har varitväldigt bra. Det har skapat en stor opinion.Jag tackar också för ett klargörande, dvs. att jord-bruksministern inte anser att djurskyddet skulle blibättre via en traktatsändring, något som jag har upp-fattat att många andra anser. Eller har jag kanskemissuppfattat det svar jag alldeles fick?Personligen tycker jag att det är litet synd att den-na fråga inte kommer att tas upp på regeringskonfe-rensen, åtminstone inte från svenskt håll. Reflexions-gruppens svenska representant har inte fått någotsådant direktiv från den och detfinns svar till organisationer och personer där detuttryckligen har sagts att frågan inte kommer att tasupp. Det är inte bara för djurens skull jag tycker attdetta är synd, även om det är det viktigaste. Det ärockså synd med tanke på det arbete som vi faktiskthar drivit, och där jordbruksministern varit ledande.En stark opinion har skapats och en del attityder harförändrats.Det finns en väldigt stark svensk opinion för attdriva dessa frågor. Av respekt för de människor somtycker att detta är viktigt och som på olika sätt agerarför det i tycker jag att det är viktigt att dennafråga tas upp. Jag tror också att många har tolkatjordbruksministerns tidigare agerande på så sätt attdet är en självklarhet att frågan kommer att tas upp påregeringskonferensen. Därför tror jag kanske att denöppna debatt som enligt statsminister råda inför regeringskonferensen kommer upplitet sent.Jag ser jättemycket fram emot den skrivelse somkommer och jag tackar för att jag nu harfått vetskap om detta - jag visste det inte tidigare.Men min fråga handlar just om detta med traktats-skrivningen och den svenska opinionen.Anf. 83 Jordbruksminister ()Fru talman! Det är klart att när man arbetar i eninternationell organisation som EU får man alltidfundera över vilken strategi och vilken väg som ärbäst och mest framkomlig. Det är klart att vi har gjortdet.Under det år som jag har jobbat tillsammans medde andra ministrarna har jag sett och förstått att dendjurskyddslag och den känsla för djur som vi har inorra och kanske framför allt i och iSverige inte finns förankrad i en majoritet av ländernainom EU. Jag har då själv valt den vägen att vi fårarbeta ett tag med opinionsbildning, precis som vi harlyckats med i och som också sprider sig tillandra länder. Jag har sett att det arbetet - som be-drivs, inte primärt av mig, utan av vanliga människorsom står och demonstrerar, som skickar brev och somär mycket upprörda över den hantering som djur ut-sätts för - faktiskt påverkar de andra länderna ochderas ministrar. Jag tror att man under ett antal årmåste gå den vägen innan frågan så att säga är mogenför det steg som det skulle innebära att ta upp den påen regeringskonferens. Det är så jag tänker.Anf. 84 ()Fru talman!