prot · GJ0918 · 1995-11-07 00:00:00 — Jag skullevilja säga att samarbetet har utvecklats mer och merunder årens lopp mellan UD:s arbetare, de som kom-mer direkt från SIDA, och de som kommer från deenskilda organisationerna.Jag förstod också när frågan ställdes att en del åt-gärder har vidtagits, t.ex. att man kan få sitt pass ut-färdat i . Men när det gäller frågan om finansi-eringen av egenavgifterna har det ännu inte fattatsnågot beslut. Jag hoppas att det också skall gå i enriktning som gör att det blir möjligt för de här arbe-tarna att arbeta vidare på tryggare villkor.Jag är tacksam för att man inser att de här arbetar-na är oerhört viktiga för biståndet. Men det jag undrarär om man inte kan komma fram till en större likstäl-lighet eller om Wienkonventionerna absolut hindrardetta.Anf. 200 Statsrådet ()Fru talman! Vi skall naturligtvis göra allt vi kan.De uppoffrande insatser som görs av representanterför enskilda organisationer skall inte bestraffas utantvärtom uppmuntras på alla sätt. Därför skall vi ocksåförsöka att förbättra villkoren. Men Wienkonventio-nerna utgör ett allvarligt hinder mot likställighet ochdärför måste vi söka andra vägar. Det skall vi försökaatt göra.Överläggningen var härmed avslutad.27 § Svar på fråga 1995/96:85 om återkallandeav serveringstillståndAnf. 201 Statsrådet ()Fru talman! har frågat mig om jagavser att föreslå en lagändring som gör det möjligt försåväl länsstyrelserna som kommunerna att återkallaserveringstillstånd.Den 1 januari 1996 tar kommunerna över till-ståndsgivningen för serveringstillstånd. Den direktarestaurangtillsynen ligger redan nu på kommunerna.Samtidigt bibehålls länsstyrelsernas resurser på områ-det. En ny central myndighet - Alkoholinspektionen -har också inrättats. Sammantaget innebär detta, somjag ser det, en kraftigt ökad satsning från samhälletssida på tillsynen över restaurangernas och andra aktö-rers hantering av alkoholdrycker. Det har också beto-nats att länsstyrelserna även fortsättningsvis skallprioritera den samordnade regionala tillsynsverksam-heten i form av t.ex. Operation krogsanering.Det finns ett naturligt samband mellan tillstånds-givning, tillsyn och administrativa sanktioner. som meddelar tillstånd och som ansvararför den direkta restaurangtillsynen bör bl.a. av rätts-säkerhetsskäl också vara den som har rätt att återkallaett tillstånd.Tillståndsmyndigheten vet vad som har uppgivits isamband med ett tillståndsbeslut och vad som särskiltbehöver uppmärksammas vid tillsynen. Ett extremtexempel på möjliga konsekvenser av en uppdelningav funktionerna är att kommunen först beviljar etttillstånd som sedan återkal-lar på grund av en annan bedömning av vad lagenkräver.Det kan ibland uppstå sådana missförhållanden ien restaurangverksamhet att det är angeläget attsnabbt ingripa med en kraftigt verkande sanktion. Ettomedelbart återkallande av ett tillstånd kan vara befo-gat både när en serveringsrörelse har vållat allvarligaalkoholpolitiska olägenheter och när omfattande eko-nomiska missförhållanden har konstaterats. Jag villhär liksom i propositionen uppmärksamma kommu-nerna på vikten av att se över sina delegationsbe-stämmelser vad gäller beslut i serveringsärenden så attdessa också möjliggör s.k. ordförandebeslut i ärendensom kräver skyndsam handläggning.Under 1996 och 1997 skall kommunerna som enövergångsordning alltid inhämta länsstyrelsernasyttranden innan beslut fattas när det gäller ansökning-ar om permanent serveringstillstånd eller återkallelseav tillstånd. Länsstyrelserna skall också under den härperioden noga följa utvecklingen, utvärdera kommu-nernas verksamhet och till Alkoholinspektionen rap-portera om utvecklingen och eventuella behov avlagändringar eller andra åtgärder.Det är viktigt att nu hitta formerna för en till-stånds- och tillsynsverksamhet som dels grundar sigpå kommunens bättre kunskap om de faktiska lokalaförhållandena och bättre förutsättningar att bedömakonsekvenser av en serveringsrörelses verksamhet,dels utgör ett effektivt instrument mot ekonomiskmisskötsamhet och andra ekonomiska missförhållan-den.Jag kan nämna att regeringen avser att inom korttillkalla en särskild utredare för att utreda vissa frågorom effektivisering av kampen mot den ekonomiskabrottsligheten. Restaurangnäringen är viktig i detsammanhanget. Utredaren kommer att överväga ef-fektiviseringar exempelvis i fråga om tillsyn ochsanktioner mot bakgrund bl.a. av erfarenheterna frånden samordnade regionala tillsynen över restaurang-branschen, dvs. Operation krogsanering.Det gäller alltså att hitta de effektiva arbetsfor-merna för samverkan mellan kommunerna och läns-styrelserna så att den nya lagstiftningen både kanfungera i sitt lokala sociala sammanhang och går attutnyttja som vapen mot ekonomisk brottslighet.Anf. 202 ()Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret.Jag har varit socialnämndsordförande ochvet hur oerhört svårt det är att dra in ett serverings-tillstånd på alkoholpolitiska grunder. Ännu svårare ärdet, framför allt för små och medelstora kommuner,att kunna vidta åtgärder när det gäller administrativasanktioner.I förarbetena till den nya lagen talas det om vik-ten av att länsstyrelserna fortsätter det arbete sominletts i och med . De skallfortsättningsvis ha en samordnande roll.Tillsynen av restaurangbranschen har alla länssty-relser - alltså inte bara och Stock-holms län, som det här mest syftar på - fått regering-ens uppdrag att göra. Men som det är skalllänsstyrelsen samla in uppgifter från olika myndighe-ter - från skattemyndighet, kronofogdemyndighet,tull, polis osv. De konstaterar att det inte står rätt tillutan något måste göras. fattar länsstyrelsenbeslut, men fr.o.m. skall man därsamla ihop alla uppgifter och säga till kommunerna:Nu får ni göra något och fatta beslut och även verk-ställa det.Jag och andra med mig känner oro för hur kom-munerna skall kunna bygga upp en kompetens när detgäller att vidta nämnda administrativa åtgärder. Det ären sak att göra något på alkoholpolitiska grunder - attse till att det är nyktert och att minderåriga inte serve-ras öl och sprit. Sådant kan socialförvaltningarnaklara av och upprätthålla. Men för det andra krävs deten alldeles speciell kompetens. Vid nedslagen behövskanske också både polis och tull. är det väldigthotfullt. Det behövs erfarenhet av den ekonomiskabrottsligheten för att man skall veta vad man skall tittaefter och hur insamlat material skall behandlas. Attskaffa sig kompetens går kanske, men att upprätthålladen i små och medelstora kommuner är nog oerhörtsvårt.Anf. 203 Statsrådet ()Fru talman! Avsikten är att man, precis som förut,skall samordna verksamheten från olika håll och kan-ter när det gäller tillsynen inte minst av den ekono-miska brottsligheten.Redan i dag använder sig länsstyrelserna av ex-empelvis och föratt få en samlad bild. Precis likadant kan den verk-samheten gå till också i fortsättningen, men utan ensamverkan med kommunerna i Operation krogsane-ring vore det inte lika effektivt. Det skall man fortsät-ta att göra, och även kunna göra. Med delegationsbe-slut i socialnämnderna som gör att man snabbt kan drain tillstånd skall det inte behöva vara särskilt mycketsvårare att klara samma verksamhet som vid Opera-tion krogsanering. Dessutom är det ett naturligt sättför länsstyrelserna att arbeta på. De samverkar ju medandra. De samordnar, och de arbetar genom kommu-nerna i många sammanhang.Förhoppningsvis - det är också avsikten - kom-mer man även i fortsättningen att kunna agera väl såkvickt när det gäller ochliknande insatser.Anf. 204 ()Fru talman! Jag har samma uppfattning som stats-rådet på den punkten. Men skillnaden är att länssty-relsen också fattar beslut om verkställighet. Mennär det skall lämnas över till kommunerna är det intebara ett ordförandebeslut. Ordföranden går inte ut ochverkställer, räknar in kassa och kontrollerar vilka somär anställda. Beslut kan alltså fattas om det är ettordförandebeslut och man delegerar på det sättet, mensedan är det tjänstemän som skall gå ut och göra dethär. Det är inte bara fråga om Socialförvaltningenstjänstemän, utan polis och tull skall kanske ocksåsamordnas när det gäller att ta reda på om det är svartarbetskraft.Hur skall kommunerna snabbt kunna organiseradeta och göra ett nedslag?Vad jag menar är att man tappar både tid och ef-fektivitet om man gör på nämnda sätt. Stora kommu-ner klarar kanske av det, men små och medelstorakommuner kommer inte att göra det. Inte bara iStockholms stad och i utan också ute ilandet är man orolig i det avseendet.Anf. 205 Statsrådet ()Fru talman! Jag tror att det går alldeles utmärkt attgöra detta på initiativ. Det är helt möj-ligt för länsstyrelserna att fortsätta med att samordnapolis, kommuner och andra som kan behöva arbetagemensamt i den här typen av tillslag.Det handlar om att hitta arbetsformer som gör detmöjligt att få detta att fungera, också om formelltbeslut fattas av kommunen. Jag tror att det alldelesklart kommer att finnas en ny kraft i den tillsynsverk-samhet som man nu håller på att bygga upp.Vi har ett samarbete med i frå-gan om att tillsammans med kommunerna utarbetaalkoholpolitiska program som en bas för detta till-synsarbete. Nästan aldrig har det, enligt Kommunför-bundet, varit ett sådant intresse från så många kom-muner och politiker. Det bådar ganska gott för detsom jag hoppas och tror, nämligen att det som skerär en kraftfull förstärkning av tillsynsverksamhetennär det gäller alkoholpolitiken.Anf. 206 ()Fru talman! har kom-munerna det direkta ansvaret för den alkoholpolitiskadelen. Det tycker jag är bra genom närheten. Kom-munerna vet precis vilka krogar som skall ha ut-skänkningstillstånd och vilka som inte skall ha det.Men steget därifrån är långt. Den kontrollen är alltsåoerhört viktig, men beträffande de andra åtgärdernakrävs det oerhört mycket av kommunerna. Länsstyrel-sen har ju en uppbyggd kompetens. De specialiserarsig på sådana här ärenden och blir verkligen specialis-ter. Därmed kan de utbyta erfarenheter. Dessutom gårdet snabbt, eftersom den lilla gruppen träffas. Ute ikommunerna finns inte den kompetensen. Jag trordärför att statsrådet väntar sig litet för mycket. Det gårnog inte att så snabbt klara av det här.Anf. 207 Statsrådet ()Fru talman! Länsstyrelserna förlorar inga resurser.Det enda som händer är att kommunerna får nya re-surser. Länsstyrelserna kan ta precis samma initiativsom tidigare, och bör också göra det, när det gäller enverksamhet som den som t.ex. Operation krogsane-ring representerar. Det är ju en annan typ av kontrollän den alkoholpolitiska.Ingenting säger att länsstyrelserna inte kan, ochinte skall, arbeta med detta. De bör t.o.m. få merutrymme och resurser för att göra det här. De bör fåen bättre kompanjon ute i kommunen - en starkarearm utåt. Sedan handlar det om att hitta effektivaadministrativa former för att kunna fatta själva till-ståndsindragningsbeslutet, om det är vad man kom-mer fram till.Anf. 208 ()Fru talman! När gör sådana härnedslag i kommunerna deltar tjänstemän i sammakommun inte i det arbetet. Det är ganska tufft ochibland också hotfullt att göra sådana här nedslag. Detgäller alltså att få fram folk som kan göra det. Sedanblir ju de igenkända - alla känner alla i en liten stad.Således är det inte helt enkelt att göra dessa nedslag.Jag skulle vilja ha ett förtydligande. I fjärdestycket i svaret står det: "Ett extremt exempel påmöjliga konsekvenser av en uppdelning av funktio-nerna är att kommunen först beviljar ett tillstånd somsedan återkallar på grund aven annan bedömning ---." Jag menar att det är enomöjlighet att det inträffar, eftersom ochkommunen kommunicerar med varandra.Anf. 209 Statsrådet ()Fru talman! Jag hoppas att det inte inträffar, ochtror kanske inte att det heller gör det. Där detta funge-rar som det bör fungera blir det säkert inte så. Den härfrågan får väl juristerna för övrigt fundera vidare överi samband med att man överväger på vilket sätt dendel av tillsynen skall utvecklas som handlar om denekonomiska brottsligheten - som faktiskt bara är enliten del, men en viktig del. I vissa kommuner är deten viktig del att också komma åt den ekonomiskabrottsligheten. Vidare är det väldigt viktigt att tillsy-nen utvecklas även i den alkoholpolitiska delen. Detär egentligen det som sker.Från juridiskt håll har det ganska bestämt sagts attdet är olämpligt att ha den här typen av sanktioneruppdelade på flera huvudmän. Därför behöver vi nufölja vad som händer. Det bör gå att få det att fungera.Överläggningen var härmed avslutad.28 § Svar på fråga 1995/96:29 om barnfamil-jerna och kreditgarantierna vid villaköpAnf. 210 Statsrådet ()Fru talman! har frågat fi-nansministern om han kommer att vidta några åtgär-der för att underlätta för barnfamiljer att skaffa egnahem. Bakgrunden till frågan är de hushållsbudgetkravsom tagit in i sina föreskrifter.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Det avgörande för om ett hushåll skall få lån tillett egnahem är om hushållet uppfyller kreditpröv-ningskraven i kreditmarknadsbolagslagen eller ban-krörelselagen. Enligt dessa lagar är en förutsättningför att lån skall få lämnas att låntagaren på goda grun-der bedöms ha förutsättningar att fullgöra låneförbin-delsen.Samma krav gäller också i kreditgarantisystemet.Om långivaren begär det kan ienskilda ärenden pröva om kravet är uppfyllt.För att underlätta långivarnas bedömning av kre-ditgarantins giltighet i detta avseende har valt att i sina föreskrifter ta in ennärmare regel om kreditprövningskravet. Regelninnebär att kreditprövningskravet alltid anses uppfylltom hushållet saknar aktuella betalningsanmärkningaroch hushållet, efter det att skatter, bostadsutgifter,utgifter för andra skulder samt underhållsbidrag harbetalats, disponerar ett visst belopp för annan kon-sumtion. Storleken på detta belopp är beroende av hurmånga personer som ingår i hushållet. Dessa beloppär avstämda mot beräkningar avnödvändiga hushållsutgifter. Tillägg har gjorts förvissa utgifter som inte ingår i be-räkningar, bl.a. utgifter för barntillsyn och arbetsre-sor.Om hushållsbudgetkraven i Bostadskreditnämn-dens föreskrifter inte uppfylls i ett enskilt ärende kanlångivaren begära att nämnden prövar om hushålletändå har förutsättningar att fullgöra låneförbindelsen.Vid utgången av oktober fanns det ca 1 900 kre-ditgarantier för egnahem som omfattas av de redovi-sade kreditprövningsreglerna. Långivarna har i 21sådana ärenden begärt nämndens prövning av hushål-lens betalningsförmåga. I endast ett av dessa ärendenhar nämnden ansett att betalningsförmågan varit otill-räcklig. Om nämnden gjort en annan bedömning idetta ärende hade lånet ändå inte kunnat lämnas pågrund av kreditprövningskravet i kreditmarknadsbo-lagslagen.Kreditgarantisystemets regler är alltså inget hinderför att få kreditgaranti för ett eget hem. Förutsättning-arna är endast att man klarar de utgifter det medför.Jag har därför inte för avsikt att nu föreslå några änd-rade regler. Slutligen vill jag nämna att den bostads-politiska utredningen skall se över frågan om bospa-rande och i kontakt med banker och skilda bostadsin-tressenter redovisa modeller för hur de enskilda hus-hållens lånebehov för bostadsinvesteringar kan mins-kas.Anf. 211 ()Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret påmin fråga, som har sin grund i de krav på disponibelinkomst som finns i den nämnda förordningen. Detmärkliga är att vanliga löntagares disponibla inkoms-ter inte kommer upp i de här summorna. Jag är därförlitet fundersam och skeptisk till det här svaret, somtycks visa på att det inte skulle vara några problemöver huvud taget.En av de saker som jag tycker är märklig i sam-manhanget är att de belopp som redovisas i författ-ningssamlingen inte motsvarar Konsumentverketsberäkningar av nödvändiga hushållsutgifter utan mot-svarar dessa utgifter plus någonting mer. Man läggertill utgifter för barntillsyn och utgifter för arbetsresor,dvs. utgifter som inte alla människor har men som deändå måste prövas emot.Jag tycker därför att det är befogat att fråga stats-rådet om det kan anses rimligt att ha med sådanatilläggskostnader i schablonbelopp som skall gällaalla som söker sådana här lån.Anf. 212 Statsrådet ()Fru talman! På en punkt delar jag givetvis oro för barnfamiljernas möjligheteratt flytta till småhus. Låt mig ändå påpeka att föreskrifter bara är tillämpligapå familjer som avser bygga ett nytt hus, eftersomnämndens garantier bara ges för nyproduktion.Barnfamiljer har av andra skäl svårt att skaf-fa sig nya småhus. Efter att de nya bostadsfinansie-ringsreglerna antogs, regler som vad jag förstår har varit med om att rösta ige-nom, har det byggts synnerligen litet. i årfanns bara 2 600 egnahem som erhöll stöd enligt detsystem som gällt sedan 1993.Regeringen har faktiskt vidtagit en del åtgärder föratt sänka boendekostnaderna. Vi har infört ett särskiltinvesteringsbidrag på , bidragsnivån på nypro-duktion har frysts , och ränteavdraget -som den tidigare regeringen ville dra ner till -har återställts till 30-procentsnivån. Den viktigasteåtgärden för att underlätta situationen för barnfamil-jerna är faktiskt vad vi har gjort för att sanera statsfi-nanserna, vilket har haft till följd att räntenivån sedani maj har gått ner från till på ettfemårigt lån.Låt nu de här åtgärderna värka ut. Den bästa pre-sent vi kan ge barnfamiljerna är att fortsätta sane-ringsverksamheten, så att vi ytterligare trycker nerräntorna. Och därför - jag säger det återigen - har jagicke för avsikt att vidta några åtgärder för attförändra reglerna.Anf. 213 ()Fru talman! Jag vill upprepa den fråga som jaginte fick något svar på: Anser statsrådet att det ärrimligt att man i dessa definitiva krav lägger intilläggsutgifter, som många hushåll inte har men alltsåändå måste prövas mot? Är detta rimligt? Vore detinte rimligt att helt enkelt använda sig av beräkningar av nödvändiga hushållsutgifter?Det märkliga i det här sammanhanget är, som jagsade, att vanliga löntagare faktiskt inte kommer upp ide här summorna. Vi riksdagsledamöter betraktas jusom ganska välbetalda. Jag satt här i bänken ochräknade på om jag själv skulle klara den här pröv-ningen, och det skulle jag troligtvis inte göra. Så detär bra att jag inte har behov av ett sådant lån just nu.Det har byggts litet bostäder över hu-vud taget. Det gäller inte bara villor och egnahem.Detta kan ha att göra med att problemet intehar blivit så stort.Anf. 214 Statsrådet ()Fru talman! Att det har byggts så litet har att göramed att ni mitt under den största kostnadskrisen förlägenheter och småhus införde ett nytt räntebidrags-system, som lyfter boendekostnaderna med mellan 6och om året.För tredje gången svarar jag: Den bästa politik vikan föra för att göra det möjligt för folk att efterfrågaegnahem är att se till att fortsätta budgetsaneringen, såatt vi trycker ner räntorna.För tredje gången säger jag: Jag finner det icke aktuellt att införa några förändringar av gällandesystem, utan vi skall fortsätta den framgångsrika poli-tik som regeringen bedriver för att få ner räntor ochandra kostnader i samhället.Anf. 215 ()Fru talman! Jag konstaterar på nytt att jag inte fårsvar på den direkta fråga som jag ställer. Jag måste dåta det till intäkt för att statsrådet anser att det är rim-ligt att man till kraven på disponibel inkomst läggerutgifter som många hushåll inte har.Det som ändå är positivt i sammanhanget är denmöjlighet som finns och som statsrådet påpekar isvaret, nämligen att långivaren kan begära nämndenssärskilda prövning, om de sökande vid en jämförelsemellan utgifter och inkomster inte så att säga rentkameralt uppfyller kraven men ändå har möjlighet attfullgöra låneförbindelsen. Likaså är det naturligtvispositivt att den bostadspolitiska utredningen skall tittapå frågor om bosparande, möjligheten att minskalånebehov, osv.Men något svar på min direkta fråga har jag ickefått.Överläggningen var härmed avslutad.29 § Svar på frågorna 1995/96:49, 57 och 58om stödet för att öka sysselsättningen inom bygg-branschenAnf. 216 Statsrådet ()Fru talman! och frågat om jag är beredd att medverka till att ytter-ligare medel tillförs ROT- och ombyggnadsområdet isyfte att få i gång fler projekt och därmed minskabyggarbetslösheten. har frågat om jag harnågon uppfattning om när stödet för förbättrat inom-husklimat och nyproduktion skall få avsett resultat iform av ökat byggande och minskad arbetslöshet. Hanhar också frågat vad jag tänker vidta för ytterligareåtgärder för byggsysselsättningen i landet och i . Jag besvarar frågorna i ett sam-manhang.Jag är helt överens med om vikten av att minska byggarbetslös-heten i landet. Sedan den socialdemokratiska rege-ringen tillträdde har vi gjort stora insatserför att stimulera byggsysselsättningen. Sammanlagthar på regeringens förslag anvisat 6,3 mil-jarder kronor för stöd till egentliga byggnadsarbetenunder och 1996. Detta är en satsning som saknarmotstycke i modern tid.Med den här satsningen har regeringen också velatbegränsa de kraftiga variationerna i efterfrågan påbyggsektorns tjänster, variationer som hotar tillväxteni samhället. Det är en stor satsning i ett mycket svårtstatsfinansiellt läge. Några ytterligare stora statligasatsningar eller nya tillfälliga stödformer för byggan-det kan därför inte väntas. Det är inte i första handmer pengar som behövs. gäller det i stället attutnyttja de anvisade medlen effektivt. Ett exempel pådetta är den omfördelning som regeringen har före-slagit av till följd av den mycketstora efterfrågan på stöd för ombyggnads- och för-bättringsåtgärder. I går lade regeringen dessutom framett förslag om att ytterligare utvidga möjligheterna attomfördela anvisade pengar mellan de olika stöden.Det förslaget går ut på att upp till 800 miljoner kronorav de medel som avsatts för förbättringar av inom-husmiljön skall få användas till bostadsförbättringsåt-gärder och för nyproduktion av bostäder, detta efteren överenskommelse med för cirka fyraveckor sedan.Bara för bostadsförbättringsåtgärder finns det nubidragsansökningar för drygt 2,5 miljarder kronor.Detta motsvarar investeringar på 17 miljarder. Det gerinvesteringar som kommer att ge åtminstone 40 000arbetstillfällen.Nu kommer det närmast an på brukarna av byggs-ektorns tjänster - såväl kommuner som näringsliv -att i eget intresse ta till vara de erbjudna investe-ringsstimulanserna och tidigarelägga sina byggpro-jekt. På så sätt kan vi upprätthålla den byggkapacitetsom vi alla behöver i Sverige.När det gäller fråga om när stödet förförbättrat inomhusklimat och nyproduktion skall fåavsett resultat, kan jag bara konstatera att det är förtidigt att dra några bestämda slutsatser. Tidsgränsernaför stöden är sådana att något mer exakt inte går attsäga förrän . Uppgifter från länenvisar dock på ett mycket stort intresse för nyproduk-tionsstödet. Enligt rapportering har detkommit in ansökningar för sammanlagt ca 47 000lägenheter i nyproduktion.Efterfrågan på stöd för miljöförbättrande åtgärderär än så länge liten. I förbere-der vi just nu en särskild informationskampanj medbra exempel på lämpliga förbättringsåtgärder. Jagräknar med att den kommer att öka intresset väsentligtför dessa viktiga åtgärder.Anf. 217 ()Fru talman! Jag tackar bostadsministern för dethär svaret. Anledningen till att jag har ställt den härfrågan är att det finns ett stort behov hemma i mitt länVärmland av ytterligare bidrag till bostadsförbätt-ringsåtgärder.I har vi en hel del projekt som kanstartas om vi får just dessa stöd. Det skulle ge positivaeffekter på sysselsättningen. 80 byggnadsarbetareskulle få jobb, och ytterligare ungefär 200 personerskulle få jobb på grund av kringeffekter. Detta skulleverkligen vara behövligt, eftersom arbetslöshetenbland byggnadsarbetarna i är . Bygg-nads a-kassa i betalar ut ungefär 3 miljonerkronor i a-kassestöd.Jag förstår att det är svårt att få fram ytterligarepengar.