prot · GJ0941 · 1995-12-19 00:00:00 — Vi har ju nu sett vad som händer om det frånpolitiker - Socialdemokraterna och en del andra par-tier - ges löften till medborgarna som lyder: Ge ossskatteintäkter och lämna ifrån er av era inkomster tilloss, så skall vi se till att pensionerna fungerar, sjuk-vården blir bra, arbetslöshetsersättningen blir hög etc.Men så blev det inte. Man höll inte sina löften. Desom drabbas mest är de som på grund av de högaskatterna är mest utlämnade åt att de offentliga syste-men verkligen fungerar. Men dessa fungerade inte.De enda som i Socialdemokraternas, och sannoliktäven , har en chans att klarasitt ekonomiska oberoende i grunden är de som hartillräckligt höga inkomster och tillräckligt stora för-mögenheter. De har alltid valfrihet och ekonomisktoberoende, till skillnad från vanliga människor -tyvärr! Detta är en bit av vad som egentligen är väl-färd. Det gäller alltså ett ekonomiskt oberoende förvanliga hushåll och vanliga familjer.Det gäller naturligtvis också tryggheten. Där hardet offentliga en väldigt viktig uppgift. Det är vårgemensamma skyldighet att se till att alla i Sverigekan erbjudas bra sjukvård och att man inte skall be-höva vara rädd för att fara illa. Man skall faktiskt vetaatt man har en chans att själv skapa sig en trygghet.Det är det normala och rimliga. Men skulle den egnaekonomin falla sönder finns alltid det gemensammaskyddet där, men inte så överdrivet, kostnadskrävandeoch obeständigt som det vi haft.Det här är några exempel på vad välfärd egentli-gen är. Den välfärden kräver en helt annan politik änden som regeringen är beredd att föra, och den välfär-den skulle naturligtvis kunna gynna tillväxten ochskapa ett gott klimat rent allmänt i Sverige.Det mål som vi moderater har när det gäller denekonomiska politiken är att skapa en god tillväxt somger så många nya jobb att långtidsarbetslösheten kanelimineras. Jag skall veta att jag kan tappa ett jobb,men också att jag kan komma ut på arbetsmarknadenefter utbildning - det dröjer inte mer än rimlig tid tillsjag får ett nytt jobb. skall vi ha en sådantillväxt och en sådan utveckling att de nya jobben blirrimligt välbetalda och att det blir en god reallöneut-veckling. Detta är alltså vår målsättning.Vi har i vår motion angett riktlinjerna för en poli-tik som leder till det här målet. Det är en tillväxtmo-tion i ordets egentliga bemärkelse. Den syftar just tillatt riva de hinder som finns för tillväxt och nya jobb.Som jag, och även , sagt i debatten:Låt oss tillsätta en kommission som skulle kunnabryta de politiska låsningarna. Det är möjligt att detfinns socialdemokrater som inser att det nog liggernågot i det som föreslår och att rättmycket av det som gjordes av den förra regeringennog var nödvändigt.Den som nästintill demonstrerademot en sänkning av a-kassan från till talarnu om 75-procentsnivån som nästan det allena salig-görande.Den som kallt konstaterade attvisst skall vi ha dubbelbeskattning säger nu: Ja, vikanske skulle hitta en annan teknik än den moderatasom kanske skulle leda i den riktningen.I några andra frågor har man vänt. Man inser alltsåatt det man gör är fel. Man ser det i effekterna påekonomin och även på arbetslösheten, vilken fortfa-rande är hög.Om en kommission utsågs skulle framför allt fyrauppgifter på det ekonomiska området vara väsentligaför den.Det första att fundera kring är hur man genom oli-ka ekonomiska åtgärder kan skapa förutsättningar förvaraktigt lägre räntor. Det är ju en av förutsättningar-na för förtroendet för ekonomins utveckling hos hus-hållen - för kostnaderna för investeringar i form avriskkapital. Det är alltså en av de väsentliga fråge-ställningarna.Här är det viktigt att faktiskt fundera kring om detär möjligt att förena behovet av varaktigt låga räntormed en så stor offentlig andel av ekonomin som densvenska. I den som avlämnades förnågra månader sedan rörande svensk ekonomi skriverman på följande vis:"Det är synnerligen viktigt att finna vägar att lyftaden möjliga tillväxttakten i ekonomin utöver den nivåsom varit bestående . Enviktig del i en sådan strategi måste vara att reduceraandelen offentliga utgifter och skatter av nationalin-komsten. Ett högt skattetryck och generösa socialför-säkringssystem medför potentiella, stora effektivitets-förluster genom att motverka arbete och sparande,och det är tveksamt om de offentliga verksamheternaär effektiva eftersom marknadsmekanismerna i stortsett saknas. "Detta är bedömning av vad som skullekrävas.Hur man skall åstadkomma de förutsättningar somkrävs för varaktigt lägre räntor är en av de viktigauppgifterna för politiken och skulle vara det för enarbetslöshets- eller snarare sysselsättningskommis-sion.En annan viktig frågeställning är hur man skallkunna minska de snedvridningar som följer av Sveri-ges höga skatteuttag, inte minst den höga skatten påarbete. Skatten gör att kostnaden för att anställa blirmycket stor. Det leder till att företagare tvekar och attlönebildningen påverkas och skapar risk för långsik-tigt inflationstryck i ekonomin. Det må så vara att detinte finns , men en lönebildning som inte funge-rar är alltid ett hot och det kan också hindra den eko-nomiska utvecklingen.Hur skall man bära sig åt för att reducera de skat-tekilar på arbete som skapar problem vad gäller nyajobb? Det är en andra viktig frågeställning.En tredje frågeställning, som egentligen hör sam-man med den andra, gäller hur den privata tjänstesek-torn skall få möjlighet att expandera. Vi vet att hus-hållens efterfrågan av tjänster är i stort sett obefintlig,om det inte är helt nödvändigt. Det beror i mycketstor utsträckning på de stora skattekilarna på arbete -inkomstskatt, mervärdesskatt och arbetsgivaravgift.När det gäller hushållens efterfrågan av tapetse-ring av en lägenhet, målning av ett hus och barnom-sorg, för att ta några exempel, finns så gott som alltidalternativet: Jag gör det själv, jag låter någon göra detsvart eller jag låter bli att göra det, eftersom det kostarför mycket. Därmed tappar vi ett stort antal möjligajobb. Det här behöver upprepas, sannolikt till leda, iden här kammaren så att fler och fler måste inse ochförstå det. Det finns positiva tecken i form av Folk-partiets nu relativt positiva inställning till att manskall göra något åt skattekilarna på arbete i det häravseendet.Det gäller emellertid att inte skada möjligheterna.Björn gjorde det när hanförsökte säga att det här är ett problem, men låt ossvälja att lösa det för vissa ungdomar och invandrar-grupper. Man skall just där göra speciella insatser förtjänstejobb som riktar sig till hushållssektorn. Det härär ett generellt problem. Det är inte vi som skall pekaut grupper och föra den debatten. invandrarna och naturligtvis även saken i sigen otjänst genom sin inriktning. Jag håller med omdetta i den kritik som har riktats.Vi skall i stället lösa problemet generellt. Dåmåste man fråga sig om vi har så höga skattekilar attingen expansion blir möjlig när det gäller hushållensefterfrågan av privata tjänster. Om så är fallet måstevi eliminera skattekilarna så långt vi kan. Skattekilenuppgår sammantaget till, när det gäller inkomstskatt,moms och arbetsgivaravgifter, mellan 50 och 75 %för hushållen. Därför bör vi införa en skattereduktion.Genom en skattereduktion på skapar man en nymöjlighet till jobb. Det skall inte behöva vara perma-nenta jobb. Men utgångspunkten är att det alltid ärbättre att arbeta än att vara arbetslös. Att ha ett rimligtarbete med hyfsad betalning är bättre än att få ersätt-ning från a-kassan. Den utgångspunkten kan manfullfölja. Det är viktigt att en kommission också ser pådet.En fjärde fråga är hur beskattningen av kapitalskall utformas så att dagens diskriminering av detriskbärande, egna kapital som är grunden för varjenytt jobb elimineras. Det går inte att gå till en bankoch bara säga att man skall starta ett företag, att manbehöver riskkapital och att pengar skall lånas ut. Under det 80-tal då i en regering förra gången och då finanskrisengrundlades, kunde man låna vad som faktiskt visadesig vara riskkapital. Riskkapital är vad ägarna ochfinansiärerna själva satsar. Det kapitalet som är grun-den för varje nytt jobb och varje expansion diskrimi-neras . Det är givet att det är en viktig uppgift fören kommission att klara ut hur dagens diskrimineringav riskkapital skall brytas. Kort sagt rör det sig om attriva hinder.Herr talman! Det är möjligt att låta tusentals, ren-tav hundratusentals - av dem som är arbetslösaoch som har ekonomiska problem och som kan förlo-ra sin självkänsla - få jobb. Det är möjligt att få till-växten ännu högre än vad regeringen bedömer. Mendet kräver omprövning och förnyelse - någonting somdagens regering uppenbarligen inte är mäktig att klaraav på egen hand. Det gäller därför att, som sade, skapa en allians för förnyelse. Om interiksdagens partier vill ställa upp, kommer människor-na att tvinga fram det.Anf. 93 ()Herr talman! Kära kolleger, åhörare och eventuel-la TV-tittare! Vi liberaler har en vision. Vi har envision om ett annorlunda , där idéerna sprud-lar, alla kommer till sin rätt och alla har en chans. Detär ett med tillväxtkraft.Den viktigaste utmaningen är därför att knäckamassarbetslösheten - människor skall kunna komma iarbete och kunna försörja sig själva och sin familjgenom anställning eller som företagare och då betalaskatt. Vi behöver den skatten för att finansiera allagemensamma åtaganden. Dagis, äldreomsorg, sjuk-vård, skola och högre utbildning är inte tärande, utandet är nödvändiga förutsättningar både för ett starktnäringsliv och för en bra vardag för de allra flesta avoss.Jag skulle nu vilja svara på fråga,men han var visst inte intresserad av att höra det sva-ret. Jag kan försäkra att liberalerna intedelar den vision om ett framtida avskaffande av denoffentliga sektorn som har. Jag vill hän-visa till vad sade i inledningen av sittanförande. Hon sade att för oss är välfärdspolitikeninte ett skällsord utan ett instrument i anständighetensoch den mänskliga växtens tjänst.Herr talman! Däremot kan inte politiken och poli-tikerna skapa jobben och företagen. Det kan bara allaenskilda människor som har idéer, kunskaper ochentreprenörsanda göra. Vi kan skapa bra förutsätt-ningar. Skattepolitikens inriktning och utformning ären viktig del.Folkpartiet anser att skattepolitiken måste inriktaspå en satsning på nyföretagande. Fler företagare gerfler företag som ger fler jobb. Beskattningen måstevara utformad på ett sådant sätt att den inte upplevssom en hämsko.På den långa listan över regeringens skattehöj-ningar finns en skattesänkning - på mat. Även om detkan verka så i , är det för oss liberaler ändåuppenbart att vi inte kan äta oss ur den här krisen.Skattesänkningarna måste läggas på andra områden.Vi vill t.ex. ta bort den höjda marginalskatten sommed nyspråk kallas värnskatt. Den är dålig och inne-bär ett avsteg från en grundläggande princip i skatte-överenskommelsen.Vi vill avskaffa dubbelbeskattningen på aktieut-delning och förenkla beskattningen för fåmansaktie-bolag, enskilda firmor och handelsbolag. Vi vill ha ettbättre system för riskkapitalavdrag och vettiga reglerför momsredovisning. Vi vill således ha en företags-beskattning som gör att fler väljer att starta och drivaföretag så att det blir lättare att driva de här företagenoch att expandera samt att riskkapitalförsörjningenförbättras.Fru talman! Även på andra områden finns det endel att säga. Jag tycker att det är skräp att ett förslagtill skärpt, rörlig beskattning av förmånsbilar inte harkommit . Finansministern har här ikammaren lovat att ett förslag skall komma till våren.Jag hoppas att det är ett ja som betyder ja. För säker-hets skull kommer vi att yrka på en direkt beställning.Systemet med schablonbeskattning av rena förmånsbi-lar står i dålig samklang med de grundläggande prin-ciperna för inkomstbeskattning. Det är dåligt förstatskassan. Det är ett system som nästan enbart gyn-nar högavlönade män i storstäderna, och det är dåligtför miljön.En ambitiös miljöpolitik är en viktig del i en poli-tik för uthållig utveckling. Genom EU-medlemskapethar vi nu en verklig möjlighet att på internationellnivå driva de gränsöverskridande miljöfrågorna, ditkoldioxidutsläppen verkligen hör. Regeringen harhittills varit dålig på att ta vara på denna möjlighet.Det går inte att mycket kraftigt, ensidigt höja densvenska koldioxidskatten. Det skulle bara leda till attverksamheten flyttar utomlands, att jobben försvinnermen att utsläppen består. Vi anser fortfarande att detfinns utrymme för en svensk höjning. Därför står vi iFolkpartiet bakom propositionens höjning av koldiox-idskatten. Vi tycker att det borde ha varit ett led i enmer regelrätt skatteväxling. Vi föreslår en sänkning avarbetsgivaravgifterna i tjänstesektorn.Fru talman! Världens mest jämställda regering harlyckats släppa ifrån sig en tillväxtproposition somnästan helt bortser från att ett jämställt samhälle är ettbättre samhälle. Världens mest jämställda regeringhar missat all den inneboende kraft och den enormapotential som kvinnor har. Det är bedrövligt,men inte helt oväntat. Regeringens jämställdhetspoli-tik har bedrivits på temat mycket snack ochlitet handling. Det plötsliga borttagandet av barn-tillägget i svux och svuxa är kanske ett mycket över-tydligt exempel på det.Just den här propositionen slutbearbetades i sam-band med den s.k. Sahlinaffären och med en lamsla-gen jämställdhetssektion i regeringen. Tydligen fannsinget jämställdhetsperspektiv med i grundarbetet. Denjämställdhetspolitiska kosmetikan blev pålagd efteråtoch på grund av frånvaro milt uttrycktdåligt pålagd. är uppenbarligen inte så tränadmed läppstiftet.Jämställdhetsperspektivet måste finnas med helatiden. Det måste ges bättre möjligheter för kvinnor attfå utbildning, att starta företag och att använda sinentreprenörsanda. En viktig förutsättning för att kvin-nor skall vilja och kunna göra det är att de orättvisalöneskillnaderna tas bort. Vi har föreslagit att enkommission bör ta ett helhetsgrepp på frågan omlöneskillnader.Fru talman! En politik för arbete, trygghet och ut-veckling måste också bygga på att de offentliga mo-nopolen bryts. I ett brev som många av oss nyligenhar fått från det kvinnliga fackförbundet , poäng-terar dess ordförande att det finns ett"klart samband mellan monopolarbetsgivare ochlönediskriminering". Det är där våra folkvalda styrsom lönediskrimineringen är som störst.Att släppa loss den kvinnliga skaparkraften gerbättre kvalitet för barn, sjuka och gamla, därför att dekan välja det som passar dem själva bäst. Det lederofta till lägre kostnader för skattebetalarna och oftatill utveckling inom den offentligt bedrivna verksam-heten. Det leder till att kvinnor som arbetar inomdessa sektorer får fler arbetsgivare att välja mellan.Det leder till att kvinnor, på samma sätt som män göri de sektorer där de dominerar, kan förverkliga sinaegna idéer. Och det leder till möjligheter föravknoppning eller expansion till en rent kommersiellservicesektor.Även om politiker varken kan skapa eller ens för-utsäga var de framtida jobben finns, tyder ändå detmesta på att det är en kraftig expansion av tjänstesek-torn som måste till. Givetvis kan sådana tjänsteföretagrikta sig såväl till andra företag som till privatperso-ner.Då krävs det minskade skattekilar. Inom tjänste-sektorn slår skattekilarna mycket hårdare än inomvarusektorn, därför att alternativen är att göra detsjälv, göra det svart eller strunta i det. Produktivi-tetsökningar slår inte alls på samma sätt igenom, vil-ket har gjort att kostnaderna har blivit proportionelltsett högre. Därför föreslår vi sänkta arbetsgivaravgif-ter inom just tjänstesektorn, konkurrensneutralt mel-lan driftsformer. Det gör det billigare att anlita pro-fessionella tjänsteproducenter både för andra företagoch för privatpersoner.Fru talman! Det är klart att en stor potential förexpanderande tjänsteföretagande finns hos just alla dekvinnor som arbetar eller har arbetat inom olika sek-torer av vård, omsorg, service och utbildning inomden offentliga sektorn. Om man släpper loss dem somprivata företagare kan man också uppnå en situationdär de, vid sidan av den offentligt subventioneradeoch bekostade verksamheten, på rent kommersiellbasis kan sälja samma eller liknande tjänster till pri-vatpersoner. kan helt kommersiellt säljasamma tjänst t.ex. till en stressad småföretagare elleren barnfamilj. Det ger ett bättre kundunderlag bådeför det offentligt bekostade och för det privat efterfrå-gade. Det skapar nya arbetstillfällen för kvinnor ochger andra kvinnor möjlighet att köpa de tjänster debehöver och efterfrågar.Jag vet att den förda "pigdebatten" rör upp mycketkänslor. "Pigorna" påminner oss om ett gammaltklassamhälle, som knappast någon vill ha tillbaka. Enliberal huvuduppgift är i stället att verka för ett merjämlikt och jämställt samhälle. Vi tycker inte att entillväxt i den s.k. hushållsnära tjänstesektorn, som ärden officiella beteckningen, skulle strida mot någraliberala principer - tvärtom. Det finns ingen anled-ning att kategoriskt avfärda alla förslag som skullegöra sådant lättare. Däremot finns det olika tekniskalösningar som kan vara mer eller mindre bra.Jag vill påminna om att ingen drog i gång en"drängdebatt" när skatterabatt gavs för reparationer ihemmet. Ingen tycker att det är konstigt att lämnagardiner och kostymer på kemtvätt, äta färdiglagadmat, få sängen i bäddad, gå till frisöreni stället för att klippa sig själv eller lämna in bilen påverkstad. Det är inte ens konstigt att någon kommerhem för att reparera diskmaskinen. Varför skulle detdå vara så negativt att betala någon för att utföra vissaandra tjänster i hemmet eller för en privatperson? Kandet hänga ihop med att det är traditionellt kvinnligaansvarsområden, traditionellt kvinnliga arbetsuppgif-ter?Professionaliteten och yrkeskunnandet hos dessatjänsteföretagare eller dessa kvinnor blir inte mindrebara därför att många av oss utför dessa sysslor påamatörbasis.Fru talman! Jag vet att det så här i jultider ärmånga riksdagsledamöter som sitter här och kännersig stressade över julstöket. Våra förslag här handlarinte alls om att alla skall skaffa sig hembiträden somklär julgranen och står med uppsträckta barn. Det ärinte det som den moderna människan är ute efter.Fru talman! Mina kamrater från kom-mer senare i debatten att ta upp ytterligare aspekter påtillväxt i arbetsmarknad, näringsliv och utbildning.Jag vill yrka bifall till reservationerna 2, 14, 24,41, 64 och 87.Anf. 94 BO () replikFru talman! Jag är ju tvungen att begära replik.Det kan inte vara så att tror på GöranPersson. Men inte ens hävdar att vi villavskaffa den offentliga sektorn. Det var faktiskt detsom sade i sitt anförande. Det är tvärt-om så att jag i den här debat-ten sedan sade - och det har vi moderater sagt imånga andra sammanhang - att det behövs en offent-lig sektor, en stark men begränsad offentlig sektor.Det kommer alltid att vara ett gemensamt ansvar att setill att vi finansierar en bra sjukvård för alla i helaSverige. Hur den sjukvården sedan produceras kanoch bör naturligtvis alltid diskuteras. Det är ett ansvarför oss alla att ingen far illa.Karin kommer väl ihåg att ,när vi tillträdde 1991, hade som en målsättning attlångsiktigt skapa förutsättningar för att varje hushållskulle kunna spara ihop en årslön, att ha som ekono-misk buffert. Det förutsätter att man får behålla merav sina inkomster och att man har lägre skatter. Detförutsätter att man har bufferten för att normalt, ävennär inte något stort händer, kunna ta en extra kostnadsom kan uppkomma utan att man är utlämnad åt detoffentliga systemet - som inte håller.Så blev det ju! De offentliga systemen, som inteminst i en förgången tid talade sig varmtför, visade sig inte vara hållbara. Hagauppgörelserna ibörjan skapade grogrunden för de eko-nomiska problem som vi har.Det vore ganska klädsamt om badom ursäkt för det första, helt felaktiga uttalandet.Det vi diskuterar är huruvida man skall kunna föraned den offentliga andelen av ekonomin från 60 till50 %, i syfte att bereda utrymme för människor attkunna bestämma över en större del av sin egen eko-nomi och få ett större oberoende, men ,också med vår politik, ha garantin av starka gemen-samma insatser när de verkligen behövs.Anf. 95 () replikFru talman! Om jag sade att vill av-skaffa den offentliga sektorn skall jag verkligen beom ursäkt. Jag menade att de vill avskaffa viktigadelar av den offentliga sektorn, eller viktiga delar avdet som vi offentligt betalar för.Jag tror inte att jag helt har missuppfattat de olikarapporter och förslag som har lagts fram från Modera-ta samlingspartiet, som bl.a. handlar om att barnom-sorgen skall läggas utanför den offentliga finansie-ringen, som en långsiktig vision, likaså stora delar aväldreomsorgen. Det är ett system som vi i Folkpartietliberalerna inte kan vara med om att genomföra, ochdär har vi inte någon som helst gemensam vision.Det är självklart bra om vi kan få en ekonomisktillväxt, så att fler människor kommer i jobb och kanfå reallöneförhöjningar, som gör att var och en kanlägga undan mer pengar för egen trygghet osv. Menvisionen för oss är inte att låta grundtryggheten heltoch hållet styras av den typen av system som vi tyckerär dåliga.Jag vet att ni har olika idéer om sjukvårdsförsäk-ringar osv. Men vår vision handlar mer om att det ärden enskilda personen, individen, som skall ställas icentrum, inte att man skall basera systemet på det lillakollektivet och ha familjen som grundenhet.Anf. 96 BO () replikFru talman! Jag tror att det - men det är Folkpar-tiets interna debatt - långsiktigt kan vara ett problemför om visionen är att inom ramen förstora offentliga system skall individen få större rörel-sefrihet. Jag säger att det behövs ett gemensamt an-svar för vissa saker, och det är naturligtvis på detviset.Jag kan ta barnomsorgen som exempel. Om vifrån början hade byggt upp ett system med avdragsrättför barnomsorgskostnader, med skatteregler sominnebar att barnfamiljerna beskattades efter försörj-ningsbörda och att man hade ett ekonomiskt utrymmeför att själv skaffa barnomsorg på det sätt som passarfamiljen bäst, vore det väl det allra bästa. Jag tror attt.o.m. i grunden kan medge det. Det ärrimligen inget självändamål att det är kommunernasom huvudsakligen skall svara för barnomsorgen. Dethade varit lika bra om föräldrarna hade haft sammautrymme och samma möjligheter. Jag skulle i alla fallgissa att det är så.När det gäller äldreomsorgen har jag själv skriviten rapport om den kommunala ekonomin ,där jag konstaterar att det är viktigt att just äldreom-sorgen noteras som en av de grundläggande uppgif-terna för kommunen. Till skillnad från barn, i deflesta fall, har de äldre i ett rörligt sam-hälle inte samma möjligheter att få stöd av de anhöri-ga . Då måste vi naturligtvis ta ett gemensamtansvar i det avseendet. Det är just grundtryggheten vimoderater menar faktiskt skall finnas. Men utan att geindividerna ett större eget utrymme att bestämmaöver, utan min och inblandning, får viinte det goda samhälle som kan ge både tillväxt ochstörre trygghet för individerna. Det är det som är minpoäng.Avslutningsvis vill jag be er att fundera överskattereduktion. Sänkta arbetsgivaravgifter är teknisktsvårt, sannolikt omöjligt, att genomföra. Genom enskattereduktion - den kan om ni vill väljas lägre,kanske - tar man bort skattekilarna eller reduce-rar dem kraftigt. Där skulle vi kunna mötas i någon-ting som faktiskt gav nya jobb och ökade jämställdhe-ten.Anf. 97 () replikFru talman! Detta tenderar att bli en ideologiskvälfärdspolitisk debatt mellan företrädare för denliberala visionen och för den moderata visionen. Jagvill bara kort konstatera att jag har en annan vision,som inte handlar om att man i praktiken återinför enform av sambeskattning och att man i praktiken åter-inför ett system där vi lönsamhetsprövas för att detskall kunna avgöras om vi får vara ute på arbetsmark-naden.