prot · GJ0933 · 1995-12-07 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1995/96:33Torsdagen den 7 decemberKl. 12.00 14.2414.30 - 17.55Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------------1 § Meddelande om val av en ställföreträdandeombudsman vid meddelade att val av en ställföreträ-dande ombudsman vid skulle äga rum vidmorgondagens sammanträde.2 § BordläggningsdebattAnmäldes skrivelse 1995/96:30 1996.Anf. 1 Statsrådet ()Fru talman! Regeringen överlämnar en skri-velse med principiella ställningstaganden inför till riksdagen.Redan tidigare har regeringen presenterat tre mål-sättningar som står i förgrunden inför konferensen,nämligen:* att ge EU-samarbetet en starkare folklig för-ankring,* att bana väg för EU:s fortsatta utvidgning tillde nya demokratierna i och Centraleuropaoch* att verka för en förstärkning av samarbetet påför oss viktiga områden, särskilt när det gäller attfrämja en hög tillväxt och sysselsättning i ochen bättre miljö.Vad är det då som har väglett arbetet med förbe-redelserna inför regeringskonferensen? Regeringenhar valt en aktiv strategi. Det finns de som säger attmindre länder inte kan driva sina egna frågor, utangör klokast i att reagera på de stora ländernas förslag.Vi avvisar ett sådant synsätt. Regeringen vill i ställetoffensivt engagera sig för att göra regeringskonferen-sen till en viktig utvecklingsetapp i EU-samarbetetsom banar väg för EU:s utvidgning.Regeringen har konsekvent hävdat att även sak-politiska frågor bör spela en viktig roll vid konferen-sen. För detta har vi fått utstå mycket kritik. Jag stodhär i kammaren och var täm-ligen ensam om att hävda att regeringskonferensenborde behandla frågor som är av betydelse för männi-skors vardag och som kräver europeiskt samarbete föratt kunna lösas, t.ex. arbete och miljö. Regeringenblev beskylld för att inte begripa vad regeringskonfe-rensen skulle handla om. Men denna linje som vidrivit har vunnit gehör också hos många andra rege-ringar. Detta synsätt finns i den s.k. reflexionsgrup-pens, förberedelsegruppens, rapport inför regerings-konferensen. Rapporten blev klar i förrgår. Där ägnasstort utrymme åt de frågor som den svenska regering-en anser vara av vikt, såsom sysselsättning, miljö,jämställdhet och öppenhet.Förra gången EU:s medlemsländer samlade sig regeringskonferens gjordes mycket omfattandeförändringar av samarbetet, som utökades med tvånya områden: utrikes- och säkerhetspolitiken samtinrikesfrågor och rättsliga frågor. efter Ma-astrichtfördraget ställer sig medlemsländerna fråganhur samarbetet på de nya områdena har fungerat.Regeringens syn är att utrikes- och säkerhetspolitikenkan bli betydligt effektivare, och arbetet med interna-tionell brottsbekämpning och flykting- och invand-ringspolitiken måste kunna fungera bättre. Jag åter-kommer till detta senare.För att EU skall kunna uppfylla alla de åtagandensom vi som medlemmar vill krävs det naturligtvis attdet formella ramverket med institutioner och reglerför samarbetet fungerar. I regeringsskrivelsen hardessa frågor sin givna viktiga plats, och jag vill så härinledningsvis bara understryka att grunden för rege-ringens ställningstaganden är att slå vakt om de småoch medelstora ländernas inflytande. De förslag somhar framkommit om att försämra vårt inflytande ge-nom att t.ex. avstå från vår kommissionär kommer attavvisas. Detta är också viktigt i ett utvidgningspers-pektiv. Vi kan inte bjuda in de öst- och centraleurope-iska länderna och säga: Ni är välkomna tilloss som nya demokratier, men ni måste vänta tills vihar minskat inflytandet för länder som era.Jag kommer under dagens debatt att mera utförligtredogöra för regeringens syn på dessa frågor.Fru talman! Låt mig så gå in på några av EU:sviktigaste framtidsfrågor. Det råder inom EU och,såvitt jag förstår, här i enighet om att denhöga arbetslösheten är största problem. Att18 miljoner människor står utanför den ordinariearbetsmarknaden är oacceptabelt och ett enormt slö-seri med mänskliga resurser. Arbetslösheten är ett hotmot ekonomisk och social stabilitet och ytterst ett hotmot vårt demokratiska styrelseskick.Regeringen är övertygad om att det inte längre gårför ett land att ensamt bedriva en effektiv politik förtillväxt och sysselsättning. Det behövs internationellsamverkan. Åtgärder i ett land skall inte motverkautan stödja åtgärder i ett annat. Endast på så vis kan viutnyttja den samlade europeiska ekonomins potential.En sådan samordning måste ske på europeisk nivå.För att bana väg för en ambitiös och väl samord-nad europeisk strategi för tillväxt och sysselsättningvill regeringen införa ett nytt avsnitt om sysselsätt-ningspolitik i fördraget. Ett sådant avsnitt skulle slåfast gemensamma mål, gemensamma procedurer ochett gemensamt åtagande att följa vissa principer försysselsättningspolitiken. Det skulle vidare läggas fasten starkare samordning än mellan finansminist-rarna och arbetsmarknadsministrarna. Vi tror ocksåatt EU behöver upprätta en särskild sysselsättnings-kommitté, liksom man har en monetär kommit-té. Ändringarna i fördraget skall leda till att övervak-ningen stärks av såväl medlemsländernas som helagemenskapens åtgärder för sysselsättning.Förslaget går inte ut på att ändra i de s.k. konver-genskriterierna, som är fastställda i den ekonomiskaoch monetära unionen. Jag är övertygad om att enambitiös sysselsättningspolitik både kan och börkomplettera EMU. Det skulle i stället innebära attkonvergenskriterierna blir lättare att uppnå. Med enmålsättning om att halvera arbetslösheten i EU framtill , som varit inne på, kommervi också att ha förstärkt EU-ländernas budgetar be-tydligt, sannolikt med i storleksordningen någon pro-cent av BNP.Regeringens förslag har bemötts kallsinnigt frånflera håll här hemma. tror fortfarande attmed universalmedicinen ökade löneskillnader ochförsämrad arbetsrätt löser sig detta av sig självt. Menom det nu är så som vi socialdemokrater, en majoriteti Reflexionsgruppen och flera andra hävdar - att detgår att skapa fler jobb genom samarbete på EU-nivåoch att det behövs ett sådant samarbete för jobbensskull - är detta tydligen också ett hot mot hela Miljö-partiets uppläggning av EU-frågan. Där vill man hell-re angripa EU som en organisation där ingenting kangöras än konstruktivt diskutera hur vi skall kunna fåfram nya jobb.Regeringens idéer får däremot stöd från mångahåll i den internationella debatten. Europaparlamentetbeslöt så sent som att man vill se ett nyttavsnitt om sysselsättning i det nya fördraget. Själv-klart stödde Socialdemokraterna detta, men det ärintressant att också representanten för den konservati-va gruppen, EPP, vill ha ett särskilt sysselsättningsav-snitt. Relexionsgruppen, som alltså presenterade sinrapport i förrgår, slår också fast att EU har ett ansvarför att förutsättningar skapas för ökad sysselsättning,och en majoritet av gruppen stöder förslag om att detskall skrivas in i fördraget. En majoritet av gruppensmedlemmar understryker behovet av en starkare sam-ordning av den ekonomiska politiken i EU och önskaratt fördraget klarare kommer att samordna insatsernaför att skapa jobb.Miljöfrågorna spelar en viktig roll inför regerings-konferensen. tillhör de mest aktiva ländernaför att stärka skrivningar om miljön i . Iskrivelsen säger vi att slutsatserna från Riokonferen-sen om en hållbar utveckling måste återspeglas tydli-gare än . Miljömålen bör bli tydligare på vart ochett av EU-samarbetets områden. Exempelvis bör ettmiljömål införas för den gemensamma jordbrukspoli-tiken. Vi anser också att man skall diskutera hur flerbeslut på miljöområdet skall kunna fattas med majori-tet.I skrivelsen redogör regeringen för insatser förökad demokrati samt för öppenhet och jämställdhetmellan män och kvinnor. Vi utvecklar också synen påden nödvändiga utvidgningen till Öst- och Centraleu-ropa.Fru talman! EU:s kanske viktigaste insats har varitatt hålla medlemsländerna utanför krig i över fyradecennier. De gamla fienderna och Frankri-ke kunde efter ständiga konflikter slutligen hållasams, eftersom de knöts samman i ett oupplösligtekonomiskt och politiskt samarbete. Så lätt vi glöm-mer detta viktiga!Men kräver allt fler att EU inte bara skall ta an-svar för freden mellan medlemsstaterna inom unionenutan också skall kunna göra insatser utanför självaEU; detta särskilt med tanke på det vidriga kriget i f.d.Jugoslavien på näthinnan. Regeringen delar den sy-nen. Vetot är naturligtvis grundbulten i detta sam-manhang. I frågor som rör vitala utrikes- och säker-hetspolitiska frågor kommer inte att låta sigröstas ner av en majoritet inom EU. Men man skaparinte politik bara genom en grundbult. För det krävsdet verktyg och instrument för att få förmåga att före-bygga och tidigt lösa kriser. Vi bör ha en öppen atti-tyd för att kunna diskutera hur EU bättre skall kunnafungera fredsfrämjande.Fru talman! Samarbetet i rättsliga och inrikes frå-gor fungerar inte bra. Syftet med samarbetet är att fåfri rörlighet för personer och trygghet och säkerhet förmedborgarna. För att uppnå det ställs stora krav påinsatser för att bekämpa internationell brottslighet,och det ställs krav på samarbete i flykting- och in-vandringsfrågor.Men motsättningarna mellan medlemsländerna ärstora i fråga om hur man skall gå fram. Enligt rege-ringens mening skall samarbetet i huvudsak förblimellanstatligt. Men vi anser att man kan användaEU:s institutioner på ett bättre sätt för att göra samar-betet mera effektivt. står tyvärr stora delar avdet samarbetet stilla. Kommissionen bör kunna enga-geras av medlemsländera för att driva på och läggafram förslag på olika områden.Så, fru talman, kan vi bidra till ett präglatav demokrati, solidaritet och öppenhet - genom ettEU där engagemanget handlar om människors behovoch problem i vardagslivet och som banar väg fördeltagande av de nya demokratierna i östra . 2 ()Fru talman! Det är bra att regeringen i skrivelsenanger utgångspunkter för EU:s regeringskonferensnästa år. Det är likaledes bra att den inte låser sig ifasta förhandlingspositioner utan mera anger intresse-inriktning. Det är t.o.m. bra att skrivelsen kommer såsent. Det gör att motionstiden löper över helgernafram , och det ger oss i oppositio-nen goda möjligheter att motionsvägen redovisa syn-punkter. Konferensen kommer ju av allt att döma inteatt starta förrän i mars.Min främsta invändning gäller den prioriteringsom kommer till uttryck i skrivelsen. Den centralauppgiften för regeringskonferensen har mycket tydligtangetts vara att genomföra de institutionella föränd-ringar som krävs för att förbättra unionens sätt attfungera. Men regeringen lägger huvudvikten vid vissafavoritfrågor på hemmaplan, t.ex. sysselsättning,konsumentpolitik och ungdomsfrågor. Med det äm-nesvalet riskerar Socialdemokraterna att marginaliseraSverige i debatten om EU:s framtid.På sysselsättningsområdet förefaller regeringeneftersträva dels en mellan medlemsstaterna samord-nad aktiv konjunkturpolitik i Keynes anda och meraav selektiva arbetsmarknadspolitiska insatser, dels ettsärskilt fördragsavsnitt i ämnet.Det här projektet blir mycket svårt att förverkliga.I när alla medlemsländer strävar efter att ned-bringa sina budgetunderskott i syfte att uppfylla kon-vergenskraven för EMU är det inte läge för en ge-mensam efterfrågestimulerande underbalansering avfinanspolitiken. Det står också alltmera klart för våromvärld att AMS-politik i svensk tappning inte harvarit särskilt framgångsrik för att skapa nya riktigajobb. Just därför att sådana framkommer genom enekonomisk politik som eftersträvar prisstabilitet ochtillväxt blir kampen mot arbetslösheten ett viktigt målför EU:s ekonomisk-politiska riktlinjer snarare än ettpolitikområde som lever ett eget liv för sig och somdärmed motiverar ett eget fördragsavsnitt.Den i särklass viktigaste frågan vid IGC 96 blir istället till nya medlemsländer i österoch söder. I de tidigare kommuniststyrda staterna iCentral- och är entusiasmen stor för med-lemskap i EU. Liksom tidigare , ochGrekland ser dessa länder EU som ett verkningsfulltvaccin mot återfall i diktatur. De nuvarande med-lemsstaterna får inte visa de här nya ansökarländernaifrån sig. Från säkerhetspolitisk synpunkt vore det rentdumdristigt. Det må vara att de central- och östeuro-peiska länderna inte är fullt förberedda i ekonomisktavseende. Men det problemet kan lösas genom att debeviljas rejäla övergångsperioder, under vilka desuccessivt gör sig beredda att uppträda på den inremarknaden och uppfylla andra förpliktelser.Vi moderater har inga stora invändningar mot re-geringens syn på ansvars- och uppgiftsfördelningenmellan medlemsländerna i EU eller mellan EU:s olikainstitutioner. Den nuvarande maktdelningen fungerar istort sett bra mellan en stark kommission på förslags-och genomförandestadiet, ministerrådet, som beslutarå medlemsstaternas vägnar och ,vars tyngdpunkt ligger på debatt och kontroll, mensom också har viss medbestämmanderätt. Från riks-dagens sida har vi främst anledning att kräva längretidsfrister mellan förslag och beslut så att får reella möjligheter att påverka regeringsställningstaganden. Men även från regeringens syn-punkt borde det vara angeläget med längre förberedel-setider inför beslut i ministerrådet.Enligt skall översynskonfe-rensen behandla oavslutade frågor beträffande andraoch tredje pelaren, vilket för enkelhetens skull kanbeskrivas som utrikes resp. inrikes angelägenheter. Viinstämmer i regeringens förord för en förstärkning avden gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken mendelar dess återhållsamhet beträffande efter-gifter i beslutsproceduren i för medlemsländernaviktiga ärenden. Vi noterar med tillfredsställelse attSocialdemokraterna rör sig i vår riktning när det gäl-ler hanteringen av vissa frågor inom den tredje pela-ren. Det krävs större handlingskraft om t.ex. interna-tionell brottslighet och narkotikahandel skall kunnabekämpas med framgång. Ärenden som gäller rörlig-het över gränserna, inklusive asyl- och flyktingfrågor,borde hanteras efter samma regler som det ekonomis-ka samarbetet.Över huvud taget blir det en viktig uppgift förIGC 96 att förenkla beslutsprocessen inom EU. Re-geringens satsning på ökad öppenhet står vi helt bak-om. Ett litet varningsord kan dock vara på sin plats.Låt oss inte gå så frejdigt fram med för andra med-lemsländer svårförklarliga inslag som t.ex. meddelar-friheten. Det kan medföra ett bakslag som äventyrarframsteg när det gäller viktiga principer som allmän-hetens tillgång till officiella handlingar m.m.Fru talman! Detta var några preliminära reflexio-ner från moderat utgångspunkt. Vi kommer att blimera utförliga i den motion vi nu skall utarbeta. Visätter också värde på uttalandet i regeringsskrivelsenatt det under de förhandlingar som förestår skall skeett fortlöpande samråd med efter sammamönster som gällde inför och inför för-handlingarna om medlemskap i . 3 ()Fru talman! ges genom regeringensskrivelse möjlighet att i sammanhållen form påverkade svenska positionerna inför EU:s medlemsstatersregeringskonferens.Regeringskonferensen är ingen helgsammankomstdär regeringarna efter föredragningslista röstar sigfram till ett program utan i stället en dynamisk, ut-sträckt förhandlingsprocess. Därför kan inte riksdagenlåsa detaljer eller spika fast svenska förhandlare medvillkorade mandat. Däremot har regeringen uttalat - vilket vi uppskattar - fortlöpande och öppetskall redovisa förhandlingsresultat, ge en lägesbe-skrivning samt förankra positioner i EU-nämnden.Det är enligt vår uppfattning en förutsättning för att enbred parlamentarisk uppslutning skall finnas bakomett slutligt förhandlingsresultat.Centerpartiet delar i flera avseenden regeringensbedömningar. Engagemanget för ökad demokrati, föröppenhet och insyn är av mycket stor betydelse och -om än långsamt - vinner öppenheten insteg i EU-samarbetet. delar regeringens önskan attförenkla och skapa enklare och merlättförståeliga beslutsprocedurer. Däremot saknar jagett utvecklat resonemang om subsidiaritetsprincipen.En striktare tillämpning av subsidiaritetsprincipenökar nämligen precis det som regeringen eftersträvar:ökad demokrati, större folkligt deltagande och bättreinsyn. önskar i samband med regerings-konferensen se en fördragsrevision som också grans-kar om dagens regler uppfyller subsidiaritetsprinci-pen. Vi vill också att principen om lokal självstyrelse,som stadga definierar saken, skall skri-vas in i EU-fördraget.På miljöns område har regeringen och lyssnat till den kritik som fram-förde under den allmänpolitiska debatten . Dåkritiserade jag bristen på miljöinitiativ i regeringenslilla röda skrift som kom ut med principiellaingångsvärden. Då fanns enbart med namns nämnan-de kampen för en bättre miljö. Jag vill framföra etterkännande för god lyhördhet till regeringen och stats-rådet finns i skrivelsen viktiga krav som vi ställt ti-digare, som överstatligt beslutsfattande med införandeav miniminivå med rätten för länder att gå före, kravpå stärkt skydd för människors hälsa, miljömål förjordbruket, införande av substitutionsprincipen samten tydligare miljöprofil på Euratom.Sverige skall ha som mål att utveckla EU-samarbetet till ett effektivare instrument för att hindraförsurande utsläpp och andra gränsöverskridandeföroreningar. För detta krävs ökad överstatlighet medbeslut med kvalificerad majoritet. Slutsatserna frånFN:s stora miljökonferens i kan och bör bligrundvalar för EU-samarbetet, och hållbar utvecklingskall ses som ett överordnat mål. Kravet att Kommis-sionen skall miljökonsekvensbedöma varje förslaginnebär att stolta paroller görs om till operativa verk-tyg.Projektet om den europeiska monetära unionen hardefinitivt inte miljöprövats. Det saknas konvergenskri-terier för miljöskuldens minskning. Regeringen kaninte som exkludera EMU från kravet på hållbarutveckling. Därför hoppas jag att regeringen är lyhördäven för detta centerkrav.Fru talman! Regeringens förslag om förändringar iden andra pelaren, dvs. det mellanstatliga samarbetetinom den gemensamma utrikes- och säkerhetspoliti-ken, fortsätter att oroa oss. Den klarhet och konkre-tion som kännetecknar övriga områden i skrivelsenlyser här med sin frånvaro. Här slås å ena sida fast:"Ett borttagande av vetorätten i utrikes- och säker-hetspolitiken är inte aktuellt." Fem rader längre ner ärregeringen däremot beredd att "pröva om enhällig-hetsprincipen skulle kunna modifieras i frågor avbegränsad räckvidd".Därför vill jag fråga statsrådet är de frågor som inte något medlemsland defi-nierar vara av vitalt utrikes- och säkerhetspolitisktintresse men som inte kan lösas i enighet i god soli-darisk anda och som kan bedömas ha"begränsad räckvidd"?Jag har svårt att förstå hur regeringens förslag pådetta område skulle förenkla arbetet inom den gemen-samma utrikes- och säkerhetspolitiken. Det rimmarutomordentligt illa med ambitionerna på andra områ-den att förenkla och effektivisera beslutsprocesserna.Om det införs blir det en tolkningsfråga för regering-arna vad som är av vitalt intresse och begränsadräckvidd. Därmed kommer de nationella parlamentensmöjlighet till inflytande att minska. Vi är inte intres-serade av en sådan utveckling av den gemensammautrikes- och säkerhetspolitiken, GUSP. Vetorättenskall finnas kvar ograverad som yttersta utväg om intekompromissandets solidariska givande och taganderäcker för att nå enighet.Fru talman! Bestämmelserna under tredje pelarenhar inte varit i kraft , och de svenskaerfarenheterna av EU-samarbete på detta område ärän mer begränsade. Det är därför alltför tidigt attkomma med bestämda besked om det mellanstatligasamarbetet har en utvecklingspotential.Centerpartiet har inga invändningar mot tanken påfri rörlighet för personer. Vi stödjer den svenska an-sökan om observatörskap i . Detär bra att det i regeringens skrivelse fastslås att förut-sättningen för är bibehållenpassunion i , och inbegripna, ocheffektiva insatser mot narkotikabekämpningen. Vihyser heller inga principiella betänkligheter mot attsamarbeta på andra områden inom ramen för tredjepelaren.Anf. 4 BO ()Fru talman! Den europeiska unionen är till för attlösa de problem som de enskilda medlemsländernavart och ett för sig inte kan lösa. EU är till för attmedborgarna i medlemsländerna skall få mer att sägatill om i alla de frågor som inte längre enbart kanlösas inom nationalstatens ram. Fyra tunga sådanaområden är freden, miljön, jobben och den internatio-nella brottsligheten.Estland, , , , , , , , och Bulgarien.Fram till levde befolkningen i dessatio länder i kommunistiska diktaturer. är de mereller mindre goda demokratier och marknadsekono-mier.Huvuduppgiften för 1996måste bli att bana väg för ett helt . Ingen upp-gift i är till närmelsevis såviktig som att se till att vi inte slarvar bort möjlighe-ten för de mer än 100 miljoner människorna i dessaländer att få bli medlemmar i samma som vilever i.Såväl i Reflexionsgruppens slutrapport som i densvenska regeringens skrivelse till lyftsglädjande nog helandet av som en angelägenfråga. Det är bra, men det räcker inte.Den och de övriga medlems-ländernas regeringar måste också i sina länder argu-mentera och agitera för att delmålet om ett EU med25-30 medlemmar är värt ett antal uppoffringar fråndet egna landets sida.Det finns en risk att omfattningen av dessa änd-ringar inte står klar ens för alla beslutsfattare och -kanske värre - att den står klar för många beslutsfatta-re, vilket kan få flera av dem att tveka inför såväl detönskvärda som det möjliga i att inom de närmasteåren klara av östutvidgningen.Sedan vi hade vår förra EU-debatt för knappt tvåmånader sedan har några för utvidgningen negativasignaler inkommit. Om dessa signaler är rätt uppfatta-de blir det förstås än angelägnare för att sättain all kraft på att konferensen skall leda fram till attöstutvidgningen görs möjlig.Unionen står öppen för europeiska demokratier.En synnerligen viktig fråga har gällt och gäller hurEU skall förhålla sig till önskan om ett fram-tida medlemskap och vägen dit. Vi i libe-ralerna har tyckt och tycker att den första delen avfrågan är enkel att besvara. Ett demokratiskt Turkietsom respekterar de mänsklig fri- och rättigheterna,som behandlar sina minoriteter väl och som gör sittför att lösa Cypernfrågan är lika välkommet somandra europeiska demokratier.Den svåra frågan är på vilket sätt EU - utöver ettklart besked i medlemskapsfrågan - bäst bidrar till enutveckling mot fulla mänskliga fri- och rättigheter iTurkiet. Vi har hävdat att kränkningarna av dessa fri-och rättigheter måste minska avsevärt för att tullunio-nen mellan och skulle kunna godkännas.Vi gör nu den bedömningen att de förbättringar somhar ägt rum, tillsammans med det faktum att de kraf-ter i som strävar efter en utveckling i rättriktning eller aktivt arbetar med MR-frågorna önskarett godkännande av tullunionen, talar för ett sådantgodkännande från sida. Från detliberala partiets sida i läggs nu framförslag om att en löpande uppföljning av MR-situationen skall ske parallellt med den ekonomiskauppföljningen av tullunionen.Om freden i är en gränsöverskridande frå-ga så är mycket av miljöförstöringen det också. Sva-velutsläppen över , koldioxidens påverkan påklimatet och vattenkvaliteten i är uppenbaraexempel på detta. Det är bra att regeringen i sin skri-velse nämner frågan om fler majoritetsbeslut på mil-jöområdet, men det är mycket beklagligt att regering-en synes fortsätta kräva att alla länder skall ha vetorättmot beslut om miljöavgifter och miljöskatter. Vi anserdet som utomordentligt viktigt att EU i framtidenskall kunna fatta majoritetsbeslut om sådana avgiftersom gäller allas vår miljö.En direkt fråga till Europaministern blir därför:Varför vägrar regeringen att driva frågan om möjlig-heten att fatta majoritetsbeslut om en miniminivå förkoldioxidskatter inom EU? Vilka är de starka ochgoda skälen för denna miljöfientliga position?Ett annat allvarligt problem som definitionsmäs-sigt är gränsöverskridande är den internationellabrottsligheten.