prot · GI09102 · 1995-05-10 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:102Onsdagen den 10 majKl. 9.00 17.53Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------1 § Val av en ombudsmanFöretogs val av en ombudsman(chefsjustitieombudsman).Från hade inkommit följan-de skrivelse:Till kammareRiksdagen omvalde chefsjustieom-budsmannen för tiden från valet tilldess nytt val genomförts under fjärde året därefter.Konstitutionsutskottet har berett frågan om omvalav föreslår enhälligtatt för tiden från valet till dess nyttval har genomförts under fjärde året därefteromväljer chefsjustitieombudsmannen den 4 maj 1995På vägnarBirgit FriggeboOrdförandeKammaren biföll förslagoch utsåg därmed - för tiden från valet till dess nyttval genomförts under fjärde året därefter - tillchefsjustitieombudsmanClaes Eklundh2 § Meddelande om information frånregeringenAndre vice talmannen meddelade att torsdagenden skulle statsrådet information om svenskt EU-programkontor förutbildning och utveckling.3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner1994/95:Jo37 till jordbruksutskottet1994/95:Ju20-Ju25 till justitieutskottet1994/95:A50-A57 till arbetsmarknadsutskottet4 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återFörsvarsutskottets betänkanden /95:FöU4 ochFöU5Meddelande om samlad voteringAndre vice talmannen meddelade att skatteutskot-tets betänkanden SkU20, SkU21, SkU29, SkU34,SkU35 och SkU36 skulle avgöras i ett sammanhangefter avslutad debatt.5 § betänkande 1994/95:SkU20Skattepolitik (prop.1994/95:100 delvis)Anf. 1 ()Fru talman! I ett direktbrev till vissa väljare undervalrörelsen skrev : "Vad skullevi ha för intresse av att chockhöja skatterna? Det gervarken fler jobb eller bättre ekonomi för totaltsett".I likhet med förnekade MonaSahlin under valrörelsen att Socialdemokraterna pla-nerade skattehöjningar i den storleksordning som nuhar genomförts. I en annons i skrev MonaSahlin: "Vi tänker höja skatterna med 3,7 miljardernästa år, inte 80 miljarder. Och det kommer inte attdrabba någon fattig".Den minnesgode läsaren kommer också ihåg LarsHedfors piruetter i angående densocialdemokratiska skattepolitiken. Hans agerandemanar inte till efterföljd.Varför inleder jag denna debatt med dessa citat?Svaret är självklart. Det finns mer än en halv miljonmedborgare i vårt land som saknar ett riktigt jobb. av dessa bekymrade personer röstade sannolikt påSocialdemokraterna i valet. En del hade hört talas omeller tagit del av brev. En del hadesett annons om att skattehöjningarna1995 inte skulle drabba någon fattig. En del av demhade naturligtvis med intresse tagit del av löftet i densocialdemokratiska partimotionen med anledning avkompletteringspropositionen om att ar-betslösheten snabbt skulle sänkas till . Tidigareunder oppositionstiden och under 1993 och 1994lovade Socialdemokraterna att i första hand minskaarbetslösheten till . Det var budskapet då.Trots dessa uttalanden har Socialdemokraternagenomfört och beslutat om att chockhöja skatter medsammanlagt 55 miljarder. Det innebär en skattehöj-ning med ungefär en tusenlapp för ett van-ligt hushåll i vårt land. Skatten på arbete har höjtsmed 36 miljarder. Det motsvarar kostnaden för150 000 heltidsarbeten. Skatten på investeringar i nyajobb har höjts med 12 miljarder. Det betyder att po-tentialen för nya jobb har minskats med ytterligare50 000.Det är viktigt att göra denna jämförelse när rege-ringen uppenbarligen har gett upp kampen om attsänka arbetslösheten, eftersom den bedömer att upp-emot en halv miljon människor är arbets-lösa när detta århundrade är slut, dvs. inför 2000-talet.Fru talman! Sammanfattningsvis kan jag konstate-ra att i ett läge då vårt land befinner sig i en allvarligekonomisk kris har ledare på olika nivåer i det social-demokratiska partiet vilsefört sina väljare. En halvmiljon arbetslösa människor har ingetts falska för-hoppningar. Det brister lindrigt talat i ledarskapet idet regeringsbärande partiet.Fru talman! Skattechocken och otillräckliga be-sparingar har lett till hög ränta och en lågt värderadkrona. Regeringens ekonomiska politik inger inteförtroende. Det försvårar också i hög grad förutsätt-ningarna för de nya jobbens tillkomst. Vi får inte den tillväxt som na-tionen behöver för att underlätta möjligheterna attkomma till rätta med de ekonomiska problemen.Det är visserligen bra att regeringens samarbetemed har lett till omprövning när det gällerkvittningsrätten och ett eventuellt införande av risk-kapitalavdrag. Det talas också om ett begränsat slo-pande av dubbelbeskattningen av bolagsvinster. Detär däremot helt fel att återigen öppna dörren förVänstern och ställa upp bakom deras förslag att för-sämra villkoren för sparande i pensionsförsäkringar.Det gick inte många dagar efter det att socialdemokra-terna i utskottet avvisat Vänstern förslag tills uppgö-relsen tillkännagavs.Socialdemokraterna i utskottet tillbakavisade idetta betänkande förslag om en halvering avrätten till avdrag för pensionsförsäkringar. Det gickinte många dagar efter det att det att betänkandet hadejusterats tills man gjorde upp med Vänstern i den härfrågan. Framtvingade ad-hoc-lösningar skapar inteförtroende. Vi ser det i fråga efter fråga. Långsiktighe-ten i den ekonomiska politiken saknas. och företagenges inga fasta spelregler.Det bådar inte gott för framtiden att socialdemo-kraterna i utskottet har en så utpräglad socialistisk synnär det gäller den ekonomiska politiken och skatter-nas utformning. Det framkommer tydligt i det härbetänkandet när det gäller utskottsbehandlingen avmotionsförslag om riskkapitalavdrag. Trots att detäven i vissa regeringskretsar talats om möjligheten attinföra rätt till riskkapitalavdrag avvisar socialdemo-kraterna i utskottet denna möjlighet. Den strider enligtderas uppfattning mot skatteomläggningen, och mansäger att det finns andra möjligheter att öka tillgångenpå riskkapital. Det betyder med andra ord en ny poli-tikerstyrd reglering. Så sent som utta-lade från denna talarstol att det var braatt avdraget för underskott i näringsverksamhet hadeavskaffats. aviserar man om att det införs igen,och det är visserligen bra.Det är således ytterligare belägg för att ledarska-pet brister hos Socialdemokraterna. Jag kan därförförstå att socialdemokratiska medlemmar och sympa-tisörer känner sig vilsna när politiken ändras över ennatt. Det kom senast till uttryck under den gångnaveckan när SSU-ordföranden gick till hårt angreppmot regeringens planer att eventuellt slopa delar avdubbelbeskattningen på aktier. Det är emellertid all-varligt att även den unga generationen hos Socialde-mokraterna av dogmatiska skäl vill bibehålla dubbel-beskattningen på aktier och därmed bidra till försäm-rade villkor för företagandet. Nya jobb är i fara.Motsägelsen i den socialdemokratiska regerings-politiken är säkerligen inte obegriplig bara för mig.Nu föreslås nämligen nya subventioner inom bostads-sektorn, och höjs fastighetsskatten kraftigtdels på grund av höjd fastighetsskatt, dvs. skattesat-sen, dels på grund av höjda taxeringsvärden. Detkommer att finnas människor som inte har råd att bokvar. De tvingas från hus och hem på grund av denhär formen av beskattning.Fru talman! Enligt moderat uppfattning är de vik-tigaste målen för den ekonomiska politiken att sanerade offentliga finanserna och skapa tillräckliga förut-sättningar för de hundratusentals arbetstillfällen sommåste växa fram i den privata sektorn.Dessa bägge mål är varandras förutsättningar.Utan en tillräckligt omfattande och trovärdig budget-sanering uppnås inte väsentligt lägre räntor. Detta ärett av de nödvändiga villkoren för tillräckligt storainvesteringar i nya jobb. Utan en politik som medförett bra klimat för de företag och företagare som fattarbeslut om de nya jobben försämras möjligheterna attuppnå målet om sanerade finanser på ett dramatisktsätt.Skattepolitikens inriktning är av avgörande bety-delse för att åstadkomma det goda näringsklimat somgör att de som driver dagens företag och överväger attstarta morgondagens bestämmer sig för att expanderaoch starta nytt. Det måste löna sig att satsa på företa-gande. Kostnaderna för att anställa måste vara rimligaoch investeringar får inte straffbeskattas. Det är syn-nerligen märkligt att bidrar till att återinföraskatt på arbetande kapital. Det kommer i hög grad attvara hämmande för ett växande företagande på lands-bygden.De stora skattehöjningarna på arbete, riskkapitaloch investeringar som drivits igenom sedan hösten1994 måste undanröjas. Dessutom måste bättre förut-sättningar för nya jobb i den privata sektorn skapas.Den stora skattekilen på arbete innebär särskiltstora problem för den privata tjänstesektorn. Det äremellertid inte realistiskt att i den nuvarande ekono-miska situationen överväga så stora generella skatte-sänkningar på arbete som skulle erfordras för att upp-nå tillräckligt goda förutsättningar för expansion i denprivata tjänstesektorn. Inledningsvis bör därför selek-tiva åtgärder vidtas. Det som främst bör komma ifråga är avdrag vid inkomstbeskattning för vissatjänster och befrielse från moms eller sänkt moms.Det kan också vara frågan om lättnader avseendelöneskatter och egenavgifter.Det remissvar som lämnades av AMS på den s.k.Tjänsteutredningen var med utgångspunkt i detmycket besvärliga arbetsmarknadsläget positivt. AMSmenade i sitt remissvar att varje möjlighet att förbättraförutsättningarna för nya jobb borde tas till vara. Jaginstämmer till fullo i detta.Genom att sänka beskattningen på arbete minskarkostnaderna för att anställa. På så sätt kan flera nyajobb skapas.Därför är det viktigt att den genomförda höjningenav löneskatten undanröjs genomatt den nya s.k. allmänna löneavgiften slopas,att höjningen av egenavgifter till sjukförsäkringenmed inte genomförs,att den genomförda höjningen av marginalskatter-na undanröjs och fullt inflationsskydd införs,att regeringen följer upp den borgerliga regering-ens initiativ att via ändrade EU-regler möjliggörasänkt och slopad tjänstemoms,att avdragsrätt vid inkomstbeskattningen återinförsför styrkta barntillsynskostnader,att avdrag för ytterligare omsorgs- och hushåll-stjänster övervägs för att främja utvecklingen avtjänster och tjänsteföretagande,att avdrag mot en schabloniserad beräkning av in-komster för egna bostäder för reparationer och under-håll prövas samtatt möjligheter att sänka eller slopa uttaget av lö-neskatter för vissa former av tjänsteinkomster över-vägs i det allvarliga läge som vi befinner oss i. Dettabehövs för att åstadkomma de nya jobben.Jag vill i detta sammanhang ställa en fråga tillAnita . Varför vill inte ni socialdemokrateroch regeringen ta upp en förhandling med EU ommöjligheten att införa differentierade skattesatseravseende moms på tjänster? Ni säger kategoriskt nejtill detta varje gång som vi ställer frågorna till er.Varför? har en mycket hög arbetslöshet. Vi behöver pröva alla möjligheteratt skapa nya jobb i det privata näringslivet. Varförbidrar ni inte till detta?Det är självklart att slopad dubbelbeskattning,återinförande av kvittningsrätten samt införande avriskkapitalavdrag också kommer att ha en mycket storbetydelse för att skapa förutsättningar för de nyajobben.Fru talman! Sammanfattningsvis är det såledesnödvändigt att snabbt sänka skatten för företag ochföretagande för att skapa bättre förutsättningar för ettgynnsamt företagsklimat samt vidta åtgärder för attskapa goda förutsättningar för expansion i den privatatjänstesektorn.Fru talman! Vi moderater står bakom samtliga re-servationer i detta betänkande som är undertecknademed moderata namn, men för tids vinnande yrkar jagendast bifall till reservation nr 1.Anf. 2 ()Fru talman! Det svenska skattesystemet bör enligtCenterpartiets uppfattning grundas på några funda-mentala principer.Skatt skall utgå efter bärkraft.Skattesystemet skall var långsiktigt stabilt.Skattesystemet skall befrämja långsiktig och mil-jöanpassad tillväxt.Skattesystemet måste upplevas som rimligt ochacceptabelt av merparten skattebetalare.För att tillgodose dessa principer krävs det en radbalansgångar och överväganden. Det gäller t.ex.skattebelastning mellan olika grupper i samhället. Detgäller belastningen mellan olika inkomstslag. Detgäller också dess fördelning över tiden och balansenmellan skattesatsernas nivå och utvecklingen av skat-tebasernas storlek.I det senare ligger en självklar motsättning bestå-ende i att om skattesatserna blir för höga kan skatte-basernas storlek riskera att minska i flera fall.Sverige har en betydande obalans mellanstatens inkomster och statens utgifter. Denna obalanshar grundlagts och uppstått genom en lång följd av år.Det har ägnats åtskillig taletid i denna kammarestalarstol åt att diskutera vem som bär ansvaret för attdenna obalans har uppkommit. Det kan och bör görasgällande att ansvaret för denna utveckling fördelasolika mellan olika partier. Men det kan och bör ocksågöras gällande att alla parter på den politiska arenan,alla partier, har ett medansvar för den uppkomnasituationen under denna långa följd av år.Av detta följer att vi också har, eller i alla fallborde ha, ett medansvar för att reda upp den statsfi-nansiella obalansen. Jag skulle önska att partiernasföreträdare i denna talarstol och i andra talarstolarägnade mer uppmärksamhet åt att med gemensammakrafter åstadkomma mesta möjliga samsyn om hurproblemen skall bemästras och i mindre omfattningägnade uppmärksamhet åt skuldbördan i det förgång-na och till varför det har blivit som det har blivit.Vi får säkert, och andra, an-ledning att återkomma, både i utskottet och i dennakammare, till dessa frågeställningar med anledning avkompletteringspropositionen.Detta är i korthet bakgrunden till att vi i Center-partiet övergångsvis accepterar merparten av de underhösten vidtagna skatteförändringarna på inkomstbe-skattningens område. Det är också i korthet bakgrun-den till det samarbete kring kompletteringspropositio-nen som senare ingåtts med regeringspartiet.Denna övergångsvisa acceptans omfattar exem-pelvis den förhöjda statliga inkomstskatten och denhöjda kapitalskatten inklusive den därmed samman-hängande avdragsrätten för ränteutgifter.Fru talman! Skatteväxling i betydelsen ökade avgifterpå miljöstörande verksamhet och minskad skattebe-lastning på arbete är en fråga där ärstarkt pådrivande. Även denna förändringsprocess geren del balansproblem när det gäller takten i genomfö-randet, när det gäller näringslivets konkurrenskraftgentemot andra länders näringsliv osv. Dessa balans-och konkurrensproblem får dock inte överdrivas.Över ett litet längre tidsperspektiv är det nämligeninget tvivel om att svensk industri har fördel av attligga i främsta rummet när det gäller miljöinveste-ringar.Ett av många exempel på detta är svensk skogsin-dustris obestridliga försteg på grund av olika miljö-och energiinvesteringar som har gjorts i det förgång-na. Det mest tydliga exemplet är kanske den numerahelt borttagna klorblekningen av pappersmassa, som av alla svenska företag på området beskrivs somen mycket stor fördel för just deras produkter och somockså fått mycket stor uppmärksamhet på marknaden.Vår absoluta uppfattning är alltså att takten i genom-förandet av en miljöanpassad skatteväxling bör skru-vas upp.Jag ber mot bakgrund av detta att få yrka bifalltill reservation nr 2.Fru talman! Regeringen föreslog i budgetproposi-tionen att det särskilda grundavdraget för pensionärerpå nytt skulle komma att påverkas av låginkomstpen-sionärernas ofta blygsamma ränteinkomster. Förslagetkombinerades med förslag till förändringar också i detstatliga bostadstillägget för pensionärer. Vi konstate-rade från sida redan under den allmän-na motionstiden att regeringens förslag var illa ge-nomtänkt och illa förberett och motionerade därför ifrågan. Sedermera kom också regeringspartiet framtill samma uppfattning, och det blev möjligt att göraen överenskommelse mellan våra partier i utskottet,innebärande att nuvarande regler för det särskildagrundavdraget för pensionärer bibehålls. Därmed haren föreslagen förändring som skulle ha inneburit klarafördelningspolitiska skevheter och uppmuntran tilloönskade beteendeförändringar undanröjts.Fru talman! Jag vill avslutningsvis än en gång be-tona nödvändigheten av samarbete för att lösa destatsfinansiella obalanserna. Det gäller i hög gradockså i skatteutskottet. Ett väl utvecklat samarbeteförutsätter förmåga att ge och ta. Däri ligger självagrunden för samarbetet. Jag förutsätter att utskottetsarbete fortsättningsvis i större utsträckning än hitin-tills kommer att präglas av ambitionen att åstadkom-ma samsyn.Anf. 3 ()Fru talman! Att skattepolitiken är en mycket viktigdel i den ekonomiska politiken är ingen nyhet, menjag vill ändå poängtera att den har en mycket storbetydelse för tillväxt, välstånd, nya jobb och en lång-siktigt hållbar utveckling. Skattepolitiken kan inte sesför sig utan måste ses i samspel med alla andra före-teelser i samhället och i samverkan med den övrigapolitiken. Skatterna är inte bara ett sätt att få in pengartill statskassan för att betala angelägna utgifter. Skat-ternas utformning påverkar allas vårt beteende.Den här kunskapen kan vi använda för att försökauppnå viktiga mål, vare sig det handlar om att stimu-lera nyföretagande eller minska miljöförstöring. Mankan också åstadkomma det rakt motsatta genom attföra en felaktig skattepolitik, även om inte avsikternaär felaktiga.Det handlar mycket om skattepolitikens allmännainriktning, och jag tycker att den borgerliga regering-en under föregående mandatperiod genomförde enlång rad viktiga förändringar i strukturerna för attförbättra tillväxt och skapa bättre villkor för företa-gande - förändringar som den nya regeringen sedanhar tagit tillbaka.Vi menar från sida att skattepolitikennu faktiskt måste utformas med kampen mot arbets-lösheten som ledstjärna. Den måste främja jobb, eko-nomisk tillväxt och företagande. Våra förslag tillinriktning av skattepolitiken handlar bl.a. om att dub-belbeskattningen av aktieinkomster skall tas bort, inför kvittning av underskott i näring, att risk-kapital införs och att marginalskatten återgår till50 %.Det här är saker som är till just för att skapa till-växt och nya jobb. Vi vill också att man redan nu tardet första steget på en bredare skatteväxling genom atthöja skatten på miljöskadlig verksamhet och sänkaskatten på nya jobb. Vi vill stimulera företagande ochdärmed de nya jobben. Det är vår bestämda uppfatt-ning att det är i kampen för de nya jobben som kam-pen mot underskotten avgörs. Man kan inte se kam-pen mot underskotten för sig, utan den måste ses i ettstörre sammanhang.En av de främsta uppgifterna blir då att ta bortskattekilarna på arbetsinkomst, och det är därför somvi tycker att man måste återgå till en marginalskatt omhögst . Saker och ting skall kallas vid sina rättanamn. Den s.k. värnskatten är ingenting annat än höjdmarginalskatt. Att det måste löna sig att arbeta är enparoll som vi länge har kämpat för. Att vi i Folkpar-tiet är beredda till samverkan har visat sig inte minst iden stora skatteöverenskommelse som vi gjorde till-sammans med socialdemokraterna.Men också signalen ut till näringslivet och tillmänniskor är viktig, och det är därför som vi tyckeratt det är så oerhört viktigt att hålla fast vid det här.Under 70- och 80-talen försökte man lösaproblem i ekonomin genom att höja skatter, och det ärdet som har lett till att vi inte har tillräckligt medexpanderande företag. Vi kan inte gå tillbaka till detgamla sättet att försöka lösa problem. Det skapar problem.Fru talman! Vi var mycket tveksamma till försla-get om det särskilda grundavdraget för pensionärermen accepterade det till en början. Sedan visade detsig dock att det fick oacceptabla konsekvenser, ochutskottet kunde enigt komma fram till att förslagetinte borde genomföras. Men vi motsätter oss förslagetatt ersätta en sådan skatteskärpning för vissa pensio-närer med höjd skatt för alla genom en sänkning avgrundavdraget med en procentenhet av basbeloppet.Vi tycker att den här budgetförstärkningen skallkomma genom ytterligare besparingar och lägger framförslag härtill i den motion med anledning av komp-letteringspropositionen som väcks . Det äralltså inte så att vi smiter undan i den frågan.Fru talman! Vi tror, som jag sade, att kampen motunderskotten avgörs just i kampen för de nya jobben.Vi vill knäcka massarbetslösheten och presenterade en rapport i detta syfte, 50 steg mot nya jobb.Redan under valrörelsen pekade vi på tjänstesektornsroll när det gäller att skapa företag som ger nya jobb.Trots att vi i liberalerna egentligen integillar att man har olika skattesatser på olika verksam-heter, menar vi att det i det extrema arbetsmark-nadsläge liksom också i det extrema omställningslägesom vi nu befinner oss i ändå kan finnas fog för attsänka skatten just på tjänsteföretagandet. Vi tror attdet där är lättare att få i gång en ny utveckling och attutväxlingen i form av nya jobb av en skattesänkningdär blir mycket större än i varusektorn. Åtgärder föratt ge utrymme för skattesänkningar som kan skapasgenom höjd skatt på miljöskadlig verksamhet skalldärför främst sättas in i tjänstesektorn.Vi kunde tyvärr konstatera att majoriteten inte ensorkade bemöta dessa förslag i utskottsbetänkandenautan blandade ihop dem med andra partiers förslagom direkt subventionering av hushållshjälp. Manskriver att de här förslagen även om man bedömerdem var för sig står i bjärt kontrast till principen omenhetliga och kontrollerbara regler och att de inte harnågra positiva effekter på sysselsättningen som pånågot sätt kan uppväga de nackdelar som förslagenskulle medföra i form av ett oacceptabelt skattebort-fall och snedvridningar på arbetsmarknaden. Jagtycker att det var litet dåligt att utskottets majoritetinte ens förmådde diskutera den här frågan. De nack-delar som finns med differentierade skattesatser gälleri mycket hög grad för matmomsen, dock utan att därge de fördelar som våra förslag faktiskt har.Vi pratar inte om subvention av hushållstjänster.Vi pratar om att sänka skatter på tjänsteföretagande,vilket är någonting helt annat. Därför yrkar vi givetvisi vår reservation avslag på de övriga motionerna pådetta område.Förslagen innebär problem, bl.a. beträffande EU:sregler om begränsning av antalet momsnivåer ochdefinitionsfrågor. Vi har alltså inte i detta betänkandelagt fram ett konkret förslag, men det kommer vi attgöra i den motion som väcks och somhandlar om sänkt arbetsgivaravgift för tjänsteföretag.Fru talman! Det är ett enkelt samband. Nya före-tagare ger nya företag som ger nya jobb. Därför har viockså en reservation beträffande införande av kvitt-ningsrätt och riskkapitalavdrag. Den frågan har sedanfått en annan dimension. Jag skall inte prata om detlängre. Vi står givetvis fast vid våra reservationer ochväntar med spänning på att det faktisktskall komma konkreta förslag i ärendet.Så vill jag gå över till något helt annat. En absolutförutsättning för ett jämställt samhälle är att kvinnoroch män betraktas som självständiga individer medegen lön, egen skatt, egen pension och egna ägodelar.Det är en självklarhet, men sambeskattning av förmö-genhet är den sista resten av den gamla sambeskatt-ningen som byggde på en patriarkalisk inställning tillkvinnor som uppenbarligen finns kvar. Det är ingetfrämmande begrepp för den socialdemokratiska rege-ringen, som inte vill ta steget till att betrakta kvinnorsom egna personer när det gäller att äga saker ochting.Vi måste få en individbaserad beskattning även avtillgångar. Jag tycker att det är dags att sätta principenom den enskilda människans skyldigheter och rättig-heter före principen om den berömda avundsjukan.Varför är det alltid kvinnor som skall förlora? Närstatskassan kan tjäna på att vi betraktar människorsom jämställda går det bra, men när statskassan förlo-rar är det kvinnorna som skall betala. 162 000 kvinnorbetalar förmögenhetsskatt utan att ha någonförmögenhet.