prot · GI0982 · 1995-03-30 00:00:00 — Detär för övrigt heller inte enligt regeringens uppfattningaktuellt med ett svenskt medlemskap i någon militä-rallians.Vill något parti ändå kräva att frågan om ensvensk NATO-anslutning skall utredas bör i så fallvederbörande partiledare ta en sådan diskussion medstatsministern och begära partiledaröverläggningar.Det har faktiskt ägt rum partiledaröverläggningarnär det gäller alliansfriheten och när det gäller frågorsom hör samman med ställning i världen.Såvitt jag vet aktualiserades då ingen fråga omsvenskt deltagande i en militärallians.Anf. 55 ()Herr talman! Försvarministern vet precis som jagatt partiledaröverläggningar inte går att hålla i ettvakuum utan kräver underlag. Jag konstaterar att jaginte får svar på min konkreta fråga och begär därföratt försvarsministern besvarar den.Har han och departementet för avsikt att effektue-ra det uppdrag att belysa vissa frågor som föreslagitsav och ? Det har ingående iberedningsarbetet varit en förutsättning för vårt delta-gande.Anf. 56 Försvarsminister ()Herr talman! Frågor om svensk anslutning tillNATO eller annan militärallians hör icke hemma iFörsvarsberedningen. De får diskuteras på partiledar-nivå, och sedan får de föras till fören diskussion.Men jag upprepar att det självfallet för att vi skallkunna fatta ett tryggt och säkert försvarsbeslut ärFörsvarsberedningens uppgift att göra en genomgångav den säkerhetspolitiska utvecklingen i vår omvärld iEuropa, och då också analysera frågan om NATO ochdess utvecklingsplaner. Försvarsberedningen harmöjlighet att antingen med egna experter göra ensådan analys och genomgång eller lämna ut uppdra-get.Jag kommer icke att medverka till att få in Sverigei någon militärallians bakvägen.Om och hans parti önskar ensvensk NATO-anslutning tycker jag att man skallsäga det öppet, så att frågan får diskuteras i dess rättasammanhang mellan partiledarna och iUtrikesnämnden.Anf. 57 ()Herr talman! Låt mig göra fullständigt klart att jagfinner försvarsministern svar otillfredställande. Rege-rigen i allmänhet och försvarsministern i synnerhetvisar genom att säga nej till våra krav inte den parla-mentariska beredningen, som faktiskt givits i uppdragatt formulera en säkerhetspolitisk rapport, tillbörligrespekt och medger inte det handlingsutrymme somförutsattes vid vårt inträde.Beredningsarbetet har därför enligt vår uppfatt-ning genom försvarsministerns alldeles egen försorggrundstött.I detta läge ser vi moderater anledning att omprö-va vår medverkan och föreslå förändringar i bered-ningens organisation och arbetssätt. Våra värsta far-hågor, som vi hade innan vi efter tvekan och långaförhandlingar med bl.a. försvarsministern valde attdelta i arbetet, har besannats. Det gick uppenbarligeninte att lita på försäkringarna om kommittéliknandeformer. Jag beklagar det. hade tyvärr rättnär han föreslog att en kommitté skulle arbeta medfrågorna självständigt och fristående eftersom varkenförsvars- eller statsministern har kunnat hålla fingrar-na borta vad gäller beredningens arbete. Jag beklagardetta djupt.Anf. 58 Försvarsminister ()Herr talman! Det var i och för sig mycket som jagskulle vilja bemöta i långa dis-kussionsinlägg. Men jag vill göra en sak klar: Jag hareftersträvat och eftersträvar en parlamentarisk enighetom hur vi skall förbereda nästa försvarsbeslut. Förmig fanns det två alternativ. Antingen skriver För-svarsdepartementet och regeringen en propositionsom sedan föreläggs , eller så tas alla riks-dagens partier med i beredningsarbetet. Jag valdedetta alternativ därför att det innebar en styrka förSverige och för Försvaret.Men från allra första stund har jag gjort klart föralla partier att Försvarsberedningen inte skulle hanterafrågan om militära allianser. Den frågan diskuteradesmellan mig och Moderatledaren söndagenden . Det var just denna fråga som blev stö-testenen. Det var denna fråga som gjorde att Moderatasamlingspartiet inte då gick med i beredningen.Från min sida har det varit helt klart att frågan ommilitära allianser hörde hemma i de partiledarsamtalsom statsministern skulle kalla till, och sedan i dis-kussion i Utrikesnämnden.När nu säger någonting annatär det en efterkonstruktion i den politiska debatten.FiskevårdsavgiftAnf. 59 ()Herr talman! En av anledningarna till att det är såspännande med politik är att den spänner över så vittskilda områden. Min fråga till jordbruksministernhandlar om fiskevård.Det kan tyckas som en rolig liten fråga, men fak-tum är att man på havet utefter kusten har haft ett frittfiske. Man upplever att det kommer att inskränkasmed en fiskevårdsavgift.Min fråga till jordbruksministern gäller om man ärvillig att lämna undantag för fiske till havs, eftersomdet inte kan ha med fiskevård att göra. Det handlarom andra inskränkningar, exempelvis nätstorlekar. Ärman beredd att undanta fiske utefter kusten?Anf. 60 Jordbruksminister ()Herr talman! Det kan synas vara en liten fråga,men om man tittar framöver i tiden gäller det enganska stor fråga, nämligen kampen om naturresurser.Jag tror att det blir nästa stor kamp. Fisket är en sådanändlig naturresurs.Många rapporter visar att fiskebeståndet just nu ärhotat i våra hav, i våra älvar och i en del sjöar. Därförbehövs det fiskevård också i haven.Vi har i denna kammare diskuteraten fiskevårdsavgift. Jag vet att det finns olika me-ningar bland de olika partierna och måhända ocksåinom de olika partierna.Jag tror att frågan har utretts . Det var Per som utred-de och lämnade ett förslag till regeringen. Regeringenbereder frågan, och mer än så kan jagför dagen inte säga.Anf. 61 ()Herr talman! Jag delar jordbruksministerns upp-fattning om att det är viktigt med fiskevård. Dethandlar om att kunna kontrollera saker och ting. En-ligt min uppfattning kanske man borde ta ut avgiftenvia dem som har båtar i stället för att ta ut den av demsom sitter och metar och inte får någon makrill, somjag brukar få.Anf. 62 Jordbruksminister ()Herr talman! På den punkten kan jag lugna Len-nart . Vi avser, om vi nu går fram med ettförslag i enlighet med utredningsförslaget, att också taut avgiften hos dem som har båtar, och då en störresumma.Anf. 63 ()Herr talman! Jag har samma fråga till MargaretaWinberg, fast den gäller förhållandena på land, så attsäga.I mitt hemlän har vi en fungeran-de fiskevård och tillsyn som till stor del bygger påideella insatser och ett intresse för miljö och natur-vårdsfrågor. Det finns en utbredd oro för införande aven allmän fiskevårdsavgift. En sådan skulle betydligtminska de frivilliga insatserna. Därför hälsar jag medtillfredsställelse att den proposition som skullekommit inte har lagts på riksdagensbord.Jag vill fråga jordbruksminister om detta kan tas till intäkt för att en fiskevårds-avgift inte kommer att föreslås från regeringens sida.Anf. 64 Jordbruksminister ()Herr talman! Att propositionen inte lades fram vidden tidpunkt som var aviserad beror på att frågan dåinte var färdigberedd. Den är inte heller för dagenfärdigberedd, utan utredning och beredning pågår iregeringskansliet. Återigen: Mer än så kan jag fördagen inte säga.Anf. 65 ()Herr talman! Då skulle jag vilja vädja till jord-bruksminister att ta bort dennaproposition. Detta förslag kommer att leda till att deideella insatserna minskar. I de ideella insatsernaligger också miljövård som t.ex. kalkningsåtgärder iförsurade vatten, där cirka hälften av kostnaden ...Anf. 66 FÖRSTE VICE TALMANNENFår jag erinra om att det gäller direkta frågor tillstatsråden.Anf. 67 Jordbruksminister ()Herr talman! Då skulle jag å min sida uppskattamycket om ledamöter, som i så fall mot-sätter sig en sådan här avgift men ändå förstår viktenav att vi vårdar våra vatten och ser till att det finnsfisk också i fortsättningen, kommer med förslag tillfinansiering av annat slag i denna fråga.Den ekonomiska politikenAnf. 68 ()Herr talman! Jag vill ställa en fråga till statsminis-tern med anledning av hans svar till åberopade ochverkade ganska nöjd med vad som händer i densvenska ekonomin.I prognos ligger arbetslöshe-ten, antalet personer som saknar jobb, ännu vid sekel-skiftet kvar . Jag tycker att detta måsteklassas som ett allvarligt misslyckande för den svens-ka politiken. Den aktuella utvecklingen av räntor ochväxelkurs och illavarslande tecken i den reala eko-nomin visar att det kan gå ännu mycket sämre.Min fråga till statsministern är: När - inte om -tänker statsministern lägga om kursen i svensk politik,ekonomiskt och politiskt, så att vi kan få fram alla dejobb som behövs?Anf. 69 Statsminister ()Herr talman! Det är tyvärr ett dystert faktum attunder tid tredubblades arbetslösheten iSverige och kom upp på nivåer som vi inte har upp-levt . All internationell erfarenhet visaratt om man väl har släppt upp arbetslösheten, tar detlängre tid och är mycket svårare att pressa ner den.Självfallet tänker jag inte vara nöjd på den punktenmed prognos. Vi skall undan förundan lägga fram nya förslag och vidta ytterligareåtgärder. Det är ändå en god början, de drygt femmånader som vi har haft ansvaret.Nu är ungefär 100 000 fler i arbete än för ett årsedan. Det innebär i och för sig inte att arbetslöshetenminskar lika snabbt. När optimismen om att få jobbökar är det många nya grupper som också söker sig utpå arbetsmarknaden.Mitt svar till är att det inte är till-räckligt med den prognos som Konjunkturinstitutetgör på denna punkt. Självfallet behövs det ytterligareinsatser för att pressa ner arbetslösheten. Regeringenarbetar nu med kompletteringspropositionen, somnästa steg i den processen.Anf. 70 ()Herr talman! Jag nämnde den senaste tidens ut-veckling. Månader av försvagning av den svenskakronan, räntor som stiger med raketfart upp i skyn ochtecken på konjunkturavmattning litet oroväckandetidigt, visar att regeringens politik är otillräcklig. Detvar därför min fråga ställdes, mot bakgrund av att jaggissar att inte tycker om arbetslöshet,att han måste lägga om kursen i den svenska politiken.Min fråga gällde när detta skall ske. Svaret är ganskaintetsägande när man säger: Vi arbetar med nya för-slag. Poängen är att för att skapa ett förtroende förden svenska ekonomin krävs en rejäl kursändring.Min fråga kvarstår: När tänker statsministern tainitiativ till den kursändring, ekonomiskt och politiskt,som är nödvändig för att få det förtroende som ger ossalla de nya jobb som krävs för att knäcka massarbets-lösheten?Anf. 71 Statsminister ()Herr talman! Jag vet inte vad harsysslat med sedan hon lämnade regeringen, när honefterlyser en kursändring i förhållande till den tidigareregeringen. Den presenterade vi i regeringsdeklaratio-nen. Det är förslag på budgetområdet som innebär attvi förstärker budgeten med somredan lagts fram och varav större delen redan är beslu-tade. Det är det som gör att nukan göra bedömningen att vi 1996 är nere i ett under-skott i budgeten på . Det är sådant som bäddarför räntesänkningar och en förstärkning av kronan.Tyvärr tar det tid. Det har vi sett . Förtroenderasetför har varit så starkt att det tar tid att byggaupp förtroendet igen.Vi fick uppleva en regering med finansminister, som presenterade prognoser somvarje gång visade sig vara våldsamt i underkant. Ty-värr blev utvecklingen mycket värre. Det har gjort utomlands nu vill avvakta och se antingen omSverige har en regering som möjligen träffar rätt ellerom utvecklingen blir bättre. Det är naturligtvis medtillfredsställelse jag konstaterar att jämfört med debedömningar regeringen gjorde, som innebar en kraf-tig förbättring av den riktiga ekonomin, kommerKonjunkturinstitutet nu med betydande förbättringarav budgetunderskottet, bytesbalansen och industriin-vesteringarna. Det är omläggningen av politiken,, som ger dessa resultat.Det är inga lätta beslut vi har fattat. Det har varitganska tufft och besvärligt. Men det har varit nöd-vändigt. I den riktiga ekonomin ser vi nu resultatet. Vifår tyvärr vänta ytterligare litet innan de positiva re-sultaten kommer i den finansiella sektorn.MinivärnpliktAnf. 72 ()Herr talman! Jag har en fråga till försvarsminis-tern. Försvarsministern har uttryckt önskemål om attalla vapenföra män skall genomgå något slags mini-värnplikt . Denna minivärnplikt uppgeskunna gå på . I regering-ens proposition om samarbete med talas varmt om framväxandet av en s.k. säker-hetsgemenskap i området. Ett viktigt medel för det äratt öka utbytet på det mellanfolkliga planet.Man skulle kunna tänka tanken att vi skulle erbju-da 30 000 elever i gymnasiets avgångsklasser ettveckolångt studiebesök i och att vi dessutomskulle erbjuda 30 000 ryska studenter motsvarandebesök i . Det skulle gå på ungefär 300 miljo-ner kronor.Min fråga är: Skulle inte ett sådant studentutbyte-sprogram, ungefär som det jag har skisserat, kunnavara en vettigare säkerhetspolitisk investering änförsvarsministerns minivärnplikt?Anf. 73 Försvarsminister ()Herr talman! De två tankarna står inte i strid medvarandra. På i Sälenskisserade jag tre idéer om korttidsutbildning. Det varför att vi skulle befästa folkförsvaret. Det är oerhörtväsentligt för vårt land att vårt försvar är ett folkför-svar. Jag kommer att göra allt för att motarbeta enutveckling mot en yrkesarmé.Kostnaden för en korttidsutbildning som skullegynna både det civila försvaret, hemvärnet och detmilitära försvaret skulle röra sig någonstans mellan200 och . Den idé som frågeställa-ren nu tar upp är också viktig. Den är viktig därför attSverige bör göra allt för att just exportera folkför-svarstanken till de baltiska staterna och till Ryssland.Det är oerhört viktigt att vi hjälps åt att arbeta för attfå ett demokratiskt folkförsvar i så många av våragrannländer som möjligt. Då är därvidlag värd att fundera över.Anf. 74 ()Herr talman! Jag tackar för svaret. Det handlar juockså om vad utbildningen innehåller. Det tycker jagär värt att poängtera. Jag vill lyfta debatten om vadsom främjar vår säkerhet mest - är det satsningar pådet militära försvaret eller är det satsningar som riktasmot andra hot? Jordbruksministern nämnde kampenmot våra resurser som ett stort hot . Det ärvärt att tänka på, liksom de andra miljöhoten. Dethandlar om segregation, ökade fattigdomsklyftor osv.Jag tror, herr försvarsminister, att de hoten är större.Anf. 75 Försvarsminister ()Herr talman! Vi får inte underskatta de militärahoten. Jag tror att vi skulle göra oss skyldiga till felbedömning om vi sade att den militära hotbil-den var försumbar.Det är klart att vi skall ha ett starkt och moderntförsvar som klarar också de militära hoten. Men decivila hoten - lågnivåhoten, som andra uttrycker det -blir allt viktigare för oss. Bara somdenna riksdag varit samlad har vi haft efterdyningarnaav Estoniakatastrofen, jordbävningen i , över-svämningarna i och senast det fa-sansfulla som hänt i tunnelbanan i . Väldigtmånga hot har riktats mot det moderna samhället ochmot människorna i detta. Det är klart att vi måste haen hög beredskap för att också kunna klara sådanahot. Men vi skulle göra ett stort misstag om vi så attsäga satte dessa två värn mot varandra. Vi måste klarabåda delarna.Anf. 76 ()Herr talman! De militära hoten är potentiella, me-dan de hot jag pratade om i högsta grad är reella. Dåär frågan hur vi på bästa sätt utnyttjar våra samhälle-liga resurser.Rent samhällsekonomiskt anser jag att vi när detgäller de här hoten borde se över hur vi använder detmilitära försvaret.Anf. 77 Försvarsminister ()Herr talman! Jag hoppas att Försvarsberedningen,den beredning som själv tillhör,också skall ägna stor uppmärksamhet åt de civilahoten samt att vi i den proposition som så småningomhamnar på bord skall kunna beakta deförslag och tankegångar som Försvarsberedningenkan komma fram till.FN:s klimatkonferensAnf. 78 ()Herr talman! Jag skulle vilja rikta en fråga tillmiljöminister är i gång en stor omklimatet. Jag skulle helt enkelt vilja fråga: Hur kan detkomma sig att miljöministern är här, inte där? Hurprioriterar miljöministern i sin almanacka?Anf. 79 Miljöminister ()Herr talman! Detta är definitivt en pseudodebatt.Först och främst är i princip ingen av mina kollegor iBerlin . Däremot kommer en del av dem att vara iBerlin nästa vecka.Jag har lagt ned mycket jobb på det internationellaarbetet, och jag är också nöjd med en hel del av deresultat som jag och har uppnått.Vi har t.ex. på vårt första ministermöte nu under vå-ren i EU fått igenom att EU skall ta fram en gemen-sam plan mot försurningen och att man kommer attprioritera det arbetet som ett av de viktigaste underhösten. Skall man nå sådana resultat i det internatio-nella miljöarbetet måste man också prioritera. Nästavecka har jag att prioritera antingen att åka till att åka till det gäller har jag gjort mittarbete före konferensen genom att aktivt delta i förbe-redelsearbetet. Jag kommer också att vara mycketaktiv i den efterföljande debatten i klimatfrågorna.Sverige kommer att vara på plats, och vi kommeratt ha ett aktivt arbete i . Men i valet mellan attdelta på konferensen i och att åka till att prioritera miljöfrågorna där, väljer jag detsenare. Det är nämligen av oerhört stor vikt för oss attvi prioriterar miljöarbetet i och i ,särskilt nu inför diskussionen om en utvidgning avEU, om Östersjösamarbete o.d. Då handlar det om attvi ordentligt måste prioritera miljöfrågorna i Balti-kum. Det gör jag bäst genom att vara i nästavecka. har jag arbetat med före konferensenoch kommer att göra det efter konferensen.Anf. 80 ()Herr talman! Jag hade just tänkt fråga om konfe-rensen i . Jag tycker att det är intressantare attveta vad regeringen verkligen vill göra på den härkonferensen. Vad är regeringens budskap?Jag ställer min fråga mot bakgrund av att man ipressen kan följa detta. Det talas om att det blir enmisslyckad konferens, som inte kommer att leda tillnågot. Vad gör för att det inte skall bli så?Anf. 81 ()Herr talman! Jag tror att alla har stor respekt föratt regeringen prioriterar Östersjösamarbetet ochBaltikum. Det tycker jag är respektabelt. Men AnnaLindh måste ändå förstå att nivån och vilka ländersom är representerade på en sådan här stor har ett stort värde.Jag tror ändå att det är ett misstag av den svenskaregeringen att inte låta sig representeras på minister-nivå när så stora frågor diskuteras.Anna borde ha så stort utrymme i sin alma-nacka att det gick att få plats med både ochBerlin.Anf. 82 Miljöminister ()Herr talman! I det första avseendet kan jag sägaatt det inte är så att 150 länder kommer att vara repre-senterade i - men inte . Ett antal minist-rar, statssekreterare och experter kommer att vara iBerlin, så är representerat på Berlinkonferen-sen av en ordentlig delegation. Dessutom har vi, somsagt, mycket aktivt deltagit i förberedelsearbetet ochkommer att mycket aktivt delta i det efterföljandearbetet.Exakt vem som står i talarstolen och håller detformella talet i är faktiskt inte helt avgörande.Det viktiga är i stället det arbete som harbedrivit före - för att anknyta tillBerndt fråga.Sverige har mycket starkt agerat för att EU skallverka för en stark gemensam EU-position. Om EUhar en stark gemensam position kan man få med and-ra länder, och motsträviga länder, på att förbinda sigtill det som är viktigt för konferensen, nämligen attkomma överens om att ta fram ett nytt bindande pro-tokoll för att minska utsläppen av koldioxid och växt-husgaser.Det vi hoppas få ut av är ettnytt bindande protokoll. I EU har vi arbetat för att setill att EU har positionen att vi både skall stabiliserakoldioxidutsläppen och minska koldioxidutsläppenefter - inte antingen eller, som det har varittidigare. Dessutom gäller det att ta fram konkretamålsättningar när det gäller hur mycket utsläppenskall minska och att lägga fram en lista övervilka åtgärder man skall vidta - skatter o.d.Där har vi haft framgång också när det gäller för-beredandet av den gemensamma EU-positionen. Detviktiga arbetet, att precisera målsättningar och åtgär-der, kommer att vidta direkt efter Berlinkonferensen.Svensk försvarsindustriAnf. 83 (m)Herr talman! Jag har en fråga till försvarsminis-tern.Statens finanser är i en klart bekymmersam oba-lans. T.o.m. finansministern har insett att det intefinns utrymme för fler skatter eller för en höjning avredan befintliga skatter. Dessa är i flera fall redan påtok för många och höga i mångas ögon. Ökad hus-hållning med och fortsatt sparande av offentligaskattemedel är därför det enda som återstår.Försvarsministern har för sin del signalerat ökadesparinsatser, framför allt när det gäller materielbe-ställningar hos försvarsindustrin. Inte minst gäller detflyget och JAS.Bortsett från att höga tekniska prestanda är av av-görande betydelse för försvarets samlade värnkraft iförening med en god handhavandekompetens, somalltså kan komma att äventyras om nedskärningarnahårt drabbar strategiskt viktiga försvarsfunktioner, kanman i övrigt fundera över de sociala och samhälls-ekonomiska konsekvenserna av nedläggningar ellerhårt nedbantade försvarsindustrier som inte sällan haren starkt sysselsättningsskapande roll.Om betydande delar av svensk försvarsindustrihelt eller delvis förlorar sin viktigaste kund, detsvenska försvaret, är då försvarsministern beredd attmedverka till att svensk försvarsindustri i ökad ut-sträckning söker finna avsättning för sina produkterutanför gränser?Anf. 84 Försvarsminister ()Herr talman! Den fråga som härtar upp gäller exporten. Den frågan handlägger ettannat statsråd i regeringen. Men låt mig ändå svaragenom att säga att det svenska försvaret är kund hossvensk försvarsindustri. Jag kommer att företräda enförsvarspolitik där försvarsintressena avgör var sats-ningarna skall komma. Regionalpolitiska och in-dustripolitiska hänsyn kan inte tas när vi formar detframtida försvaret.Självklart har svenskt försvar intresse av attsvensk försvarsindustri har så hög kompetens sommöjligt. Men det kan inte innebära att det svenskaförsvaret skall hålla svensk försvarsindustri underarmarna.Däremot öppnar jag upp för samarbete över grän-serna för försvarsindustrin. Det avtal som jag under-tecknade och som min företrädare förberedde - näm-ligen ett avtal om försvarsindustriellt samarbete mel-lan , , och - är ett stegi rätt riktning.Anf. 85 (m)Herr talman! Med tanke på vad försvarsministerntidigare under frågestunden sade som svar på en frågaom satsningen på ett folkförsvar kan man få ett in-tryck av att det är det som är det viktiga och att det ärmindre viktigt att vi har ett försvar med hög tekniskprestanda.Därför uttrycker jag en viss oro när jag frågar för-svarsministern om det ändå inte är så att vi, för attupprätthålla en hög kompetens i den tekniska delen avförsvaret, också måste ha en tillräckligt god, stor ochomfattande försvarsindustri.Anf. 86 Försvarsministern ()Herr talman! Vi skall ha ett starkt och moderntförsvar. Men det är inte så dumt, , attmånga människor i är verksamma inom total-försvaret. Jag tror att det är oerhört angeläget attsvenska folket känner att försvaret är en angelägenhetför alla.Får vi en utveckling mot en yrkesarmé och sofisti-kerade vapensystem, men svenska folket inte kännerdelaktighet med försvaret, tror jag att vi är inne på enutomordentligt farlig väg.TaxiverksamhetenAnf. 87 BO ()Herr talman! Jag har en fråga till kommunika-tionsministern.Problemen i taxiverksamheten har diskuterats imånga år. Ändå tycks det återstå problem att lösa. Jagskulle därför vilja ha reda på om regeringen förbere-der ytterligare åtgärder för att komma till rätta medfusket i taxiverksamheten.Anf. 88 Kommunikationsminister ()Herr talman! När det blev uppenbart , trots uppenbara problem med sin vandel, kundefå köra taxi bad vi väldigt snabbt Yrkestrafikutred-ningen att utreda vad som kunde göras åt saken.Vi kommer att presentera för ett förslagom en ändring i lagstiftningen som, om gördet möjligt att rösta för propositionen, för länsstyrel-sernas del gör det möjligt att fr.o.m. över-klaga rättens beslut som innebär att taxiförare som harbrustit i vandel inte skulle få sitt taxitillstånd tillbaka-draget.Om alltså så beslutar har vi den 1 julikommit ett steg på vägen mot en tryggare taxifärd.Återsändandet av bosnien-kroaterAnf. 89 ()Herr talman!