prot · GI0982 · 1995-03-30 00:00:00 — Ensådan klassning skulle underlätta godshantering påflygplatsen och skapa smidiga rutiner för passagerarefrån tredje land. Den skulle också underlätta denlångsiktiga utvecklingen av flygplatsen.När nu och tillsammansser över antalet gemenskapsflygplatser i ärdet viktigt att man väger in flygets stora betydelse fören region som län. Jag har respekt för att viinte här i låser fast antalet internationellagemenskapsflygplatser eller pekar ut vilka som skallges denna status. Det är inte vår roll, men jag villpassa på tillfället att från kammarens talarstol uttryckabåde förhoppning och förväntan om att kom-mer att finnas med bland kommande internationellaflygplatser.Jag tycker också att det är angeläget att trycka påatt skatteutskottets skrivningar om näringslivets behovmåste innefatta även flyget. De skrivningar utskottetgör om ett närmare samarbete mellan olika myndighe-ter är bra. Det öppnar för smidiga och effektiva tull-rutiner i samarbete mellan bl.a. tull och polis och kanöka Tullens möjligheter att också i ekonomiskt kärvatider ge den service som är nödvändig om regionernaskall kunna konkurrera på lika villkor.Herr talman! Avslutningsvis vill jag nämna att jagär mindre imponerad av den demonstrationspolitiksom bedriver i kammaren . I ett lägemed allvarlig oro på marknaden ligger det inte i nå-gons intresse att budgetfrågor förhalas i riksdagen.Anf. 125 (m)Herr talman! Det har hängt över dagens debattfrågor om vad skall göra och vad myndig-heterna skall göra, om vad som är klåfingrighet. Sisthörde vi här att det var ett sätt för Moderata samlings-partiet att förhala budgetavgöranden att vilja att riks-dagen uttalar sig för en riktlinje av något slag. Jag villklart understryka att jag inte har någon annan upp-fattning än de som påstått att myndigheterna inomvissa givna ramar som anger skall skötadriften, göra omprioriteringar och organisera verk-samhet. Det vore hemskt om skulle sysslamed alla sådana detaljer.Det ställningstagandet går det lätt att kombineramed uttalandet att de principer och riktlinjer som skallvara vägledande faktiskt i många fall skall anges avSveriges riksdag. kan det vara så att riksdagenanger för få riktlinjer, men framför allt bör det varariktiga och framåtsyftande riktlinjer.I det här ärendet är det tre riktlinjer där det kännsangeläget att har en uppfattning.Inom de givna ramar som ställs upp är det viktigtatt organiserar sig på ett sådantsätt inför allt det nya - EU-anslutning och de regelsys-tem som kommer att tillämpas - att servicenivångentemot näringslivet kan bibehållas på en hög nivå. Imånga fall har faktiskt näringslivet ett utomordentligtgott samarbete med tullen och man uppskattarden servicenivå som finns.Det är ganska rimligt, inte minst från de mindreföretagens sida, att man känner oro och undran närman ser propåer om förändringar, indragningar ochom hur svårt det skall bli för framför allt de små före-tagen. De stora företagen kommer alltid att klara denhär processen på något sätt. Men för framför allt demindre företagen ute i våra regioner är det ganskaonödigt om vi får en försämrad service. Det är intebara onödigt, utan det vore djupt olyckligt om detnäringsliv som vi alla är beroende av skulle få sämreförutsättningar att agera i sina import- och exportaffä-rer. Det är en viktig riktlinje tycker jag och en viktigpolicymarkering som kan uttala.Jag noterade i och för sig när jag läste betänkan-det, och det tycker jag att man skall göra, att utskottetpekar på att man skall följa upp den här verksamhe-ten, att man skall göra en utvärdering av hur den nyaorganisationen faller ut. Det tycker jag är bra. Detfinns anledning att man mycket noggrant följer justden här delen för att den goda servicenivån skall bi-behållas, så att man inte får ett antal farhågor besan-nade. I så fall finns det kanske anledning för riksda-gen att ha någon ytterligare riktlinje.Den andra riktlinjen som jag tycker är angelägenför är helt enkelt att man markerar viktenav att den yttre gränskontrollen upprätthålls. Riksda-gen har gjort markeringar, fattat beslut och gjordeuttalanden om detta . Det är ingen tvekan omatt de förändringar som har signalerats i skapar problem. Det har här i debattenmarkerats och understrukits vad generaltulldirektörenUlf själv har sagt om svårigheterna att klaradetta.Vid flygplatser med internationell luftfart har jaghelt klart svårt att se hur man skall kunna klara denyttre gränskontrollen om man inte har närvaro av tull.En viktig princip som skulle kunna uttalas var därföratt man vid flygplatser med internationell luftfartskulle ha närvaro av tull. Det är den andra principen.En tredje princip som jag tycker är viktig när mandiskuterar detta är likställigheten, konkurrensneutrali-teten mellan olika flygplatser. Det är viktigt att mar-kera konkurrensneutraliteten. Inom EU är det en cen-tral fråga att man har en likställighet. Det är där klas-sificeringen kommer in, vilka flygplatser som i fram-tiden skall kunna räkna med att få bli klassade somgemenskapsflygplatser.Regeringen har i och för sig fat-tat beslutet om de tre stora flygplatserna ,och . Det är helt klart och man haranmält detta till kommissionen. Men i diskussionenhär har det figurerat ett antal uppgifter om att det inteär så bråttom. Varför skall nu gå in i enprocess som pågår? Man har fått ett intryck, bl.a. avSverre Palms inlägg och även av den frågestund somägde rum med , att ärendetkommer tillbaka till regeringen.Om man läser regeringsprotokollet från den 22december upptäcker man att det framgår myckettydligt att regeringen faktiskt formellt har avhänt sigärendet, om man inte nu fattar något annat beslut.Man har till delegerat rätten ochskyldigheten att fatta beslut om flera eller inte fleragemenskapsflygplatser och att anmäla till kommissio-nen de beslut man har fattat. Jag kan citera för att fåin detta i kammarens protokoll: "Regeringen ger där-för i uppdrag att i samråd medLuftfartsverket utreda och besluta om ytterligaresvenska flygplatser skall bli internationella gemen-skapsflygplatser och att i sådant fall uppfylla anmäl-ningsskyldigheten enligt artikel 5 i kommissionensförordning EG nr 1823/92. "Sedan erinras om den samrådsskyldighet man harmed och samtatt diskussioner skall förevara med Luftfartsverket.Det är helt riktigt, , att det här beslutetfaktiskt skall fattas före och att man skallanmäla resultatet, allt som man har beslutat och vadman har anmält till kommissionen, till regeringen. Detär alltså inte fråga om att det är regeringen som fattarnågot beslut.Det här tycker jag är en viktig principfråga. Skallriksdagen avhända sig möjligheten att ta ställning tillantalet platser som skall vara gemenskapsflygplatser,vilket regeringen faktiskt har gjort med det beslut manfattade , när man ser vilket antal ländernaute i EU har anmält? Siffrorna har nämnts här, så jagbehöver inte upprepa dem. Att man har anmält såmånga visar tydligt hur viktigt det är att bli klassadsom gemenskapsflygplats. Det är inte för ro skullFrankrike har sina 110-115 flygplatser. Bara borta ifranska finns det ett femtontal flygplatser.Det har gjorts utomordentligt klara markeringarlokalt och regionalt för att just regionens flygplatsskall kunna bli klassad som gemenskapsflygplats,därför att det betyder mycket inom ramen för detinternationella luftfartssamarbetet.Det betyder mycket också för den regionala ut-vecklingen. Finns det någonting som denna kammareälskar att uttrycka så är det riktlinjer för den regionalautvecklingen. Det är ganska märkligt om vi talar omdet i ena sammanhanget, men i andra sammanhangöverlåter frågan på ett sektorsorgan som Generaltull-styrelsen, med all respekt för dess kompetens inomsin sektor. Regeringen avhänder sig frågan och leda-möter i kammaren skall tycka att det är naturligt attriksdagen inte uttalar någon uppfattning i frågan.Med det moderata återremissyrkandet skapas detförutsättningar för utskottet att litet noggrannare be-grunda den här biten och kanske genom uttalanden geregeringen vissa riktlinjer för den vidare hanteringen.En handlingskraftig regering, om vi nu har en sådan,skulle till äventyrs kunna tänka sig att det kanske intevar så klokt att delegera en sådan här fråga till ettsektorsorgan.Jag tror att detta är utomordentligt viktigt just förkonkurrensneutraliteten och inte minst för passagerar-na. Det finns mycket klara farhågor för att det blir ettutomordentligt stort kaos med stora praktiska problemför de resenärer, inte minst i , som fråntredje land kommer in via . Det finns vitsordati många skrivelser från . Jag skall inteta upp kammarens tid med att läsa upp detta. Framförallt situationen i , där passagerarnakommer in till den första gemenskapsflygplatsen i ettannat land än det egna, skapar speciella problem.Jag hoppas, herr talman, och avslutar med det, attregeringsföreträdarna tar intryck av den diskussionsom har förts i kammaren. Skulle det till äventyrs bliså olyckligt att skall fatta de härbesluten och informera regeringen om vilka klokaöverväganden man kommit fram till, hoppas jag tar intryck av den debatt som har förts i kamma-ren . Där finns, som jag uppfattar det, en genuinoro för att man inte kan hålla fast vid en konkurrens-neutralitet och likställighet mellan de olika flygplat-serna.Med det, herr talman, vill jag yrka bifall till detmoderata återremissyrkandet.Anf. 126 ()Herr talman! Jag måste tyvärr inför kammaren er-känna att jag tycker att inget av de alternativ somfinns presenterat , varken majoritetsuppfattning-en i betänkandet eller reservationerna, är bra. Men jagröstar ändå av rena skära lojaliteten med mitt partioch deras uppfattning.Varför då?Jo, herr talman, jag hoppas att jag har fel. Menjag tror faktiskt att det beslut vi fattar kommeratt innebära att det blir lättare för dem som sysslarmed smuggling av narkotika till . De kommeratt kunna leva litet lättare framöver. Risken för att deskall upptäckas kommer tyvärr att minimeras.Bo Nilsson berörde detta. är en godvän till mig. Jag delar hans uppfattning i det mesta,undantagandes hans politiska åsikter. Men i det härfallet står jag inför undantaget som alltid bekräftarregeln. Han pratar om trixandet med finansieringen.Det är klart att vi kan spara litet pengar . Detinser jag också. Men om nu mina spådomar dess värreskulle slå in, vem betalar och över vilket konto betalasutökad narkomanvård? Vem av de alltför mångasom drabbas av brott i får betala för att poli-sen måste koncentrera sina resurser på att jaga narko-tika i en omfattning som man tidigare inte hade tänktatt man skulle göra?Herr talman! Allt i den här debatten grundar sig påatt vi har blivit medlemmar i , och det skall vi vältacka för. Det var en nödvändighet. Men jag måsteändå säga att det fanns vissa företeelser både innanoch efter EU-beslutet som gjorde mig litet besviken.Ingvar , statsministern, skrev ett brev tillde tullanställda i där han djupt och, hoppasjag, ärligt påtalade att tullens möjligheter att bekämpanarkotikasmugglare inte skulle få ändras. De skulletill och med effektiviseras efter ett svenskt EU-deltagande.Exakt samma sak gjorde vice statsministern, . Hon skrev ett brev till kvinnor ochtalade om att: Ni behöver inte bekymra er, ni behöverinte inbilla er och misstänka att knarket på ett lättaresätt kommer att flöda in i om vi säger ja tillEU. Jag är inte helt säker på att vice statsministern harrätt i det här fallet.Jag vet att man som motionär inte får svar från enutskottsföreträdare, men jag skulle ändå vilja frågaSverre : Är det uppfattning att viefter detta beslut kan behålla samma effektivitet vadgäller bekämpandet av knarksmugglare som gälldeföre inträdet i EU?Vilka remissinstanser, organisationer eller perso-ner som ni i utskottet har haft på s.k. hearingar ellerförhör har varit positiva till det nu aktuella majoritets-förslaget? Kan nämna någon från talar-stolen? Det vore ganska klädsamt.Det har dykt upp en annan fråga under de senastedagarna. före EU-omröstningen kom en propo-sition där det stod att tullen, även om blevmedlem i EU, skulle behålla samma metoder somtidigare för att bekämpa knarksmugglarna. I dessadagar har vi hört att det kanske inte gäller. Då är minfråga: Anser att ensidigt kandriva den här linjen, eller måste vi böja oss inför EU:sbeslut?Jag kan ge ett exempel på att knarksmugglarealltmer börjar nonchalera den svenska tullen. Tidigaregömde de knarket när de försökte smuggla det tillSverige. I den mån tullen upptäcker knarket ligger deti dag ganska öppet. De lastbilschaufförer som iblandsysslar med en sådan destruktiv verksamhet anser attknarket inte behöver gömmas i , precis som ialla andra EU-länder. Tullen upptäcker det ibland,dess bättre ganska lätt.I debatten har det förekommit en del benämningarsom är helt felaktiga. De finns inte i verkligheten.Man talar om stickprov. Det är ingen tullare som görstickprov. En tullare arbetar baserat på sin yrkeskun-skap och sin erfarenhet. De kollar inte var femte ellersjätte person. De tar den person som de, baserat på sinkunskap, misstänker är en smugglare.Herr talman! I debatten har det talats mycket omMalmö och . Jag kan bara vidimera attknarket tyvärr är billigt i . Det beror inte på attdet är för få som vill köpa knark, utan det beror tyvärrpå att tillgången är mycket stor. Det är bara atterkänna att en stor del av den svenska knarkimportenkommer från nuvarande EU-länder. Jag vet inte hurmånga procent det rör sig om, men det är många pro-cent som kommer från nuvarande EU-länder.Man säger att det går att spara in vad gäller klare-ringar. Då skall man också veta, och det vet utskottet,att en del av de knarkbeslag som gjordes tidigaregjordes i samband med klareringar. Om en del avklareringarna tas bort innebär det att knark har möj-lighet att slinka igenom.Herr talman! Vi får acceptera att voteringen gårsom den går. Vi får verka för att även EU skall få enbättre syn på tingens ordning. Jag är inte nöjd medläget. Jag är inte nöjd med att tullen kanske gör av alla knarkbeslag i . Det är bara 5 %av det knark som flödar in här. Jag vill ha en bättreframtid, där tullen och polisen i en internationell sam-verkan kan försvåra för knarksmugglarna. Jag tyckeratt det är bra att man skall ha en utvärdering, som manskriver i betänkandet. Jag hoppas att jag inte får rätt imina farhågor att dagens beslut kommer att innebärastora ändringar.Anf. 127 ()Fru talman! Jag tänker inte kommentera detta be-tänkande i sak. Det har och gjort på ett alldeles utomordentligt sätt. Jagtänker kommentera det minst sagt famösa återre-missyrkandet.Jag skall börja med att yrka avslag på detta åter-remissyrkande. Jag skall också, eftersom det finns godanledning att frukta att det går igenom, be att härifråntalarstolen få kalla samman skatteutskottet till ettsammanträde i sessionssalen i dag.Det handlar om att två ämbetsverk, Generaltullsty-relsen och , har fått i uppdrag att utredahur många flygplatser i som skall ha interna-tionell status. Det utredningsarbetet pågår för fullt.Man diskuterar. Man ger och tar.Nu har ett rykte spritts; lägg märke till att det ärett rykte! Med utgångspunkt i detta rykte begär nuriksdagens borgerliga partier att ärendet skall åter-remitteras. Det har spritts ett rykte om att det skullefinnas en oenighet i denna grupp. Min fråga till riks-dagens borgerliga ledamöter är: Hur vet ni vad utre-darnas slutliga ställningstagande blir? Hur vet ni attdet inte blir fler internationella flygplatser än ?Ni kanske är alldeles ute och cyklar på den här punk-ten. Det finns t.o.m. tecken i skyn som tyder på att detblir ett ställningstagande i den riktning som ni önskar.Ändå skall ni klampa in och lägga er i ett förhand-lingsarbete. Det är minst sagt anmärkningsvärt. Det ärockså anmärkningsvärt mot den bakgrunden att detunder den senaste sexmånadersperioden har kommitminst två betänkanden i detta avseende. I ett av demhar klart och tydligt sagt - eftersom manhar bifallit hemställan i betänkandet - att skatteutskot-tet och inte skall lägga sig i var myndighe-terna placerar sina verksamheter.Nu vill ni alltså lägga er i och gå in och styra re-surserna åt ett visst håll. Då blir nästa fråga till er: Närskall ni börja styra och bestämma vilkavägar som skall repareras och byggas? Är det nästasteg? När skall ni gå in och styra och be-stämma vilka järnvägssträckor som skall byggas utoch repareras? Svara på de frågorna! Tala också omför mig varifrån ni tänker ta de tulltjänster som niskall föra över till flygplatsen! Skall ni ta dem frånHelsingborg? Skall tulltjänsterna beskäras ytterligare iHelsingborg? Eller skall ni ta dem från , så att han får ännu mindre chans attbekämpa knarkinförseln? Skall ni ta dem från ?Skall ni ta dem från ? Skall ni ta dem frånHaparanda? Var någonstans skall ni göra tjänsternafärre? Det är en viktig fråga.Hur skall , om ni nu vill fördröja be-handlingen av det här ärendet, kunna genomföra sinomorganisation som är så viktig? Hur tror ni att detullare som berörs av det här, och som skall leva iovisshet på grund av ert förslag,känner sig? Hur kommer det att bli med deras oro?Har ni över huvud taget tänkt i de banorna?Sedan måste jag fråga: Vad nytt har kommit framunder ärendets beredning? Är det några nya fakta imålet som ytterligare behöver övervägas? Vilkeninformation är det som ni saknar, som ni inte har fått?Ni kan ju inte begära att ni skall få veta vad som skerunder pågående förhandlingar. Det är omöjligt.Fru talman! Jag har mycket svårt att se detta somnågonting annat än obstruktion. Det handlar om att deborgerliga partierna har svårt att acceptera att vi soci-aldemokrater efter ett mycket konstruktivt samarbete- det vill jag säga - har kommit överens med Miljö-partiet. Det är i så fall inte första gången som manförsöker sabotera en sådan överenskommelse. Det ärbeklagligt att det skall vara på det viset.Jag vill rikta en uppmaning till er: Ställ inte tillmed mer bekymmer för ! Man har haft nogmed problem. Öka inte oron bland personalen på deolika ställena genom detta meningslösa återremissyr-kande! Personalen är faktiskt ganska hårt drabbadredan som den är och skall inte behöva uppleva dethär igen.Fru talman! Jag yrkar avslag på återremissyrkan-det.Anf. 128 ()replikFru talman! Jag trodde inte att skatteutskottet vär-derade ordförande skulle dra i gång en ny replikrunda.Men det gjorde han genom att ställa ett antal frågor.Dem skall jag gärna besvara.Den första gällde huruvida det handlade om någotrykte eller inte. Vi vet att regeringen tog ställning islutet av december i den här frågan. Vi har tidigareredogjort för vad det innebär. Vi vet också att har en helt annan uppfattning. Det är alltsåinte fråga om några rykten. Olika företrädare förmyndigheter och regeringen har uttalat sig om sinaambitioner.Det är inte fråga om att vi vill styra till vilka ortereventuella gemenskapsflygplatser skall förläggas. Dethandlar om att ge uttryck för en ambition när detgäller flygtrafiken i landet som helhet. Sedan är detsjälvfallet myndigheterna som skall bedöma var detkommersiella behovet och andra behov av gemen-skapsflygplatser är störst.Lars talade om en fördröjning för . Vår ambition är att frågan om klassificering avflygplatserna skall brytas ut i detta betänkande. Såvittvi har förstått har det inte varit möjligt att här i kam-maren bryta ut den utan ärendet måste gå tillbaka tillutskottet. Jag förutsätter att vi i utskottet, vid detsammanträde som nu har kallat till, kangöra en markering så att ärendet, bortsett från justdenna fråga, kommer tillbaka till kammaren ganskaomgående.Sedan hemfaller åt något jag intetrodde han skulle göra: han kallar detta ren obstruk-tion. Han tror alltså inte att vi har någon som helstseriös ambition i dessa avseenden.Jag vill inte kommentera det ytterligare, men jagkonstaterar att vår ambition är i högsta grad seriös närdet gäller möjligheten att driva internationell flygtra-fik i Sverige.Anf. 129 () replikFru talman! Om man sprider uppgifter som kom-mer ifrån enskilda överläggningar mellan två ämbets-verk vet jag inte om det kan betraktas som någontingannat än rykten, som man försöker sprida och byggasin verksamhet på.Nu säger att han inte vill styraresurserna till vissa orter. Nej, men ni vill ha ytterliga-re ett antal orter med internationella flygplatser. Dettar självklart resurser från andra ställen. Jag menar attdet är att lägga sig i saker och ting som vi har variteniga om och som har fattat beslut om inte skall lägga sig i.Så säger att han skall svara påmina frågor, men det har han inte gjort när det gällerden viktiga frågan: Varifrån skall ni ta resurserna? Ärdet från , , , ?Vilka är det som skall släppa ifrån sig tjänsterna?Anf. 130 ()replikFru talman! När det gäller flygplatserna tror jagLars gör en felaktig bedömning när han troratt vi från vår sida skall behöva gå in och detaljstyra.Så är det inte. Det handlar om att till kommissionenanmäla ett antal flygplatser. Därefter är det upp tillmyndigheterna att själva bestämma vilka lokala reglerm.m. som skall gälla.Som jag sade i mitt inledningsanförande bedömerjag exempelvis att möjligheten att samverka medpolisen i dessa sammanhang kan anses vara betydan-de. Efter vad jag förstår finns det de som anser att engemenskapsflygplats skall vara bemannad dygnetrunt. Så anser man inte inom . Mankan lösa bemanningsfrågan betydligt mera flexibelt.Jag är med andra ord inte så orolig som synes vara när det gäller hur detta skall påverkaresurserna och deras fördelning.Vi får väl hoppas att återremissyrkandet går ige-nom, och så får vi se hur vi kan hantera denna fråga iutskottet senare i kväll.Anf. 131 () replikFru talman! tog i sin första re-plik upp en viktig fråga som jag missade att bemöta.Han säger att detta inte är att fördröja ärendet, efter-som man tänker sig bryta ut den här speciella fråganom flygplatserna.Men har själv hört hur skatteut-skottets kansli har talat om att det är mycket olämpligtoch sannolikt inte går att bryta loss någon fråga urdetta betänkande därför att det handlar om anslagsfrå-gor. Det handlar om pengar till . Skall vifördröja genom bordläggning så kommer det att gällahela ärendet. Då kommer det att gå ut över tullverk-samheten, det är fullständigt självklart. Det kommeratt gå ut över genomförandet av den omorganisationsom är så viktig att göra. Det kommer att leda till enökad oro hos dem som jobbar för . Dettycker jag faktiskt att vi skulle kunna bespara dem.Sedan tar upp en annan viktigfråga, där jag faktiskt håller med honom. Det gällerbetydelsen av att polis och tull börjar samverka. Detär hög tid att de gör det. Det har varit för dåligt på detområdet. Det måste vi jobba med så att man slutar atttänka i revir. Det är vad det handlar om.Tullens och polisens samverkan måste ytterligareförbättras. Vi kan hjälpas åt över alla partigränser såatt vi får det resultatet.Anf. 132 ()replikFru talman! Det är en god politik att inte fatta be-slut förrän alla underlag finns framme. Det finns heltklart en oenighet mellan och Luftfartsver-ket, och det är regeringen som fattar beslutet.Om antalet internationella flygplatser kommer attbli mycket större än kommer sannolikt intetullens resurser att räcka till. Då krävs ett höjt anslageller omprioriteringar.Då inbjuder jag utskottets majoritet att stödja nå-gon reservation som ger mer pengar till tullen. Vi böravvakta tills denna fråga är bättre utredd.Tror inte att antalet internationellaflygplatser med tullnärvaro påverkar tullens kostna-der?Anf. 133 () replikFru talman! På den sista frågan vill jag svara attdet är alldeles klart så att antalet internationella flyg-platser kan påverka kostnaderna.Om de inte gör det måste ni svara på frågan: Vari-från skall ni ta tulltjänsterna? Om de å andra sidanpåverkar kostnaderna, då kan ni inte genomföra dentilltänkta taktiken att bryta loss en bit ur betänkandet.Då är det nämligen en anslagsfråga. Ni får bestämmaer för vad det är för någonting, och det får vi diskuterai utskottet.Michael säger att han inte kan be-stämma sig förrän allt underlag är framme. Vad är detsom inte är framme? Vad är det som vi inte vissteinnan och som vi inte heller vet , men som ni måsteha reda på?