prot · GI09108 · 1995-05-18 00:00:00 — Där ärSverige tunt, tyvärr.Vi lever i en värld av tuff konkurrens. Den förstafungerande datamaskinen hette Besk och stod iStockholm. Det är en bransch där vi inte är starka . Den första platta bildskärmen gjordes i Göteborg.Den görs i i dag.De som letar i de databaser våra universitet har äri första hand amerikaner, därefter japaner och sedansvenskar. Bara ett företag som har 12 man uteför att ragga folk genom att leta i de internationelladatabaserna efter begåvningar att rekrytera. Det finnsinga svenska företag som är ute på det viset.Om man tittar på situationen finner man att12 % av svenskarna har en längre akademisk utbild-ning, i är de dubbelt så många och i våra kon-kurrentländer är de fler.Om man ser på den utbildning som pågår i dagligger , och på en nästandubbelt så hög nivå som när det gäller långa,akademiska utbildningar. , och Kanadaligger ännu högre.Att bli civilingenjör i tar fyra och ett halvtår. Utbildningen är längre i våra vikti-gaste konkurrentländer. Möjligen är svenskar så passmycket mer begåvade att det här jämnar ut sig - intevet jag - men det kan diskuteras.Vad gäller reurser till civilekonomutbildningen iSverige är det egentligen bara somhar resurser av internationell storlek.Man sade tidigare att man behövde ett universitetper miljon invånare. är viktiga konkurrentländerpå väg att få ett universitet per en halv miljon. Vi harsex universitet på nio miljoner invånare.Vi missar chansen att skapa en stor kreativ massagenom att koncentrera forskningen och bredda utbu-det på de områden där man kan skapa en sådan härkreativ massa. I stället satsar vi på statussymbolersom residensstäder. Detta tror jag är en stor fara förSverige och framtiden.När man skall återta en ställning som ledande na-tion i världen på forskning och utbildning handlar detom en elitsatsning. Det kan jämföras med elitsats-ningar i hockey, fotboll och tennis. Det handlar inteom arbetstidsreglering, rättvisa, fördelning eller styr-ning. Tänk på när vi styrde sju miljarder till energi-forskningen. Det kom inte ut någonting av det somkunde säljas till en häpen omvärld. Det handlar baraom hårt arbete och kompetens. Det gäller att skapaförutsättningar för ofta udda personer att arbeta iovissa branscher där ingen politiker kan se var ge-nombrotten sker. Det handlar om grundforskning. Därbehöver vi göra rejäla satsningar. Vi behöver heltenkelt fler universitet i det här landet.De faktorer som skapar tillväxt i ett land är forsk-ning, utbildning, infrastruktur och livsmiljö. Det är pådessa områden vi har möjlighet att göra någonting föratt komma tillbaka i välfärdsligan, där vi har ramlatner från tredje till sjuttonde plats på litet drygt tjugoår.Per gjorde en rejäl satsning när det gälldeforskningsanslagen. Det var en mycket väsentlig in-sats. Den var inte tillräcklig, men det är farligt att gåden motsatta vägen.Vi måste skapa den stora kreativa massan om viskall få inte bara en utbildning på mellannivå utanockså nya genombrott inom nya tekniker. Det är mittbudskap. Vi är ute i en internationell konkurrens. Detär inte fråga om en lokal, intern fördelningspolitik.Anf. 141 ()Herr talman! Med risk att framstå som teknikfi-entlig vill jag ställa en fråga. Det gäller ,som jag tycker, nästan magiska bundenhet till dettamed informationsteknik, som om den vore en patent-lösning på i stort sett alla problem. Eftersom modera-terna ägnar väldigt mycket tid, kraft och energi åtdetta vill jag fråga: Talar ni om informa-tionens innehåll - detta enorma flöde - om kvaliteten,om vad som händer med människorna och om vilkade psykologiska effekterna är? Det har i varje fall intejag uppmärksammat.Jag vill också kommentera det som sades omforskning och forskningsinsatser. nämndessom ett gott exempel. Det är bra att harkommit långt med sin forskning och att företaget harutvecklats så pass bra. Men frågan är om forskningskall finansieras med löntagarfondspengar och ominte ett företag som , som gör miljardvinster,mycket väl kan finansiera sin forskning själv.Det gjordes också en jämförelse mellan kvalitetenpå den akademiska utbildningen i och i Sverige.Mig veterligt kan man inte göra sådana jämförelser,därför att kvaliteten är så olika på de akademiskautbildningarna i . Den varierar i allra högstagrad.Anf. 142 () replikHerr talman! Det är märkligt att man inte kanprata så att det hörs. Vad jag sade var att elektroniskfrihet är intressant, men den kan aldrig ersätta männi-skors möten. Det är därför man skall skapa dessa storakreativa massor.Jag tror utan tvekan att den informationsteknik vihar är en stor tillgång - särskilt när vi harlärt oss hantera den och när vi har fått en struktur påexempelvis Internet som fungerar.Det är mycket påtagligt att är i en tuffbransch. Hälften av vad man säljer är produktersom togs fram . Detta visar hurotroligt viktigt det är att forskningen förs framåt.Det är viktigt att och inte är de en-da. Vi måste fram i soluppgångsbranscherna, där vikan få nya företag som tar in stora vinster på nyaprodukter som är en följd av en kraftfull satsning pågrundforskning.Anf. 143 () replikHerr talman! Jag tror att vi kan vara ganska över-ens om vikten av att satsa på forskning - både dentillämpade forskningen och grundforskningen.Det jag ifrågasatte var exemplet. fram-hölls som ett gott exempel i samband med debattenom medel från forskningsstiftelserna. är ettföretag med mycket stora vinster. I det svåra ekono-miska läget - det brukar annars markera- borde dessa företag kunna finansiera betydligt störredel av sin forskning själva.Anf. 144 () replikHerr talman! Låt mig påminna om ett annat exem-pel som jag också tog upp: energiforskningen. Vibestämde oss i riksdag i allmän välmeningför att lägga sju miljarder på energiforskning. Dessamiljarder skulle inte få användas till någon forskningsom industrin skulle kunna ha någon nytta av. Dethade man heller inte. Man gick rätt i sjön.Anf. 145 ()Herr talman! Behovet av såväl högre utbildningsom forskning på universitet och högskolor ökar. Detär många som i debatten tidigare pekat på att behovetav en ytterligare ökning är stort. Vi behöver satsamera på forskning och högre utbildning i Sverige.Numera finns det också en ganska vidlyftig floraav mindre högskolor utanför universiteten runtom ilandet, i huvudsak för utbildningsändamål. Kraven påatt knyta forskning till dessa ökar. Prognoser pekar påatt denna utveckling kommer att fortsätta.Det pekar på att tiden är mogen för åtminstone ettnytt fullskaligt universitet i landet - förmodligen två -. Ser man till geografin, utbild-ningsnivån och den regionala utvecklingen bör ettförsta nytt universitet lokaliseras till , varshögskola ingår i ett nätverk med främst Öster-sund - den s.k. . Det är den i särklassstörsta medelstora högskolan.Ett universitet med som huvudort kanha en inriktning på miljö och information - solupp-gångsbranscherna, som föregående talare pratade om.Det är expansiva branscher inom teknik och närings-liv. Redan nu är såväl naturvetenskap som journalistikprofilämnen på Mitthögskolan.Jag läste så sent som om hur dessa branscherutvecklas. Bara miljöbranschen har en tillväxt påöver i . I är motsvarandesiffra för just denna bransch. Det visar att visläpar efter och att behovet är enormt inte minst närdet gäller forskning och utbildning på detta område.Ett beslut om ett universitet i nu skulleleda till en effektivare och mer rationell kraftsamlingav den naturligt pågående utbyggnaden av högre ut-bildning och forskning i landet.Några i har skrivit en motion om det-ta. Utskottet har inte velat ta ställning. Man nöjer sigmed att hänvisa till de utökade forskningsresurser somman ställt till förfogande för bl.a. Mitthögskolan.Det är naturligtvis meningslöst att yrka bifall tillmotionen, men jag förutsätter att utskottet liksomregeringen begrundar frågan och åter-kommer med ett förslag i denna riktning.Anf. 146 ()Herr talman! Jag har begärt ordet med anledningav motion Ub641 om ett handikappuniversitet i finns två bärande tankar bakom motionen. Motio-nen syftar dels till en samling av de resurser somredan är spridda i , dels till en möjlighet för allahandikappade i att få tillgång till högre ut-bildning genom modern teknik.Skåne kan som bekant framhävas i många sam-manhang. Tveklöst är det så att det finns en koncent-ration av kompetens, erfarenhet, forskning och ut-veckling inom handikappområdet. Lunds universitetoch Tekniska högskolan och CERTEC är ett kunskap-scenter. och Rehab är ettannat. är ett tredje. i är ettfjärde, för att bara nämna några.Utifrån detta faller det sig naturligt att försöka fåtill stånd en samling som är större än en centrumbild-ning. Vi vet alla vad en kreativ miljö som bygger påsamverkan och kunskapsutbyte kan innebära. Intressetkring utbildning och forskning knuten runt den handi-kappade och dennes livssituation kan mycket väl blien kommande svensk spjutspetsverksamhet.Redan nu har t.ex. internationellt utbyte,och svensk know-how kan bli en framtida exportvarabåde i form av kunskap och utvecklade handikapp-tekniska produkter.Rehabiliteringsteknik är en snabbt växande mark-nad allteftersom befolkningen åldras och flera funk-tionshindrade behöver stöd och assistans. Detta inne-bär att det skapas en intressant ekonomisk marknadmed konkurrens inte minst från USA.För att uppnå denna dynamik är det viktigt attknyta till sig forskare och lärare. En professur i han-dikappteknik eller rehabiliteringsteknik skulle lyftafram detta område som en speciell disciplin, och detskulle i sin tur vara positivt för rekrytering av fors-karstuderande och teknikutveckling inom området.Att det är viktigt kan sammanfattas i följande: Vihar skaffat oss teknik och kunskap för att rädda liv.Nu måste vi fortsätta med att anpassa till livet.Den andra delen i motionen gäller frågan hur viskall kunna öka tillgängligheten för handikappade närdet gäller att studera vid universitet och högskolor.Utbildning är en investering i humankapital ävenför människor med handikapp. Den kan bidra tillrehabilitering och integrering i arbetslivet.Med nya medier och tekniker kan befintliga un-dervisningsresurser användas bättre. Distansunder-visning via modern datorteknik och interaktiv multi-mediateknik med möjligheter också till socialt sam-spel ger handikappade studenter tillfälle att delta iundervisning och forskning på villkor som aldrig harkunnat erbjudas tidigare.Man kan om man så vill bygga ett "Campus", re-ellt och virtuellt, som öppnar helt nya vägar. Det är enspännande och fascinerande men inte omöjlig tanke.Det allra viktigaste är att ta all den kraft som finnsi modern teknologi och skapa en utbildning som an-passas till den enskilda individens behov, kapacitetoch önskemål.Detta, herr talman, är tanken bakom motionen.Jag konstaterar att utskottet behandlat motionenvälvilligt. Det gläder mig förstås. Det innebär att detfinns ett samförstånd kring motionens intentioner somär värt att följa upp.Anf. 147 ()Herr talman! Anledningen till att jag går upp i denhär debatten är att jag vill försöka att fästa kammarensuppmärksamhet på den speciella situation som rådervid en av vår högskolor i landet, nämligen högskolan iLuleå och forskningsresurserna där.Högskolan i är den enda högskolan i landetdär lärarna utanför det tekniska området varken hartillgång till fakultetsanslag eller forskningsstödjandeåtgärder. Förutom den tekniska utbildningen finns tre huvudområden. Det är samhällsvetenskapligutbildning, där ekonomi ingår, lärarutbildning ochmusikutbildning. Inom de områdena får man i dagingenting till forskning.Hur kan det komma sig att det har blivit så här?Det kan man fråga sig. Jag skall försöka att förklaradet. räknas inte till de mindre ochmedelstora högskolorna och har därför inte någon delav de forskningsstödjande åtgärderna. Eftersom detfinns en teknisk fakultet räknas den i stället till uni-versiteten.Men Luleås högskola är en högskola och ingetuniversitet. Det innebär att den heller inte får någrafakultetsanslag till de andra områdena förutom dettekniska området. och hamnatnågonstans mitt emellan. Forskningsresurserna finnsinte där, förutom på det tekniska området. Den harhamnat i kläm när det gäller forskningsresurserna.Detta har påtalats vid ett flertal tillfällen av andrasocialdemokratiska riksdagsledamöter från Norrbot-ten. har också föreslagit att den istället skall kallas i föratt reda ut den förvirring som råder om vad den skallanses vara.Regeringen anser att forskningen och forskarut-bildningen vid de mindre och medelstora högskolornaskall stärkas. Man föreslår också att anslaget förforskningsstödjande åtgärder förstärks. Det tycker jagär bra. Jag hade hoppats att även skulle hafttillgång till detta.I många sammanhang framhålls vikten av att hög-skolans lärare är forskarutbildade. Förutsättningarnaför en effektiv forskning utanför den tekniska fakulte-ten är mycket begränsade vid högskolan i skall kunna utvecklas måste dettillföras ekonomiska resurser och forskningsstöd. Detär också nödvändigt att resurser tillkommer om denskall konkurrera med andra högskolor på ett något sånär rättvist sätt.Högskolan i har stor betydelse för Norrbot-ten och norrbottningarna. Jag skulle vilja påstå att detär den bästa regionalpolitiska satsning som har skett ivårt län. Flera företag har avknoppats från högskolan.I dag har man ett mycket bra samarbete mellan hög-skolan, företag, myndigheter och organisationer.Högskolan har också en väldigt viktig roll i denstrukturomvandling som sker i näringslivet iNorrbotten. Den har en mycket viktig uppgift förvidareutbildning av arbetskraften och vidareutveck-ling av tekniken. Den har givetvis också en mycketstor betydelse för länets ungdomar.I det nya kunskaps- och informationssamhälletkommer utbildningen att ha stor för att inte säga avgö-rande betydelse för möjligheten att konkurrera. Detgäller såväl för enskilda individer som för företag ochorganisationer. Det gäller också för kommuner, län,regioner och länder. framtid är i mycketstor utsträckning beroende av vilken tillgång på kun-skap och utbildning som finns i länet. Högskolan harhär en avgörande betydelse.Det kan inte råda några som helst tvivel om orätt-visan. har inte tillgång till forsk-ningsstöd utanför det tekniska området. Jag förutsätteratt den situation som högskolan i befinner sig inär det gäller forskningsstödet löser sig i och med denforskningspolitiska propositionen.Jag ser fram emot den propositionen och lovar attjag kommer att följa frågan med stor nyfikenhet ochspänning tills dess den är löst.Anf. 148 ()Herr talman! Jag tänker inte förlänga debatten såmycket mer. Jag tycker att den har varit lång nog.Jag vill poängtera två saker som för Vänsterpartietär väldigt viktigt och som vi inte har talat så mycketom . Det handlar för det första om antagningssys-temet till högskolan för folkhögskoleelever. Det är mycket oklart. Vi har tidigare och också nu efter-lyst överblickbara antagningssystem. De måste ocksåvara kända för dem som söker från en folkhögskolatill en högskoleutbildning.Det finns en utredning som är tillsatt för det än-damålet, och det är väldigt bra. Men vi vill poängteraatt det är ett område som måste bevakas. En utredningär bra, men det beslut som utredningen resulterar i ärkanske det allra viktigaste.Frågan om meritvärderingar och studieomdömenhandlar om det viktiga att skapa större rättvisa och enbättre samordning så att elever behandlas på lika sättoavsett vilken högskola de söker till och oavsett vil-ken folkhögskola de kommer från. Anledningen till attjag tar upp det är förstås att teorin skiljer sig frånpraktiken. I teorin fungerar systemet ganska bra, ipraktiken behandlas elever på helt olika sätt.Det andra som är viktigt handlar om studentinfly-tande. Det hade jag tänkt att tala mycket längre om.Men jag begränsar mig till att säga att det är viktigtför oss i att sprida det till andra länder som visamarbetar med. Det sker genom studerandeorganisa-tioner och liknande.Det har här förts en liten diskussion om EU-medlemskapet och de studerandes inflytande. Vi iVänsterpartiet har i vår motion krävt att skallarbeta för att sprida elevdemokrati och studerandein-flytande även inom EU. Anledningen till att Vänster-partiet gör det är ju för att vi i skulle in i EUför att påverka.Jag hoppas verkligen att det inte bara handlar omlagar och regler eller ekonomi, utan att det ocksåhandlar om ett sätt att se på studerande i relationermellan lärare och elever. Det är en mycket viktigtradition som vi i i och för sig också behöverförbättra. Men jag vill gärna se att vi diskuterar medandra länder som vi samarbetar med. Det innebärnaturligtvis inte för den sakens skull att ellernågot annat medlemsland skall ge upp sin suveränitetnär det gäller utbildningsfrågor, utan det handlar merom en social påverkan.Jag avslutar med att yrka bifall till Vänsterpartietsreservation nr 49 och nr 61.Anf. 149 ()Herr talman! Socialdemokraterna tar från universi-teten och ger till högskolorna. Det är kontentan avutbildningsutskottets betänkande nr 15. Detta drabbarsärskilt de två yngsta universiteten i landet, Umeåuniversitet och , vilka ännu enkan betraktas som fullt utbyggda.I det statsfinansiella läge som vi befinner oss ärdet särskilt viktigt att på ett effektivt sätt utnyttjaresurserna för att den högre utbildningen och forsk-ningen skall kunna hävda sig i konkurrensen medövriga EU-länders och därmed kraftfullt kunna bidratill utvecklingen av landet. Det gäller inte minstforskningen, där betalar betydande avgiftertill EU och där landets forskare förväntas att i konkur-rens med forskare inom EU hämta tillbaka minst detbelopp som satsat.Den uttunning av landets kompetens som uppstårtill följd av förslaget att förstärka de mindre och me-delstora högskolorna kan bli ett allvarligt hot motlandets konkurrenskraft inom högre utbildning ochforskning. Det behövs i stället en kraftsamling. Detinnebär att en fortsatt utbyggnad av universitetoch bör prioriteras före ensatsning på de mindre och medelstora högskolorna.Detsamma gäller förslaget om inrättandet av en nyhögskola i med placering på Södertörn.Jag delar uppfattningen att liderbrist på utbildningsplatser för högre utbildning. Menjag menar att en nyetablering måste anstå till dess detfinns ekonomiska förutsättningar för att både byggafärdigt de befintliga universiteten och bygga nytt. Enannan ordning är varken mer eller mindre än ett svekmot våra yngsta universitet.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutUbU15 Anslag till högre utbildning och forskning,m.m.Mom. 1 (program för bred användning av informa-tionsteknik)1. utskottet2. 1 (m)Votering:224 för utskottet68 för res. 11 avstod56 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 20 c, 20 fp, 19 v, 16 mp, 10kdsFör res. 1: 67 m, 1 kdsAvstod: 1 cFrånvarande: 22 s, 13 m, 6 c, 6 fp, 3 v, 2 mp, 4kdsInger () anmälde att hon avsett att röstaja men markerats ha röstat nej.Mom. 13 (satsning på de mindre och medelstora hög-skolorna)1. utskottet2. 6 (c)Votering:173 för utskottet24 för res. 6102 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 6 m, 2 fp, 7 v, 16 mp, 1 kdsFör res. 6: 23 c, 1 fpAvstod: 61 m, 19 fp, 12 v, 10 kdsFrånvarande: 20 s, 13 m, 4 c, 4 fp, 3 v, 2 mp, 4kdsMom. 22 (studenternas rättssäkerhet)1. utskottet2. 15 (kds)Votering:288 för utskottet11 för res. 1550 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 67 m, 23 c, 22 fp, 19 v, 16mpFör res. 15: 11 kdsFrånvarande: 20 s, 13 m, 4 c, 4 fp, 3 v, 2 mp, 4kdsMom. 27 (särskilda resurser förgrundutbildningen)1. utskottet2. 18 (fp)3. res. 20 (kds)Förberedande votering:24 för res. 1811 för res. 20264 avstod50 frånvarandeKammaren biträdde res. 18.Huvudvotering:178 för utskottet22 för res. 1899 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 1 m, 1 c, 19 v, 16 mpFör res. 18: 22 fpAvstod: 66 m, 22 c, 11 kdsFrånvarande: 20 s, 13 m, 4 c, 4 fp, 3 v, 2 mp, 4kdsMom. 39 (besparingar på fakultetsanslagen)1. utskottet2. 33 (m, v)Votering:212 för utskottet87 för res. 3350 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 23 c, 22 fp, 16 mp, 10 kdsFör res. 33: 67 m, 19 v, 1 kdsFrånvarande: 20 s, 13 m, 4 c, 4 fp, 3 v, 2 mp, 4kdsMom. 98 (bidrag m.m. till Waldorfsemina-rium)1. utskottet2. 41 (c, mp, kds)Votering:247 för utskottet51 för res. 411 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 67 m, 20 fp, 19 vFör res. 41: 23 c, 1 fp, 16 mp, 11 kdsAvstod: 1 fpFrånvarande: 20 s, 13 m, 4 c, 4 fp, 3 v, 2 mp, 4kdsMom. 106 (anslagsbeloppet under Övriga utgifterinom forskningoch forskarutbildning)1. utskottet2. 49 (v)3. res. 50 (mp)Förberedande votering:20 för res. 4916 för res. 50263 avstod50 frånvarandeKammaren biträdde res. 49.Huvudvotering:218 för utskottet19 för res. 4961 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 65 m, 1 c, 1 fp, 10 kdsFör res. 49: 19 vAvstod: 2 m, 21 c, 21 fp, 16 mp, 1 kdsFrånvarande: 20 s, 13 m, 5 c, 4 fp, 3 v, 2 mp, 4kdsMom. 116 (besparingar inom nationella och interna-tionella forskningsresurser för /96)1. utskottet2. 54 (v)Votering:213 för utskottet20 för res. 5466 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 23 c, 22 fp, 16 mp, 11 kdsFör res. 54: 1 m, 19 vAvstod: 66 mFrånvarande: 20 s, 13 m, 4 c, 4 fp, 3 v, 2 mp, 4kdsMom. 118 (översyn av strukturen inom universitetensforskningsorganisation)1. utskottet2. 57 (fp)Votering:277 för utskottet22 för res. 5750 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 67 m, 23 c, 19 v, 16 mp, 11kdsFör res. 57: 22 fpFrånvarande: 20 s, 13 m, 4 c, 4 fp, 3 v, 2 mp, 4kdsMom. 119 (sektorsforskningen m.m.)1. utskottet2. 58 (v, mp)Votering:263 för utskottet35 för res. 5851 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 67 m, 23 c, 22 fp, 10 kdsFör res. 58: 19 v, 16 mpFrånvarande: 20 s, 13 m, 4 c, 4 fp, 3 v, 2 mp, 5kdsMom. 120 (tvärvetenskaplig forskning)1. utskottet2. 59 (mp)Votering:283 för utskottet16 för res. 5950 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 67 m, 23 c, 22 fp, 19 v, 11kdsFör res. 59: 16 mpFrånvarande: 20 s, 13 m, 4 c, 4 fp, 3 v, 2 mp, 4kdsMom. 126 (anslagsbeloppet under Medicinska forsk-ningsrådet:Forskning)1. utskottet2. 61 (v)Votering:279 för utskottet20 för res. 6150 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 66 m, 23 c, 22 fp, 16 mp, 11kdsFör res. 61: 1 m, 19 vFrånvarande: 20 s, 13 m, 4 c, 4 fp, 3 v, 2 mp, 4kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UbU12 Inrättandet av professurerMom. 3 (rätt för regeringen att inrätta professurer)1. utskottet2. 2 (m, c, fp, kds)Votering:178 för utskottet121 för res. 250 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 1 c, 1 fp, 19 v, 16 mpFör res. 2: 67 m, 22 c, 21 fp, 11 kdsFrånvarande: 20 s, 13 m, 4 c, 4 fp, 3 v, 2 mp, 4kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UbU13 Studiefinansieringen för doktoranderMom. 1 (doktorandernas studiefinansiering)1. utskottet2. 1 (c, fp, mp)3. res. 2 (kds)Förberedande votering:56 för res. 113 för res. 2230 avstod50 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:224 för utskottet60 för res. 113 avstod52 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 66 m, 17 vFör res. 1: 23 c, 21 fp, 16 mpAvstod: 2 v, 11 kdsFrånvarande: 20 s, 14 m, 4 c, 5 fp, 3 v, 2 mp, 4kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut rörande utskottsbetänkanden som slutde-batterats den 17 majTU23 BilregisterverksamhetenMom. 1 (bilregisterverksamheten)1. utskottet2.