prot · GI0995 · 1995-04-26 00:00:00 — En snabb försäljning torde innebära att köparengör ett klipp om . Det ärdärför bättre att staten blir helägare av och blir sannolikt detsamma, men överskot-tet från försäljningarna kan förväntas stärka budgeten.Majoriteten i utskottet vill både sälja så fort sommöjligt och självklart få ut högsta möjliga pris. Frå-gan är då hur stor rabatt vi är beredda att ge på lönta-garnas pengar.Herr talman! Vad gäller geologisk undersöknings-verksamhet har utskottet enligt min mening dels ettpositivt, dels ett negativt beslut. Först det positiva:Hotet mot den maringeologiska verksamheten äravvisat för . Det känns mycket bra attutskottet blivit överens på denna punkt. Enligt utskot-tet har den maringeologiska verksamheten ett vidaresyfte än vad som anges i propositionen. Verksamhe-ten tillhandahåller information som kommer till an-vändning inom många områden, bl.a. miljövård, fy-sisk planering, försvaret och fiskerinäringen. Det voredärför naturligt att verksamheten finansie-rades av flera departement. Utskottet vill därför attregeringen anmodas att ta fram förslag till en annanfinansiering av den maringeologiska verksamheten.Jag tycker att detta är bra, och jag vill passa på attberömma utskottets socialdemokratiska ledamöter,som på olika sätt medverkat till att frågan fått en po-sitiv lösning.Däremot är det beklagligt att utskottet inte vill haen mer offensiv landbaserad prospekteringsverksam-het. riksdag borde rimligen ha intresse av attha ett avgörande inflytande över användningen av desvenska naturtillgångarna. Den förändring av regel-systemen som sägs vara under förberedande i depar-tementet hastar verkligen.Siv Holma kommer senare att utveckla synpunkterpå dels mineralprospektering, dels placeringen avRymdbolagets huvudkontor.Herr talman! I tre motioner har man tagit upp frå-gan om träskiveindustrins framtida råvaruförsörjning.Man kan här säga att motionärerna är ute i god tid.Just nu är tillgången på s.k. industrispån, dvs. sågspånoch kutterspån, mycket god. Det är dock mycket lättatt se problemen . Vid en mer normal såg-verkskonjunktur kommer konkurrensen om in-dustrispån att hårdna. Industrispån är nämligen efter-traktat också av brikettfabriker och värmeverk.Spånskive- och boardindustrin är naturligtvis vik-tig för landet och de berörda kommunerna. Råvara tillbränsle och till brikettillverkning finns det tillräckligtav ändå - man behöver inte konkurrera om in-dustrispån. Det vore mycket tacksamt om regeringen,innan nedgången i sågverkskonjunkturen,återkom med förslag till riksdagen.Herr talman! Jag vill yrka bifall till reservationer-na 2, 9, 27 och 37.Anf. 165 PER () replikHerr talman! Det är bara att konstatera att denstatliga prospekteringspolitik som drevs under 70-och 80-talen, till mycket höga kostnader för skattebe-talarna, nästan inte gav några nya gruvor eller nyagruvjobb. De liberaliseringar av gruvlagen som gjor-des, med kronandelens avskaffande och inmutnings-systemets förändringar, har ju lett till betydande pro-spekteringar. Även om det sker av både svenska ochutländska prospektörer ger det förutsättningar för nyagruvor. Som bekant är det inte så lätt att ta gruvor iSverige under armen och springa i väg med dem, utandet blir arbetstillfällen i , som förhoppningsvisblir bestående.När det gäller den ränta och den räntenivå som viär ense med om att försöka få ned, ärdet trots allt så att den höga räntan i i väldigtstor utsträckning skapar ett misstroende mot vår för-måga att betala våra skulder. Det är alltså den gamlastrama finanspolitiken som måste till, där vi hållernere statsutgifterna och balanserar budgeten. Det ärdet som kan få ned räntan, öka företagandet och in-vesteringarna och ge nya jobb.Till sist, herr talman, vill jag säga något om ar-betsrätten och vad som hände 1991-1994. Självfalletvill vi förändra arbetsrätten. Vi är mycket ledsna överden upprivning av den utpräglat småföretagarinrikta-de förändringen av arbetsrätten som kammaren hargjort sedan i höstas.När det gäller vad som hände under mandatperio-den de tre gångna åren, är det bara att hänvisa tillAftonbladets löpsedlar , om 1 000 jobbsom förlorades per dag, och löpsedlarna ,där det konstaterades att man fick ungefär 1 000 nyariktiga jobb per dag.Konkurrenskraftig beskattning av företagande, brasatsningar på teknikutveckling och ett bra företagar-klimat - det brukar ge jobb, även om det tar tid.Anf. 166 () replikHerr talman! Jag är kanske inte så förvånad överatt Per tycker att den nuvarande tingensordning vad gäller prospektering är bra. Jag är där-emot orolig för att landet har gett upp litet i fråga ommöjligheterna att själv styra utvecklingen av ochkontrollen över naturtillgångarna.Vad gäller arbetsrätten vet jag mycket väl vilkenståndpunkt Per har, men min direkta frågavar: Är Per beredd att göra en sådan änd-ring av arbetsrätten att även anställda i den privataindustrin och det privata näringslivet kan ges tillfälleatt pröva nyföretagande?Anf. 167 PER () replikHerr talman! Ett direkt svar på den sista frågan äratt vi självfallet är beredda att testa den typen av lös-ning. Det är helt uppenbart att det inte alltid är hant-verkaren som står för den nya sysselsättningen, utandet är i stor utsträckning just avknoppningar frånbefintliga företag eller forskningsbaserade resultatsom ger de snabbväxande företagen. Vi är mycketöppna för att pröva alla möjligheter som kan ge resul-tat i den sektorn.Jag vill bara säga några ord om prospekteringen.Jag kan förstå, från utgångspunkt,oron när det gäller kontrollen över gruvor. Men jaghar alltid haft väldigt svårt att förstå att man inte hysersamma oro när det gäller läkemedelsindustri ellerelektronikindustri, som snabbt kan flytta från landet.En gruva ligger där den ligger, utomordentligt fast iberget, med utomordentligt god kontroll från regeringoch riksdag. Något som är mer kontrollerat är det välsvårt att se.Anf. 168 () replikHerr talman! Så långt är det riktigt, men det finnsockså många exempel på att det just i gruvindustrin ärmycket enkelt att så snabbt som möjligt komma in, såsnabbt som möjligt ta ut så mycket som möjligt urgruvan och så snabbt som möjligt försvinna därifrån.Det ligger i sakens natur. Om man klarar av allt det påen gång är det naturligtvis en lysande affär. Det är justden biten, dvs. att kunna ha en långsiktig prospekte-ring och gruvverksamhet, att se till att vi även i fram-tiden har kontroll över naturtillgångarna, som är litetspeciell när det gäller gruvverksamhet.Anf. 169 () replikHerr talman! pratar om en lyckligperiod 1991-1994. Jag vill inte påstå att det var någonlycklig period. Det var en mycket arbetsam period.Beroende på en massa felaktigheter tidigare, under80-talet, fick man ta hand om en ekonomi i förfall,och det gjorde att man måste vidta en mängd åtgärderför att ge ett bättre företagsklimat i det här landet.Man satsade framför allt på små och medelstora före-tag, genom att sänka skatter och avgifter, förbättrariskkapitalförsörjningen och vidta åtgärder i arbetsrät-ten.Jag förstår inte illvilja när detgäller att småföretagen skall få en något mera anpas-sad arbetsrätt. Det var nämligen fråga om en mycketförsiktigt anpassad arbetsrätt, med en provanställningpå och med två nyckelpersoner i företa-gen.Jag förstår inte heller vad det egentligen hjälper deanställa. Vad hjälpte LAS när företagen inte klaradeav att behålla personal? Anställde man nya personer istället? Man vågade inte göra det. Är det intebättre att man sänker tröskeln, så att småföretagenvågar anställa personer i stället? Jag hoppas att justden småföretagsanpassning som gjordes då och somvar mycket försiktig kommer tillbaka igen.Jag håller med om att räntan måste gå ned till enlåg nivå. Jag tror att alla vill det. Det kan bara skegenom en ekonomisk politik som är stram och somman kan ha förtroende för. Det är också en av orsa-kerna till att vi har gått in i ett samarbete om komplet-teringspropositionen, för att få en stabil majoritetbakom en stram finanspolitik.Anf. 170 () replikHerr talman! tar upp arbetsrättenoch menar att den återställare, som han kallar det,som har skett inte är lycklig. Jag vill ändå att vi skallkomma ihåg att det inte gjordes några nyanställningar1991-1994 och inte heller efter det att nya arbetsrätts-regler kom till. Tvärtom gick det åt andra hållet.Jag tror därför att det är räntenivåeroch efterfrågan på varor som gör att företagare anstäl-ler.Även är det felaktigt att sprida uppfattningenatt det finns risker med att anställa folk, att företagenpå något sätt skulle vara rädda för att anställa därföratt arbetsrätten är så krånglig. Ni borde hjälpa till nuoch tala om att det inte finns några risker med attanställa nya människor i företagen. Det finns natur-ligtvis olika uppsägningstider om man har jobbat entid, men det är inga konstigheter. Det är fortfarandeså, att när företag går bra och har avsättning för va-rorna kan de anställa. När det inte går bra är det gans-ka naturligt att de kan säga upp folk. Det är så det harfungerat i det här landet.Anf. 171 () replikHerr talman! säger att det här intehar lett till några nyanställningar. Per Westerbergsade tidigare att det försvann 1 000 jobb varje dag1991. Det var alltså 1 000 varsel . 1994tillkom det 1 000 nya jobb . Det visarmycket klart att det kom många nya jobb och att små-företagen vågade börja anställa.Som jag sade tidigare, är det här en väldigt försik-tig åtgärd. Det är inga stora saker det handlar om. Detär tolv månaders provanställning eller att man kanbehålla två nyckelpersoner i företagen vid varsel. Detär alltså mycket små, försiktiga åtgärder som dethandlar om. Jag tycker därför att det är en sak somman bör diskutera i konstruktiv anda, för att försökafå en småföretagsanpassad arbetsrätt också i fortsätt-ningen.Andra åtgärder som också behövs är åtgärder föratt skapa en ännu bättre riskkapitalförsörjning.Jag tycker att det är mycket bra att kvittningsrättenkommer tillbaka, att man kan göra riskkapitalavdragosv. Det är sådana åtgärder som leder till positivaresultat för småföretagen.Anf. 172 () replikFru talman! menar att den återställ-da arbetsrätten är ett hinder för anställningar och förföretagens utveckling. Jag måste säga att jag sällanhar sett eller hört talas om att den är ett hinder - inteens från företagarna själva, fast jag träffar ganskamånga. Det är andra saker som styr.Vi skall komma ihåg att arbetsrätten naturligtvisinte från början var till för företaget eller företagaren,utan arbetsrätten är till för att se till att löntagarna harsina rättigheter på arbetsplatsen. Då bör det vara detsom är styrande.Jag tycker ändå att just den diskussion som KjellEricsson fortsätter, om det olyckliga med nuvarandearbetsrätt, försvårar litet grand och är ett hinder i attfå företagen att börja anställa ordentligt.Anf. 173 ()Herr talman! Jag hoppas att det inte var socialpo-litiken som talmannen avsåg när han sade att det vardags för väsentligheterna när näringspolitiken skulledebatteras. Jag antar att också socialpolitiken är vä-sentlig, och att det kanske var middagen som varoväsentlig.Herr talman! Ledamöter och ni på läktaren! Vi ärväl alla överens om att vi vill ha ett bra näringsliv.Frågan är bara vad som är bra. Det är en nyckelfråga.Låt mig också slå fast att ökad produktion i siginte är någon självändamål. Tvärtom måste vi natur-ligtvis styra produktionen så att den blir hållbar. Detär inte självklart att det är positivt med fler bilar, flerprylar och fler kemikalier även om det leder till ökadproduktion. Det är inte självklart. Det kanske i självaverket är precis tvärtom.Även den näringspolitiska debatten måste byggapå kunskaper om naturens spelregler och livsförut-sättningarna. De kunskaper vi har är ändå följande.Varenda atom som vi plockar upp från jordskor-pan och producerar någonting av tar vägen någon-stans när vi har använt den. Det är detta som är grun-den till all miljöförstöring. Därför är det viktigt attkonstatera att ökad produktion, som ni talar om iallmänna termer, i själva verket kan innebära en gravtallvarlig miljöförstöring.När de fria atomer som har legat lagrade i årmil-joner i jordskorpan förs upp blir de oordnade. Det är det som är grunden för miljö-förstöringen.Om man inte har dessa naturvetenskapliga spelreg-ler klara för sig är man väldigt illa ute.En annan grundbult som jag tror är väldigt viktignär man diskuterar näringspolitik likväl som allaannan politik är att människans celler är väldigt likaväxters och djurs celler. pågår det kemisk krigs-föring mot våra celler som aldrig någonsin tidigareunder livets historia. Detta är faktum.Har man inte detta till grund för den näringspoli-tiska debatten är det väldigt lätt hänt att vi hamnarväldigt snett.Det är också viktigt att konstatera att marknadenhar allvarliga brister. Det är brister som vi politiker isjälva verket skulle ta itu med.Naturen har ingen röst på marknaden. Hade natu-ren haft en röst på marknaden hade det naturligtvisvarit fruktansvärt dyrt att utrota en enda art. I dagutrotas mellan 50 och 100 arter varje dygn.Ett annat stort problem på denna marknad - förövrigt också ett stort problem för näringslivet och förpolitiker - är att kommande generationer inte hellerhar någon röst på marknaden. Hade kommande gene-rationer haft en röst på denna marknad hade varendaatom som har legat lagrad i jordskorpan - det kanvara i fossila bränslen eller i - varit så dyr attvi för länge sedan levt i ett kretsloppssamhälle.Det är allvarliga problem att varken naturen ellerkommande generationer har någon röst på marknaden.Det finns ett tredje stort problem som man måsteha klart för sig när man diskuterar näringspolitik. Dengamle liberalen - nationalekonominsfader brukar han kallas - var dessutom moralfilosof.Han byggde in två spärrar i systemet för att det skullefungera, någonting som dagens liberaler och ävensocialdemokrater kanske skulle ta till sig.Han menade att systemet fungerar utmärkt undertvå förutsättningar: För det första att man inte vill lurasin granne på marknaden, och för det andra att maninte vill göra någonting så att man får skämmas införkyrkan och Vår Herre.Det fanns etiska spärrar som byggdein i marknadsekonomin. finns inte de spärrarnakvar. Det är ett avgörande problem. Etik figurerar intelängre på marknaden.Vi politiker måste därför införa spelregler som göratt systemet fungerar ändå. Vi måste se till att det somär hållbart långsiktigt också blir lönsamt kortsiktigt.Gör vi inte det kommer näringslivet att bli ett hot motmänniskan och samhället - inte en näring. Det är ettstort problem. Tar vi det inte på allvar kommer det attbli ännu värre om fem eller tio år.Vi politiker har alltså ett ansvar. Ett sätt att ta detkan vara att se till att dagens marknadsekonomi bliren riktig marknadsekonomi, någonting som Per We-sterberg och avskyr. Man avskyr denriktiga marknadsekonomin.Vad är riktig marknadsekonomi, Per ?Det är ju att aktörerna på marknaden också får taansvar för de externa effekterna och betala för dem.Men och även andra partier vill privati-sera vinsterna men socialisera kostnaderna. Det är detsom är effekten av att marknadens aktörer inte tvingasta hänsyn till de externa effekterna i form av t.ex.miljöförstöring.Vi behöver alltså ett skattesystem som medför attdet som är långsiktigt hållbart också blir lönsamtkortsiktigt. Där är det väldigt centralt att diskuteraskatteväxling, dvs. radikalt sänkta arbetsavgifter och istället höjda energiskatter, råvaruskatter och utsläpps-skatter. Det leder nämligen till att återvinning av deatomer som vi har tagit upp från jordskorpan blirföretagsekonomiskt lönsamt. Vi återanvänder de ato-mer vi har tagit upp i stället för att plockaupp nya. Det var de nya som var grunden till miljö-förstöringen och till hotet mot våra celler. Därför ärskatteväxling viktigt för en långsiktig hållbar utveck-ling.Med skatteväxling blir det också mer lönsamt förhushållen att reparera och underhålla, vilket natur-ligtvis också är grunden för ett kretsloppssamhälle.Skatteväxling gynnar också teknikutvecklingen.Vi kan inte låta och svensk basindustri leva ien skyddad verkstad. Vi måste få miljöteknikutveck-ling - modern utveckling. Det får man inte genomlåga energiskatter och höga arbetsgivaravgifter. Detleder till att man konserverar gammal teknik ochgamla strukturer. Denna konserverande vilja finns hosalldeles för många politiker i denna kammare, inteminst hos och Socialdemokraterna.Herr talman! Jag har talat om det reella inne-hållet i reservation 3 från , och jag yrkarbifall till den.Jag vill också kommentera reservation 1 från densamlade borgerligheten. Att skrivit påden är rimligt. Det finns viss logik i Moderaternasgalenskap. Men kds, och verkar iett avseende litet vilsna.Ni skriver att det är av yttersta vikt att få ned rän-torna. För någon vecka sedan stod vi här i kammarenoch debatterade bankavgiften. Då ville ni införa ettsystem som skulle öka räntorna. Var är logiken?Det låter säkert kul och populistiskt med bankav-gift, men faktum är att den leder till ökade räntekost-nader för småföretag, för lantbrukare och för vanligafamiljer. Jag förstår inte riktigt hur ni får ihop det, omjag skall vara ärlig.När det gäller riskkapital vill ochregeringen att AP-fonderna skall kunna gå in också ismåföretag. Vi i tror inte på den model-len. Även om det känns litet ovanligt att hamna påsamma sida som Per , gör jag det den härgången också. Jag gjorde det också i en fråga förragången vi debatterade.Vi menar att staten inte skall äga i andra fall ännär det gäller naturliga monopol eller när det helt klartgynnar miljön. I övrigt skall staten sätta upp spelreg-ler och ramar. Riskkapital kan vi ordna på annat sätt,t.ex. genom införande av närfonder, och helst framförallt genom att totalt sett sänka arbetsgivaravgifternasom ett led i skatteväxlingen.När det gäller pengar till näringslivet hade denborgerliga regeringen tidigare, och den socialdemo-kratiska , en viss förmåga att gödsla näringslivetmed pengar. Jag tror inte på ett bidragsberoende nä-ringsliv. Men på ett märkligt sätt har man under 20 årgödslat näringslivet med pengar. Det måste vi få slutpå.Därför har vi i flera motioner krävt indragningarav bidrag till näringslivet. Det gäller ochIngenjörsvetenskapsakademien. Är det någon somkan motivera dessa enorma bidrag som vandrar ut tillnäringslivet år , dessutom på ett ganska ospe-cificerat sätt?En av de viktigast sakerna i betänkandet är trotsallt talet om livstidsspecifikation. Det står inte i självabetänkandet så mycket men i en reservation frånMiljöpartiet. Skall vi få ett kretsloppssamhälle somkombineras med goda demokratiska modeller krävsatt marknadsekonomin blir en sund marknadsekonomieller, som vi skulle kunna kalla den, en realekonomi istället för den symbolekonomi som vi lever i. Enlivstidsspecifikation innebär att konsumenterna kanträffa kloka, rationella och effektiva val när de hand-lar. Annars blir marknadsekonomin producenternasegen lilla planekonomi. Det är väl ändå inte så vi skallha det. En marknad förutsätter ju att producenter ochkonsumenter får ungefär samma information om t.ex.varor.Miljöpartiet kräver alltså en lag som säkerställeratt konsumenterna alltid får full information bl.a. närdet gäller vilka naturtillgångar som använts vid pro-duktionen, vilka biprodukter som uppstår, vilka riskersom finns för dem som arbetar med produktionen,vilken energianvändning som har varit och vilkenverkningsgrad som har varit aktuell, skrotningsspeci-fikation och förväntad livslängd. Får man den härinformationen som konsument, kan vi börja tala omen verklig marknad. Men får man inte det, då är dettveksamt.Avslutningvis vill jag säga att alltför många villprivatisera vinster men socialisera kostna-der. är värst i det fallet.Jag står naturligtvis bakom alla våra reservationermen yrkar bifall till reservationerna 3 och 44.Anf. 174 PER () replikFru talman! Jag skall försöka fatta mig kort.Jag vill till att börja med notera de åtgärder somvidtagits för att försöka få i gång mer av kretslopp-stänkande när det gäller produkter och därmed kunnafå återvinning och sätta prislappar på miljökostnader.Jag vågar säga att vi i har kommit utomor-dentligt långt. Därmed inte sagt att det inte finnsmycket mer att göra. Det får vi göra steg för steg.Birger sade att vi skulle vilja privatiseravinster och socialisera kostnader. Jag noterar bara attvar sak skall bära sina egna kostnader och ta sina egnavinster. Det är fullkomligt självklart. Den principenstår vi för.Jag delar gärna uppfattning om attvi skall ha mindre av bidragstänkande i näringslivet.Men jag drar radikalt annorlunda slutsats än vad Bir-ger gör. De stora stöd som går till nä-ringslivet går via arbetsmarknadspolitiken, som stårför av bidragen till företagen för olika typerav anställningar. Ytterligare ungefär en tredjedel ärregionalpolitiskt bidrag. Den sista delen gäller tekniskutveckling, industrirelevant forskning och exportfräm-jande, där jag i synnerhet vill lägga tonvikten på densistnämnda. Vi skall slå vakt om teknikutvecklingen,kompetensutvecklingen hos personalen, dvs. det sombygger upp bra lönenivåer i . Vi skall konkur-rera med kompetens och teknik i stället för låga löner.Anf. 175 () replikFru talman! Det var intressant att höra att PerWesterberg nu tycker att aktörerna på marknaden -det kan vara företag av olika slag - skall bära sinaegna kostnader. Men i går kunde vi höra Bo Lundgrenoja sig över koldioxidskatt och uranskatt. Men det ärjust dessa miljöskatter som innebär att man faktisktfår betala för de externa effekterna. En riktig mark-nadsekonomi innebär ju att man får betala för deexterna effekterna. Så är det inte . Moderaternahar varit motståndare till miljöavgifter och annat.När det gäller teknisk utveckling tror jag inte allspå specialriktade pengar mer än i enstaka fall. I ställetskall vi naturligtvis se till att vi får generella ekono-miska styrmedel som gynnar teknikutvecklingen. Vipolitiker skall inte peta i allting. Vi skall ange ramaroch sjysta spelregler som gynnar det vi vill. Och ärdet skatteväxlingen i sig som leder till teknikutveck-ling. Höjda energiskatter leder naturligtvis till nyenergiteknik och energieffektivisering. Höjda ut-släppsskatter leder naturligtvis till nya produktionsme-toder som leder till mindre utsläpp. Det är genomsådana saker vi skall få teknisk utveckling, inte ge-nom konstgjorda pengar på det sätt som Moderaternahar en viss förkärlek för.Anf. 176 PER () replikFru talman! Sjysta regler, generella regler för före-tagen, säger . Ja, det skall vara sjystaregler.Jag är gärna med på att det kan finnas behov avmiljöavgifter. Men det går inte att sätta ensidiga star-ka avgifter på svenska företag och kanske få produk-tionen flyttad till andra sidan . Det måstevara någorlunda likvärdiga spelregler. Därför är detviktigt att man harmoniserar miljöavgifter, krav påsäkerhet, miljö och produktionen m.m. Det tror jagleder till väsentligt bättre miljöresultat än ensidigaförsök att slå ihjäl svenskt företagande.Detsamma gäller beskattningen av uran och koldi-oxid. Vi måste se till att vi inte bara slår mot svenskverksamhet i stället börjar importera el exempelvisfrån Sosnovy Bor eller något annat ställe, vilketknappast ger några bra resultat.Självfallet skall varje sak bära sina egna kostna-der. Jag vill, fru talman, säga att finns detnågot ett land skall göra för att få bra välfärd, brateknikutveckling och god levnadsstandard är det att setill att befolkningen är välutbildad, att man har kvali-ficerade produkter att konkurrera med. Då får man brautveckling. Det är inte låga löner vi skall konkurreramed. Annars blir vi ett riktigt fattigt land.Anf. 177 () replikFru talman! Det sistnämnda håller jag verkligenmed om. Jag förstår inte varför Per sadedet. Jag tror inte det finns någon här som tycker annat.Det var intressant att Per tycker att viskall konkurrera med välutbildade människor. Då ärdet väldigt tråkigt att vi drar in bortåt 9 miljarder frånkommuner och landsting, vilket bl.a. kommer attdrabba just skolan och utbildningen.