prot · GI0986 · 1995-04-05 00:00:00 — Man är angelägen om att så snart detbara går göra det möjligt för flyktingar att återvändatill sitt hemland.En del tycker att detta låter konstigt mot bakgrundav den diskussion som har förts med frånsvensk sida om de 400 asylsökande som för närvaran-de finns i och som det som sagt pågår dis-kussioner om.Det är inte så konstigt. Det är bara det att manmåste se saken från ett något annorlunda perspektivän det svenska. Då är det lämpligt att ta det eritreans-ka som utgångspunkt.Det finns fortfarande flera hundra tusen flyktingari läger i sedan den tid det var krig i Eritrea.Flyktingarna lever under mycket små och fattiga om-ständigheter. Just ligger också i ett av Afrikasmer oroliga hörn. Ett flyktingläger bidrar naturligtvisinte till att skapa större stabilitet.Det finns alltså anledning, både av rent socialaskäl och av rent säkerhetsmässiga skäl, att göra somden eritreanska regeringen gör, nämligen prioriteramöjligheterna för de människor som lever i flykting-läger i att komma hem.En sådan prioritering är alldeles nödvändig. Detbegriper var och en som har varit i och settlandet. Det är nödvändigt därför att det allra mestfundamentala saknas i . Det saknas mat, vattenoch bostäder.Eritrea gör stora uppoffringar för att se tillatt så många som möjligt av deras medborgare såsnabbt som möjligt skall få komma hem. Men manhar som sagt var prioriterat dem som man uppleverhar det allra värst.Det finns en överenskommelse mellan ochEritrea, såvitt jag kan förstå, som gäller de 400 somfinns här i . Det är en liten del. Arbetet med attförse dessa eritreaner med nödvändiga papper ochidentifiera dem som eritreanska medborgare pågår.Därmed tycker jag att det är självklart att det bi-ståndssamarbete som inletts och som beskrivs i ut-skottsbetänkandet får möjlighet att komma i gång påallvar igen. Det är nödvändigt för att repatrieringenskall kunna genomföras. Jag tror också att det är nöd-vändigt att världen i övrigt samarbetar med pådetta sätt för att skall kunna överleva.Ur detta omvända perspektiv har jag faktiskt väl-digt svårt att begripa varför utskottet väljer att göradenna kommentar.Jag skall inte göra något yrkande på denna punkt.Jag har inget annat yrkande för hemställan än vadutskottet har. Men jag tycker ändå, herr talman, att detvar nödvändigt att göra denna kommentar. Vi kanibland behöva se saker och ting ur ett annat perspektivän vårt eget.Anf. 97 () replikHerr talman! Jag är mycket glad över att har tagit upp frågan om . Jag vill sägaatt vi kristdemokrater när det gäller anslagets storlekhar reserverat oss och vill ge 60 miljoner i stället förde 30 miljoner som utskottet har stannat för på förslagav regeringen.Jag håller fullständigt med om attde problem som har när det gäller att ta hemde hundratusentals - jag tror att siffran 700 000 harnämnts - som finns i är oerhört mycket störreän när det gäller de kanske 400 som finns i Sverige.Många betvivlar den siffran och tror inte att det ens ärså många som finns i . En del menar att detinte är mycket mer än hälften. Det är en sådan oer-hörd skillnad. har så mycket mindre möjlighe-ter än vi att ta vara på alla dessa människor, så att omEritrea prioriterar dem tycker jag att det är helt natur-ligt.Väldigt många av de människor från somfinns här i landet har kommit som mycket unga -redan . De har alltså tillbringat denperiod i livet som är så oerhört viktig här, dvs. närman går från att vara barn till att bli en vuxen ungmänniska, utan utbildning. Jag tycker faktiskt att vihar ett oerhört stort ansvar för dessa ungdomar. Jagtycker därför inte att någon skulle tvingas i väg motsin vilja.Anf. 98 () replikHerr talman! Det är bra att ställerupp på resonemanget, men det vore betydligt mycketbättre om hon hade rått sin partiledare att göra nå-gonting åt konflikten som biståndsmi-nister. Då hade frågan varit betydligt mycket enklareatt lösa. lät man den gå i arv till en ny regering närden hade cementerats.Den socialdemokratiska regeringen har ändå på ettförtjänstfullt sätt bidragit till att knutarna har löstsupp. Det är jag väldigt glad över. Sedan skulle jagockså önska att vi hade haft mer pengar att anslå tillEritrea. Det är ju på det sättet, herr talman, att jumindre partierna i denna kammare är, desto merpengar brukar de ha. Jag är glad över att tillhöra ettstort parti. Det är jag fullt nöjd med. Därför har jaginget annat yrkande än bifall till utskottets förslag.Anf. 99 () replikHerr talman! hör till dem som un-der oppositionstiden hade väldigt gott om pengar iolika avseenden. Det hade också hennes parti , även om det var ett stort oppositionsparti.Åren har gått, och ungdomarna har varit här alltlängre tid. Därför tycker jag att det är väldigt rimligtatt de får stanna kvar. Dessutom har den nuvaranderegeringen försett sig med så stora summor för atttäcka asylkostnader här i landet att man borde ha rådmed det.Anf. 100 () replikHerr talman! Jag tycker att de 400 ärenden somdet handlar om skall prövas i vederbörlig ordning.Många av dem är prövade. Har det tillkommit ytterli-gare skäl sedan den prövningen skall de skälen natur-ligtvis prövas i vanlig ordning.Varken eller jag skall ge löften omatt eritreanerna skall få stanna eller några andra typerav besked. Det kan varken eller jag ståför gentemot dessa människor.Har det tillkommit skäl för någon - har de en star-kare anknytning till nu än när deras ärendeprövades - skall det prövas igen. Det tycker jag är detenda besked vi skall lämna här.Anf. 101 Statsrådet ()Herr talman! Jag vill avsluta den här debatten -som har engagerat oss dubbelt så som denekonomiska debatten gjorde, och i den me-ningen finns det väl ett slags rimlig proportion påsaker och ting - med att hjärtligt tacka er som harengagerat er i denna debatt för konstruktiva uppslagoch en upplysande debatt.Vi har varit eniga om de väsentliga globala ödes-frågorna och också om de prioriteringar i anslagensom regeringen har gjort beträffande fattigdomsbe-kämpning, kvinnors rättigheter, demokrati och folkligdelaktighet. Det är viktigt, därför att biståndets vännerskall inte strida. Det tjänar bara biståndets fiender på.Biståndet får inte blott bli en nådegåva utan måste sesjust som ett instrument för en samlad svensk utrikes-politik för fred, demokrati och utveckling.Vad handlar det då egentligen om?Förutom alla goda bidrag som givits här villjag peka på ett utomordentligt upplysande inlägg avLeif från i en morgontidning. Hanskriver så här:Genom rusningstrafiken går en helt naken man,smutsig och tovig. Ur gapande sår i buken hängertarmar ut. Ingen ens vänder sig om. Mentalsjukhusethade ingen mat, så de släppte ut patienterna. En me-delålders kvinna dyker upp i bilens strålkastarsken.Hon går barfota och håller med krampaktig smärtamed de korsade armarna ihop en gammal blå badrock.Gå inte nära henne! Hon är vacker, men hon är enbomb. Är hon galen? Nej, men hon väntar på att ex-plodera. Utanför mitt fönster har det blivit kväll. Nukommer gatpojkarna och klättrar upp på stjärntaketöver det mörka blöta svalg som är porten på husetmitt emot. De har inget annat på sig än shortsen somfärgats bruna av soporna. De kryper ihop. är det åter vilddjur i djungel, småvilddjur som reder sina nattläger.Om inte vi kan förmå att mobilisera en global ak-tion för att utrota sådana förhållanden över hela värl-den är vi inte värda namnet människa.Denna utslagningens mekanismer verkar på olikasätt över hela vårt klot - i nord och syd och i öst ochväst. De pågår i Bogotà, , , och . Vi måste därför ha den här samsy-nen för att bekämpa fattigdom och alla de tendensertill social utslagning som finns.Herr talman! Allra sist: Vi svenskar kan ändå re-lativt sett känna oss trygga och nöjda med vårt biståndi och med att det är effektivt och uthålligt, men ocksådärför att det räddar liv, lindrar nöd, sätter fart påutvecklingens hjul och ger hopp om en bättre framtidför inte så få människor. Detta får oss också att växasom människor!Anf. 102 MARIANNESAMUELSSON (mp)Herr talman! Eftersom jag efter mitt debattinlägginte har fått något svar på frågan om vad som skullehända med det framtida biståndet och kompletterings-propositionen har jag en konkret fråga till bi-ståndsministern:Finns det i kompletteringspropositionen ytterligarebesparingar på biståndssidan och, om svaret är ja, hurmycket?Anf. 103 Statsrådet ()Herr talman! De besparingar som har angivits idebatten här är de som gäller. Det har alltså gälltfrysningen, och det har gällt indragning av vissa re-servationer för innevarande budgetår. Någontingdärutöver kommer det icke att bli. Därefter skall vibörja vandringen mot enprocentsmålet.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 1 (enprocentsmålet m.m.)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (c)4. res. 3 (fp)5. res. 4 (v, mp)6. res. 5 (kds)Förberedande votering 1:18 för res. 313 för res. 5271 avstod47 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Förberedande votering 2:24 för res. 220 för res. 3264 avstod41 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 3:33 för res. 423 för res. 2252 avstod41 frånvarandeKammaren biträdde res. 4.Förberedande votering 4:75 för res. 133 för res. 4199 avstod42 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:147 för utskottet74 för res. 186 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösternaFör utskottet: 146 s, 1 vFör res. 1: 74 mAvstod: 1 s, 23 c, 18 fp, 17 v, 15 mp, 12 kdsFrånvarande: 14 s, 6 m, 4 c, 8 fp, 4 v, 3 mp, 3 kdsMom. 2 (höjning av avräkning av asylkostnaderna)1. utskottet2. 6 (c, fp, v, mp)3. res. 7 (kds)Förberedande votering:77 för res. 612 för res. 7221 avstod39 frånvarandeKammaren biträdde res. 6.Huvudvotering:222 för utskottet77 för res. 611 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 74 mFör res. 6: 23 c, 19 fp, 18 v, 16 mp, 1 kdsAvstod: 11 kdsFrånvarande: 13 s, 6 m, 4 c, 7 fp, 4 v, 2 mp, 3 kdsMom. 5 (fond för miljöinsatser)1. utskottet2. 10 (mp)Votering:294 för utskottet16 för res. 1039 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 74 m, 23 c, 19 fp, 18 v, 12kdsFör res. 10: 16 mpFrånvarande: 13 s, 6 m, 4 c, 7 fp, 4 v, 2 mp, 3 kdsMom. 43 (biståndspolitisk utredning)1. utskottet2. 21 (fp)Votering:290 för utskottet18 för res. 211 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 73 m, 23 c, 1 fp, 18 v, 16 mp,12 kdsFör res. 21: 18 fpAvstod: 1 mFrånvarande: 14 s, 6 m, 4 c, 7 fp, 4 v, 2 mp, 3 kdsMom. 56 (organisation m.m.)1. utskottet2. 42 (v, mp)Votering:275 för utskottet34 för res. 4240 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 74 m, 23 c, 19 fp, 12 kdsFör res. 42: 18 v, 16 mpFrånvarande: 14 s, 6 m, 4 c, 7 fp, 4 v, 2 mp, 3 kdsMom. 62 (strukturanpassningsprogrammen)1. utskottet2. 45 (c, v, mp)Votering:253 för utskottet57 för res. 4539 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 74 m, 19 fp, 12 kdsFör res. 45: 23 c, 18 v, 16 mpFrånvarande: 13 s, 6 m, 4 c, 7 fp, 4 v, 2 mp, 3 kdsMom. 65 (stöd till dammprojekt)1. utskottet2. 48 (v, mp)Votering:275 för utskottet34 för res. 481 avstod39 frånvarandePartivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 73 m, 23 c, 19 fp, 12 kdsFör res. 48: 18 v, 16 mpAvstod: 1 mFrånvarande: 13 s, 6 m, 4 c, 7 fp, 4 v, 2 mp, 3 kdsMom. 80 (medelsram för )1. utskottet2. 62 (v)Votering:279 för utskottet19 för res. 6212 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottet hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 74 m, 22 c, 19 fp, 13 mp, 3kdsFör res. 62: 1 c, 18 vAvstod: 3 mp, 9 kdsFrånvarande: 13 s, 6 m, 4 c, 7 fp, 4 v, 2 mp, 3 kdsMom. 115 (utbyggnad av )1. utskottet2. 108 (v, mp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 120 (bistånd till )1. utskottet2. 113 (v, mp)Votering:274 för utskottet34 för res. 11341 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 73 m, 23 c, 18 fp, 12 kdsFör res. 113: 18 v, 16 mpFrånvarande: 13 s, 7 m, 4 c, 8 fp, 4 v, 2 mp, 3 kdsMom. 139 (medelsram för bistånd genom folkrörelseroch andra enskilda organisationer)1. utskottet2. 132 (c, fp)3. res. 133 (mp)4. res. 134 (kds)Förberedande votering 1:17 för res. 13330 för res. 134262 avstod40 frånvarandeKammaren biträdde res. 134 ställdes mot res. 132 som biträddes genomuppresning.Huvudvotering:220 för utskottet61 för res. 13229 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 73 mFör res. 132: 23 c, 19 fp, 18 v, 1 kdsAvstod: 1 s, 1 m, 16 mp, 11 kdsFrånvarande: 13 s, 6 m, 4 c, 7 fp, 4 v, 2 mp, 3 kdsMom. 147 (medelsram för stöd till ekonomiska refor-mer och skuldlättnad)1. utskottet2. 140 (kds)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 153 (U-krediter till )1. utskottet2. 147 (v, mp)Votering:272 för utskottet35 för res. 1471 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 72 m, 22 c, 18 fp, 12 kdsFör res. 147: 1 fp, 18 v, 16 mpAvstod: 1 cFrånvarande: 13 s, 8 m, 4 c, 7 fp, 4 v, 2 mp, 3 kdsMom. 176 (total medelsram för biståndet)1. utskottet2. 161 (v)Votering:250 för utskottet18 för res. 16141 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 74 m, 23 c, 6 fp, 1 kdsFör res. 161: 18 vAvstod: 13 fp, 16 mp, 11 kdsFrånvarande: 15 s, 6 m, 4 c, 7 fp, 4 v, 2 mp, 3 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.9 § Vissa tryck- och yttrandefrihetsrättsliga frå-gorFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1994/95:KU14Vissa tryck- och yttrandefrihetsrättsliga frågorAnf. 104 ()Herr talman! Betänkandet behandlar en lång radmotioner från den allmänna motionstiden, både 1994och 1995, alla med anknytning till tryck- och yttran-defrihetsrättsliga ämnen. De gäller allt från vålds-skildringar till grundlagsreglering av frekvensfördel-ning för etermedier.Yttrandefriheten och rätten till fri opinionsbild-ning tillhör de mest centrala och viktigaste inslagen iett fritt samhälle. har en lång och god tradi-tion på detta område. Det enda undantaget har tidiga-re utgjorts av radio- och TV-verksamheten, som varit monopoliserad. Det innebär att det råttförbud mot att sända radio och TV trots att det funnitstillgängliga frekvenser.Den viktigaste rätten till yttrande- och informa-tionsfrihet slås fast i 2 kap. 1 § regeringsformen:Varje medborgare är gentemot det allmänna till-försäkrad:1. yttrandefrihet: frihet att i tal, skrift, bild eller påannat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar,åsikter och känslor.2. informationsfrihet: frihet att inhämta och motta-ga upplysningar, samt att i övrigt taga del av andrasyttranden.Yttrandefrihetsgrundlagen ger grundlagsskydd åtvarje budskap som sänds i radio eller TV. Möjlighe-ten ges dock att ställa krav på innehållet i kommersiellradio- eller TV-reklam. Detta är dock inte särskiltmärkligt, då det finns sådana krav påreklam i pressen. Vad som däremot är märkligt är attdet i yttrandefrihetsgrundlagen ges möjlighet till re-klamförbud genom särskild lag. Det regleras i YGL1:12.Det faktum att det är möjligt att genom särskildlag förbjuda reklam i radio och TV gör att det finnsen risk att den offentliga makten utnyttjar denna möj-lighet. Vi moderater anser att denna möjlighet attinskränka inte skall kvarstå i yttrandefrihetsgrundla-gen.Den frihet som genom YGL garanteras massmedi-er måste dock också anses förpliktigande. På senaretid har utvecklingen inom massmedierna visat påmissförhållanden som ger anledning till oro. Vi mode-rater vill särskilt peka på journalistik som kränkerprivatlivets helgd genom att enskildas privata förhål-landen offentliggörs utan godtagbara skäl. Enligt vårmening borde det undersökas om det finns ytterligareåtgärder som kan vidtas så att de grundläggande pres-setiska kraven upprätthålls.Herr talman! Slutligen vill jag ta upp frågan omfrekvensfördelning för fristående radio- och TV-kanaler och dessas skydd. Den nuvarande regleringeni yttrandefrihetsgrundlagen när det gäller principernaför fördelning av eterutrymmet är enligt vår meningalltför allmänt hållen. Utvecklingen, inte minst efterföregående hösts val, visar att de fristående radiosän-darna behöver ett starkare skydd. Huvudregeln börvara att tillgängliga frekvenser erbjuds på marknadenoch försäljs via auktion eller anbud. En parlamenta-risk utredning borde därför få i uppdrag att föreslå ettgrundlagsskydd enligt de principer som är angivna ireservation 6.Herr talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillreservation 6 samt i övrigt till de delar av utskottetshemställan som inte berörs av moderata reservationer.Anf. 105 ()Herr talman! Det betänkande vi nu diskuterar be-handlar många viktiga frågor om yttrandefriheten. Detberör flera delar när det gäller mediepolitiken och dennya informationstekniken. Jag är glad över det ny-mornade eller återuppväckta intresset för yttrandefri-hetsfrågor, speciellt när det gäller offentlighetsprinci-pen, som har kommit som ett resultat av vårt medlem-skap i EU. Vi svenskar har upptäckt att vi faktiskthar en mission att fylla runt om ute i Europa.Samtidigt har vi fått många exempel på att det intestår helt rätt till här hemma i vårt eget land. Det rap-porteras om anställda i den offentliga sektorn som intevågar påtala missförhållanden eller gå ut och föradiskussion om den offentliga verksamheten. Manvågar inte använda sin yttrandefrihet och sitt medde-larskydd. Det sägs att de i vissa fall är rädda för re-pressalier.Det är viktigt med insyn och öppenhet i den of-fentliga verksamheten. Vi vet sedan gammalt att detfinns en osäkerhet och ibland t.o.m. en okunnighet utebland kommunerna och hos våra myndigheter när detgäller yttrandefrihetsfrågorna. Den bolagisering avkommunal verksamhet som vi har sett under det se-naste året har varit av ondo i det här avseendet. Dethar bidragit till en ökad slutenhet. Vi i Folkpartietanser att verksamhet skall bedrivas i detraditionella former som vi är vana vid.Om man anser att man skall lägga ut en verksam-het på bolag bör man i stället pröva en privatisering.Möjligen har den här bolagiseringen medfört en posi-tiv effekt. Vi har infört offentlighetsprincipen ochmeddelarskyddet i kommunala bolag. Det öppnar i sigkanske en väg så att vi också kan få ett medde-larskydd i rent privata företag.Vi tycker att det nu är dags att åter ta nya tag i denhär frågan. Därför vill vi ha en ny utredning. Denkommunala bolagiseringen kanske kan bidra till att viockså får en ökad öppenhet i rent privata företag. Iövrigt är våra förslag i de här avseendena tillgodosed-da genom att man nu utvärderar och ser över dengrundlagsskyddade rätten till insyn. Vi har fått sär-skilda utredningar för det.En rad förslag förs fram i motioner om hur manskall främja den nya informationstekniken, och det ärbra. Det är viktigt att regeringens äraktiv. Vi har också kunnat notera att det finns behovav att se över våra regelverk, inte minst med tanke påyttrandefriheten. Utskottet hänvisar de här motionernatill de utredningarna.Det finns dock en plump i regeringens handlande,nämligen att man inte vill utreda ett grundlagsskyddför de fria radio- och TV-kanalerna. Efter att ha suttiti har regeringen förbjudit den sittandeutredningen att behandla grundlagsskyddet för denfria radion och TV-n. Man kan säga att det här är ettutslag av Socialdemokraternas bristande mediepolitik.Man har aldrig haft någon och har inte heller nu skaf-fat sig någon. Det handlar om tövan och destruktivitetnär det gäller de fria medierna. Man är rädd för dennya friheten. slår man till mot public ser-vice-företagen. Senast fick vi höra att man villslå till emot pressen via moms.Det här är en total omläggning ifrån den borgerli-ga regeringen. Vi vill å ena sidan främja friheten ochta bort monopol och å andra sidan värna public ser-vice och främja medierna.Herr talman! Med rätta finns det anledning attkänna en stor oro för det våld som breder ut sig, sär-skilt bland unga människor. Det finns naturligtvismånga orsakssamband. Men det är också viktigt att vikan skydda barn och unga från våldsfilmer. Föräld-rarna har ett stort ansvar, men även vi som beslutsfat-tare måste kunna hjälpa till. Vi skulle redan i dagkunna fatta beslut om en ny åldersgräns förbio och förbud mot utlämning av våldsvideo till ung-domar under . Åldersgränsen skulle alltså höjasfrån 15 till . Det är obegripligt att det inte går attfå majoritet för det här. Det har utretts. Remissmotta-gandet har varit positivt, och det ligger en nästanfärdig lagrådsremiss på Kulturdepartementet.Om det här förslaget genomförs kan också vux-encensuren för film som visas på bio tas bort. Det harsom alla vet spelat ut sin roll. Det är en viktig symbol-fråga att nu kunna ta bort de sista resterna av censur ivår lagstiftning. Det har faktiskt hänt en del sedan1911 då censuren infördes.Herr talman! Jag yrkar bifall endast till reservation2.Anf. 106 ()Herr talman! Åsikts- och yttrandefriheten är enomistlig del av ett demokratiskt statsskick. Det är engrundinställning som alla partier delar. Det fria utby-tet av meningar, en öppen och frispråklig debatt,offentlighetsprincip, meddelarskydd och en utomor-dentligt vid frihet för konstnärliga uttryck är grundpe-lare i vårt lands sätt att fungera. Därmed inte sagt attdet inte finns problem.Yttrandefriheten i vårt land skall inte "idylliseras".Starka ekonomiska resurser eller en maktposition isamhället ger större möjligheter att nå ut i samhälls-debatten. Principen om allas lika rätt strider alltid iklassamhället mot de olika möjligheterna. Och det ärett problem, inte minst när klasskillnaderna ökar.Kampen för att vidga yttrandefriheten till folket gårdärför hand i hand med kampen för en ekonomisk ochsocial utjämning och ekonomisk demokrati.Grundinställningen för oss i Vänstern är och harvarit att eftersträva en vidgning av gränserna för ytt-randefriheten. måste vi vara uppmärksam-ma på att yttrandefriheten också kan missbrukas. Dethandlar om våra möjligheter att föra olika uppfatt-ningar till torgs, att kritisera, att analysera, att debatte-ra, att ifrågasätta makthavare, att söka övertyga våramedmänniskor och att ge uttryck för vår kreativitetoch våra drömmar i alla skeden i livet.Vi har i mycket vida gränser och är igrunden mot censur. Det är en god inställning. Film-censuren är ett undantag. Jag delar att den måste bort, men den existerarinte i ett vakuum.Vi ser hur våldet i samhället ökar. Det ärnaturligtvis ett uttryck för en allt bistrare social verk-lighet, och det finns många orsaker till hur samhälletutvecklas, inte minst för våra ungdomar, i både socialtoch kulturellt avseende.En del av orsakerna till det ökade våldet kan manockså finna i våldsförhärligande och våldsspekulativaskildringar på film och videogram. Det finns starkaekonomiska intressen som tjänar på denna spekulationnär det gäller underhållningsvåld. Det i sig påverkarattityder. Att i detta läge ta bort ett instrument somstävjar de värsta våldstendenserna på film vore felak-tigt. Marknadens s.k. självsanering har ännu inte visatnågra imponerande resultat. Tvärtom tror jag att sam-hället måste göra en markering mot det spekulativavåldet och våldsförhärligandet. Det handlar ju ommedmänniskoföraktande våldsskildringar. Därför börfrågan om en förhandsgranskning av våldsskildringarockså när det gäller videofilmer än en gång prövas.De tillhör ju den breda, sociala och kulturella miljösom bidrar till att t.ex. ungdomsvåldet frodas.Att införa en åldersgräns är kanske positivt, men inuvarande läge är det en otillräcklig insats.