prot · GI0958 · 1995-02-09 00:00:00 — Landsting och kommuner anpassarofta sina stödformer efter , eller stödenkan t.o.m. villkoras, så att man är berättigad till stödfrån den ena om man har fått stöd från den andra ochannars får man inget alls.Just för att kunna stödja det nya, det experimentel-la, det smala behövs alternativa finansierings- ochstödvägar. skulle kunna ge möjlighettill detta. Uttalanden från ansvarigt statsråd om ensamordning och anpassning till finner vimoderater därför illavarslande.För att markera hur viktigt vi tycker att det är medolika och från varandra oberoende stöd till kulturenföreslår vi i en av våra kommittémotioner en"svenskarnas kulturfond", och vi pekar också på defonder som skapas i olika delar av landet för attstödja såväl särskilda sektorer inom kulturlivet, t.ex.den i många avseenden styvmoderligt behandladefilmen, som generella kulturfonder.Vi önskar ett samhälle präglat av en andlig odlingsom har sin grund i västerländska humanistiska vär-deringar. I ett sådant samhälle sätts bildningen i dessvidaste bemärkelse i centrum. I ett sådant bildnings-arbete är boken det viktigaste instrumentet. Det är föross en självklarhet med en god biblioteksservice överhela landet. För såväl ungdomsskolans som vux-enutbildningens elever, och inte minst för de uddaautodidakter som ofta har varit de som fört samhälletframåt, är biblioteken omistliga.Det finns som vi ser det inget skäl att reglera dettai lag. När Socialdemokraterna tidigare var i rege-ringsställning motsatte de sig en sådan lagreglering.Jag vet att och jag hade ungefärsamma motiveringar till att inte lagstifta. Det blir mednaturnödvändighet en minimilag, biblioteksutform-ningen kommer att konvergera och riskerar att utar-mas, förnyelsen riskeras, och frågan är vem som skallövervaka, dela ut påföljder, etc. Dessutom utgör detytterligare ett ingrepp i den kommunala självstyrelsenoch ett avsteg från den subsidiaritetsprincip som skallvara vägledande för som EU-land. Socialde-mokraterna är välkomna tillbaka till sina tidigare - idenna fråga - sunda åsikter och insikter.Herr talman! Den korta tid som står oss till budsför inlägg i denna debatt medger varken att vi går pådjupet i enskildheter eller att vi belyser hela det vidaspektrum av frågor som är föremål för behandling iriksdagen. Men att dessa frågor är många och viktigahar vi i utskottet fått för oss väl belyst både vid tisda-gens överläggningar med kulturministern och vid detstora antal uppvaktningar som vi har fått taemot.Ett skäl till att det råder något av stiltje i kulturdis-kussionen är ju att alla väntar på den stora kultur-utredning som i vår skall lägga fram sitt betänkande.Men vi anser inte att man bara kan vänta och se.Kulturen är i ständig rörelse, och det finns skäl attgöra omprioriteringar i propositionens förslag, attbetona regionsaspekter och annat. Våra moderataalternativ finns ingående redovisade i såväl enskildasom kommittémotioner rörande bl.a. kulturens rollgenerellt, etermediernas uppgift och folkbildningensutveckling, frågor till vilka vi får anledning att åter-komma i såväl utskott som kammare.Anf. 137 ()Herr talman! Barndom och ungdom går inte i re-pris. Detta är mycket sant, och det är kanske det ut-tryck som jag minns bäst från det stora antal upp-vaktningar av en mängd olika kulturorgan som vihade i utskottet . Nej, barndo-men och ungdomen går inte i repris, och det är därförsom det är så oändligt angeläget att vi politiker görvad vi kan för att ge barn och ungdomar förutsätt-ningar att utvecklas positivt.Utmaningarna är stora. Det tilltagande våldet,främlingsfientligheten och det destruk-tiva utbudet i den mediekarusell som utvecklas i enrasande fart är några utmaningar. Internationalisering-en och den nya tekniken är andra, och det finns ocksåen mängd andra saker.Vi i är övertygade om att kultur riktadmot barn och ungdomar har en avgörande betydelseför att stimulera ungdomars kreativitet och kritiskatänkande och förbättra deras möjligheter till egetskapande och framför allt deras möjligheter att stärkaden egna identiteten. Barnets iver att upptäcka, kännaoch uppleva med sina sinnen och skapa med sinahänder måste få utrymme. Barnen behöver stimulansoch upplevelser för att lära sig nya begrepp och ut-veckla ett levande och mångskiftande språk. Barnmåste få utvecklas genom fantasi och skapande. mellan handen och hjärnan, blandningen avteori och praktik, av skapande och inlärning är nöd-vändigt och en förutsättning för att man skall kunnautvecklas som individ. Om man i skolan ensidigtinriktar sig på teoretisk kunskap riskerar man att mis-sa det kunskapsmål som man har satt upp.Vi är också övertygade om att det här samspelet ären förutsättning för utvecklandet av den entreprenö-randa, den företagsamhet och de nya uppfinningar ochinnovationer som är så nödvändiga för att vi skallklara av vår tids stora överlevnadsfrågor. Och kultu-ren spelar en mycket viktig roll i allt detta.Därför var det mycket positivt att få höra allavittnesmål om ökad inriktning på barn och ungdomarav alla dem som uppvaktade oss. Det gäller teater-,dans- och musikgrupperna, det gäller författarna, detgäller länsmuseerna och kopplingen mellan skolor ochkulturarv, och det gäller självfallet också mycketmycket mer.Ett exempel som jag vill nämna här är den upp-följning av som nu planerar - helt riktad mot barn och ung-domar. Slöjdtåget låter barn och ungdomar pröva påslöjd på ett för dem nytt sätt, det låter dem upptäckalevande material och skapa själva.Herr talman! Kulturen är allra viktigast under svå-ra tider, när människor har det svårt och känner oroinför framtiden. Därför sägs det ofta att det är just dåsom kultursatsningarna skall vara som kraftfullast.Det har varit ganska svårt att leva upp till, men det ärdesto mer glädjande att kunna konstatera att kulturenunder förra mandatperioden fick mer pengar irad, vilket var unikt bland alla anslagsposter underden svåra ekonomiska krisen. Man kan säga att kultu-ren har sluppit relativt lindrigt undan den här gångenockså. Det handlar om oförändrade anslag, relativtsmå nedskärningar och i en del fall ökade summor.De 235 miljoner som skall gå till att ta hand omdet s.k. vårdberget är en nysatsning som vi välkom-nar. Jag vill i det sammanhanget understryka det somvi säger i vår motion och som bekräftades av de före-trädare för länsmuseerna som vi träffade , alltsåatt även andra museer och föremålssamlingar ute ilandet, även det som inte har statligt stöd, skall få varamed i det här projektet.Kammaren har debatterat välfärdenoch hur vi skall kunna få ett hållbart välfärdssystemför alla i hela landet. huvudidé i det avseen-det är grundtrygghet. Jag menar att kulturpolitikenockså skall ha drag av grundtrygghet. Jag menar dåinte att det skall vara fråga om någon sorts utslätningoch uddlöshet och likartad kulturpolitik överallt, utanatt alla människor skall ha möjlighet att ta del av ettkulturutbud av hög kvalitet.Självklart är de viktigaste medierna då skolan, ra-dio och TV och biblioteken. Också i övrigt är detnödvändigt med en bättre spridning ute i landet avkulturresurser, t.ex. vad gäller den verksamhet sombedrivs vid våra nationalscener.Jag vill inte ha någon motsättning mellan Stock-holm och det övriga landet. Men vi kan konstatera atten oerhört stor del av kulturresurserna faktiskt går tillStockholm. Jag tror att det vore nyttigt med en vissomfördelning. Det kan leda till ett nytänkande som ärbra.Det finns säkert stor anledning till omprövningarnär det gäller de olika kulturanslagen. Det viktigasteär ändå att nå de mål som vi sätter upp, att på bästasätt använda begränsade resurser. är hela kultur-politiken föremål för en utredning. Därför har vi istort sett accepterat budgeten. Vi har gjort vissa om-fördelningar till förmån för barn och ungdomar, somjag talade om . Vi menar t.ex. att Operan -som är en av våra viktigaste nationalscener och varspublik till största delen kommer från medomnejd - nu måste ta sitt ansvar och föra ut den fan-tastiska konstform som operan är till barn och ung-domar i hela landet. Man skall alltså åka ut till skolor-na. Vi gör en omfördelning på 20 miljoner.Det som kanske diskuteras mest är medierna. Jagvill bara säga att vi är fullt införstådda med att manmåste göra besparingar även när det gäller allmänte-levisionen och allmänradion. Men vi är inte bereddaatt gå med på de stora nedskärningar som föreslås.Vi vill ha en beredning för att se hur vi på bästa sättskall tillgodose public service när det gäller radio ochTV i framtiden.Anf. 138 ()Fru talman! Från hällristning till dagens multime-dier finns det en obruten kedja av kulturyttringar. Viär en av länkarna i denna kedja, här och i dennakammare. För att rätt kunna förvalta och vårda dennaarvskedja måste vi ha en generös och också genom-tänkt kulturpolitik. Jag tror inte, som , att det fixar sig av sig självt. Jag tror på ett de-mokratiskt och politiskt styrinstrument.Sverige står stark som kulturnation genom att vihar haft en framsynt satsning på bl.a. barnkultur. Detgäller framför allt skolan, som kanske är vårt viktigas-te kulturinstrument. Det är viktigt att inte bara seskolan som en förmedlare av färdigförpackad kun-skap. Skolan måste också lämna utrymme för egetskapande. Jag citerar : "Fantasi är viktigare änkunskap".Något tämligen unikt för är våra kommu-nala musikskolor. De har utgjort en utmärktplantskola - kultur betyder ju odling. De har givit ossinternationella operastjärnor och rockmusiker.Grupper som Ace of Base, Dia Psalma och Roxet-te ger landet både exportinkomster och PR. Dekommunala musikskolorna har gjort att det finns enbred bas av ungdomar från alla samhällsklasser somutövar musik. Inte minst har invandrarna gett detsvenska musiklivet ett välbehövligt vitamintillskott.Kulturen har inget fosterland, utan kulturen kananvändas för interaktion som för folkgrupper ochländer samman. Detta är ett unikt medel som vi bättreborde ta vara på, fru talman.Det har nått mig att skådespelarna på Dramatenhar starka önskemål om att spela teater i Sarajevo.Det finns en önskan om att sätta upp den . Jag tycker att det är ettalldeles utmärkt initiativ.En annan del av barnkulturen där har enfin kulturtradition är litteraturen. Svenska barnböckeroch svenska barnboksförfattare är välkända långtutanför landets gränser, och det gäller faktiskt intebara framhäver ofta offentliga satsningarsom ett medel för att nå en bred allmänhet. Offentligasatsningar på bl.a. barnkultur är viktiga eftersom barninte själva kan göra sin röst gällande på en marknad.Exempelvis drabbar en snål inställning till bibliotekenofelbart de barn som inte kommer från miljöer därboken spelar en central roll.De välbeställdas barn klarar sig alltid. Men debarn som är uppvuxna i miljonprogrammets förorts-områden, som jag själv, har inte alltid den kraft sombehövs för att komma fram till bokhandelsdisken. Dehar inte heller de ekonomiska förutsättningarna. Där-för välkomnar en bibliotekslag.Vänsterpartiet har i sin kulturmotion framhållitvikten av samordning mellan skola, barnomsorg,bibliotek och föreningsliv. Vi har också föreslagitsatsningar på ett barnkulturcentrum i . Detskulle med en liten insats kunna ge mycket tillbaka.Det skulle kunna fungera som en resurs och ett före-döme för hela landet.Den här veckan, liksom många andra veckor, ärinte kulturhuvudstad i . Trots att del av de statliga kultursatsningarna görs i Stock-holm finns det även ett rikt kulturliv ute i landet.Jag tänker främst på och på filmfestiva-len där som lockar tusentals besökare och bjuder påen alldeles speciell atmosfär för den som är filmbiten.Göteborg har också blivit huvudstad för den bokmässasom nu är en obligatorisk begivenhet för många kul-tur-och litteraturintresserade i landet. är ocksåen kulturhuvudstad, men även i de mindre kommu-nerna lever kulturen. Min förhoppning är att Eskilstu-na, med de speciella förutsättningar som finns förbarnkultur, också skall utvecklas till ett nationelltcentrum.Ett rikt kulturliv till trots är radio och TV förmånga de viktigaste kulturförmedlarna. är eter-medierna lika viktiga som kyrkan var under stor-maktstiden. Hur våra etermedier skall utvecklas är enfråga som borde komma högt på dagordningen.I mycket delar vi socialdemokraternas grundläg-gande syn på kulturpolitiken. Vad gäller allmänradionoch allmäntelevisionen beklagar vi dock att socialde-mokraterna har haft så bråttom. Man borde ha invän-tat . Det här är ett förhastat beslut.Det är också tveksamt att använda samma bespa-ringsmall som för statsförvaltningen. Det är helleringet tvivel om att det här kommer att leda till sämreprogram och att allmänföretagen får svårare att kvali-tetskonkurrera med de reklamfinansierade medieföre-tagen.Avslutningsvis skulle jag vilja ställa en fråga tillLennart . Man har i sitt program klara och rakaåsikter om mediepolitiken. Jag ser att min taletid ärslut. Jag får återkomma . 139 () replikFru talman! första påståen-de föranleder mig att upprepa vad jag sade i mittinledningsanförande. Hon har tydligen inte lyssnat pådet.Kultur kan aldrig skapas genom politiska beslut.Den formar sig själv. Kulturens innehåll får aldrigvara föremål för en politisk styrning. Detta trodde jagatt vi skulle vara överens om.Många av kulturskaparna, som rent politiskt stårCharlotta Bjälkebring nära, tror jag i det här samman-hanget står närmare mig. Man vill gärna ha stöd meninte styrning. Vi skall bry oss om men inte lägga oss i.Det är en väsentlig skillnad.I de samhällen som har stått CharlottaBjälkebring och hennes parti nära - även om mannumera vill förneka det - har den politiska styrningenoch manipulationen av kulturen varit mest utmärkan-de för kulturpolitiken.Charlotta Bjälkebring nämnde två företeelser iGöteborg. Det gläder mig som göteborgare. Filmfes-tivalen är tillkommen på initiativ av inte genom några politiska beslut. ärtillkommen på initiativ av och inte genomnågra politiska beslut.Det gäller att skapa en sådan anda och atmosfär attdessa fria själar verkligen kan ta initiativ. Sedan skallman stödja dem från samhällets sida när det behövs.Men framför allt skall vi se till att vi har en öppen, frioch skapande atmosfär. Det är det viktigaste. Charlot-ta Bjälkebring tog upp bibliotekslagen. Jag skullegärna vilja veta från någon av bibliotekslagens till-skyndare vad det är som den skall ge. Vad skall stå iden lagen? Det skulle jag gärna vilja veta. Som jagsade tidigare kommer det att röra sig om en minimilagsom kommer att leda till en konvergering: Alla biblio-tek kommer att likna varandra. Alla vet att mängd avenfald inte är detsamma som mångfald. Det tycker jagman bör tänka på.Vi kan vara överens om en sak, och jag, nämligen att skolan är det viktigasteinstrumentet. Där kan man både genom metodik ochinnehåll se till att alla får ta del av kultur, så att dedärmed också som vuxna kan bedöma vad man börägna sig åt i det avseendet när det gäller både att tadel i och ta del av kulturen.Anf. 140 ()Fru talman! Jag tror att och jag harvissa svårigheter att förstå varandra. Jag anser ocksåatt kulturen måste komma inifrån varje människasjälv. Men det är inte detsamma som att det inte skallfinnas en demokratisk process som uppmuntrar ochstimulerar och leder till en dialog.När talar om hur deras styrning skallgå till handlar det om t.ex. att ha auktioner på radiooch TV osv. Det leder till att de som är köpstarka ochhar bättre utbildning och annat får möjligheter till ettstörre utrymme i kulturpolitiken. Detta vill jag kom-ma ifrån. Jag vill att en demokratisk politisk styrningskall leda till en mer jämlik kulturpolitik.Anf. 141 ()Fru talman! Vem som förstår vem skall vi kanskeinte debattera. Jag skulle kunna säga både det ena ochdet andra, men uppenbart är att i sitt första anförande att hon inte ville ha styr-ning.Nu talade hon om en demokratisk process. Jagfrågar mig: Hur skall en tavla kunna komma till ge-nom en demokratisk process? Hur skall en pjäs kunnasättas upp genom en demokratisk process? Det är juinte så kultur skapas. Men det är precis vad CharlottaBjälkebring säger.När det gäller jämlikhet i de här sammanhangenskulle jag vilja rekommendera läsa en väldigt bra bok, skriven av en socialdemo-krat förresten, , dansk statsvetare. Bokenheter "Varför demokrati?" I den reder han ut begrep-pen och det felaktiga utnyttjandet av uttryck som"kulturell demokrati". Han tar också i de här sam-manhangen avstånd från denna typ av jämlikhetsvär-deringar, därför att det är inte vad det rör sig om närdet gäller kulturellt skapande.Kulturen skapar vi själva gemensamt genom attbåde delta i den och och ta del av den. Det är ett spelmellan mottagarna och sändarna av kulturella aktivite-ter. Det är ingenting som vi kan fatta beslut om idenna kammare.Skulle vi försökt fatta beslut här i eller iandra politiska församlingar jag tillhört om kulturensinnehåll, skulle jag ha vänt mig emot det med allstyrka. Sådana beslut har inte där att göra.Sedan är det en annan sak att vi måste skapa ettsådant kulturellt klimat, ett allmänt demokratisktklimat i samhället, att det är fritt för alla att kunnaskapa. Så har det inte varit , och det är detta vivill förbättra.Det hade varit bättre att ha-de talat om vad hon menar med styrningen i stället föratt ta exemplet med auktionerna om radio och TV.Det skulle vi kunna ha en särskild debatt om.Anf. 142 CHARLOTTABJÄLKEBRING (v)Fru talman! I värld är det ändåpengarna som styr. Jag vill ge ett exempel på vad jagmenar. Låt mig ta exemplet . Där gick det sålångt att populisten och miljardären medhjälp av sina egna tidningar och TV-kanaler gjorde enblixtkarriär och faktiskt lyckades bli premiärminister.Han hade hela kulturnätet i sin hand och det varpengarna som styrde. I har vi fortfarande enpolitisk styrning av detta. Om denna styrning tas bortfrån vår allmänradio och allmän-TV så är risken storatt det blir som i även här i . Det är detjag menar, och det är det jag är rädd för.Anf. 143 ()Fru talman! Föregående replikskifte gav en brainledning till det anförande jag tänkte hålla. Jag hadetänkt ställa en rad frågor och belysa en del problemutifrån ett mycket personligt perspektiv dvs. som ungoch som invandrare. Detta kommer inte att bli någonsnyfthistoria för att kasta skulden på fyrtiotalister,femtiotalister eller andra, eller att begråta invandrar-nas situation i allmänhet.I den dagliga debatten möts vi ständigt av nya be-vis på det ökande våldet i samhället och ett ytterligarehårdnande samhällsklimat. På detta kan vi även se enmotreaktion. Folk samlas för att protestera mot våldet.Det har även föranlett att man förde på tal att ha ensärskild debatt i om våldet, även om dennadebatt av olika anledningar inte blev av.Orsakerna till det ökade samhällsvåldet sägs varaflera, men särskilt påtalas arbetslösheten som en vä-sentlig faktor. Till detta vill man lägga det mångkultu-rella samhället i sig, dvs. det stora antal invandraresom tillkommit , men även att pap-porna inte är tillräckligt närvarande. Därmed har manäven lyckats lägga en socialpsykologisk dimension tilldet ökande samhällsvåldet.Om pappornas roll har diverse personer uttalat sig,vars ord tydligen skall väga tyngre än andras, efter-som de menas ha ett speciellt anseende när det gällerdenna fråga.Jag kan inte godta de här förklaringarna till dethårdnande samhällsklimatet och det ökande våldet,inte heller att den dominerande protesten bör riktasmot våldet i sig och inte mot de bakomliggande orsa-kerna.Inom politiken talar man gärna om att sjukdomenskall angripas framför symtomen, även om man gi-vetvis vänder sig mot symtomen också, men framförallt mot sjukdomen. Även om det är en sliten bildmåste man vara extra tydlig i de här sammanhangen.Det räcker inte med att protestera mot antalet knivarute på stan, utan man måste protestera mot orsaken tillatt dessa knivar cirkulerar.Ett påtagligt problem är rasismen. Jag fanninget bättre tema att ta upp rasismen under än kultu-ren. Rasism är kulturell intolerans.Rasismen kan knappast bero på arbetslösheten.Den var stark redan före den ekonomiska krisen iSverige.Hur växer sig sådana här tendenser starkare? Närdet finns anledning att sparka nedåt i stället för uppåt,som det klassiskt heter. Sådana tendenser växer närden starkes lag gäller, när en ökad kommersialiseringsker och när det blir svårare för små människor atthävda sig och maktlösheten växer.Jag växte själv upp med naturprogram som Malm-colm, där jag fick se larver utvecklas till fjärilar, ochjag fick se gurkor prata. Det ärnågot som har lämnat flera av mina jämnåriga klarttraumatiserade, men för mig var det mycket positivt.Om jag jämför dagens kulturella utbud för barn meddet som fanns när jag själv växte upp så måste jagsäga att det har skett en otrolig nedgradering av kvali-teten.Varför har det skett? Varför har vi har en sådankulturdekadens i utbudet av barnprogram ? Det borde vara tvärtom, så att utvecklingengår framåt.Därmed vill jag återkomma till vad man säger om defrånvarande fäderna. Jag tror inte att det är avsakna-den av manliga förebilder som är problemet, att från-varon av manliga förebilder i deras närhet gör att ungamän måste ta till sig de kommersiella förebilder somt.ex. Problemet är att just de vanliga männen- och även kvinnorna - och vuxna människor, om viskall generalisera, har en ovanligt stor tolerans motolika tendenser som just den starkes lag via kommer-sialiseringen. Då måste jag även påtala en annangammal sliten klyscha: Det finns inga dåliga elever,bara dåliga lärare. Därmed får vi det samhälle vi för-tjänar.Problemet är den stora tolerans som finns frånetablerat håll, dvs. politiker och samhället i stort, förschablonartade bilder av t.ex. invandrare. Det måsteskapas en levande diskussion om denna fråga. Fråganär hur det skall gå till.Medier har en otrolig makt. Frågan är hur vi kanpåverka medierna. Mediernas ekonomiska situation kan beskrivas som en oligopolställning.Medierna är en grundpelare i en demokrati, dvs. Därför finns det anledning att fråga sig om vihar någon moralisk rätt att styra medierna. Enligt minåsikt har vi inte det. Medierna måste alltid vara fria,men det måste finnas ett betydande spektrum av olikamedier som kan garantera att vinklingen inte styrsalltför mycket av dem som redan har makt.I delas det ut presstöd till mindreoch större tidningar. Men ökat ekonomiskt stöd kaninte ses som enda sättet att förebygga en centralise-ring. Det finns även problemet om huruvida man skallbetala ut mer pengar till en tidning som ingen villläsa.Jag är inte här för att ge svar. Jag kan inte det.Men jag vill ta upp frågeställningarna. Problemet ärpolitikers och makthavares roll i det kulturella utbudetoch av de värderingar som styr samhället.I är det numera förbjudet för unga flick-or att bära slöja, dvs. för dem som har en muslimskövertygelse. Men ingen fransman skulle någonsinkomma på idén att förbjuda skolungdomar att bära ettkors runt halsen. Det är en klar kulturell intoleranssom inte får drabba . Vi måste reagera motdetta. Frågan är bara hur och på vilket sätt.Anf. 144 ()replikFru talman! Det var ett intressant anförande, ElisaAbascal . Det rörde ett problem som vi allatycker är svårt. Jag har funderat över vad orsaken kanvara till att det hela ser ut som det gör. Precis somElisa tror jag inte heller att det finns enenda orsak eller två orsaker till att samhället är somdet är. Men det är säkert olika saker som samverkar.Jag har en känsla av att allting händer så snabbt. Detsker snabba förändringar i samhället. Jag tror attmånga ungdomar känner rotlöshet och inte har enegen identitet. Det är därför som vi i är såangelägna om att satsa på kultur för barn och ungdo-mar. Vi skall bemöta de destruktiva krafterna i medi-er.Medieutbudet har ökat, och det är alldeles fantas-tiskt. Men kvaliteten har, precis som säger, utarmats en hel del.Jag tror inte att det är särskilt lyckat att det finnssegregerade bostadsområden, så som det ser ut i dagoch som diskuterades i den föregående debatten. Vibehöver ha en bättre blandning mellan människor frånolika kulturer.