prot · GJ096 · 1995-10-11 00:00:00 — Det är först genom förslaget i proposi-tionen om en ny inriktning av totalförsvaret som manpå ett genomtänkt sätt tar fasta på förändringarna i våromvärld - allt det positiva som har skett men också denya hot och risker som utvecklingen för med sig.Vårt militära försvar skall kunna avhålla från ochmöta ett angrepp på vårt land. Men det är svåra-re än det var under det blockkonfronta-tion att förutse de politiska och militära omständighe-terna kring en väpnad stormaktskonflikt som Sverigeskulle kunna dras in i trots vår militära alliansfrihet.Ingen vet hur ett eventuellt angrepp på skullekunna se ut , och vi kan inte planera efternågot syntetiskt konstruerat anfallsscenario. Därförmåste vårt militära försvar vara modernt och flexibeltoch kunna anpassas efter förändrade politiska ochmilitära förhållanden i vår omvärld.Detta, att vårt försvar skall ha förmåga till an-passning, är en bärande princip i regeringens förslag.Denna princip är lika gammal som krigshistorien, menden är nydanande i modern svensk för-svarsplanering. Jag utgår från att den kommer att sättasin prägel på den framtida planeringen av vårt försvar.Nu säger somliga att anpassningen inte kan ge-nomföras om det verkligen gäller, att vi i stället måstege upp alliansfriheten om vi nu drar ner på försvaret.Jag tycker att det både är ett uttryck för uppgivenhetoch en nedvärdering av vårt försvar . Någotmåste vi väl ändå ha fått för alla de miljarder som vivarje år har satsat på att just få ett modernt försvar.Jag för min del vet att vi har ett bra försvar och attvi kommer att ha ett bra försvar också avdagens försvarsutgifter. Vi kommer också efter dennamåttfulla besparing att ha en god grund för anpass-ning i händelse av ett förändrat säkerhetspolitisktläge. Alliansfriheten är vårt viktigaste medel för attäven slippa dras in i ett krig. Det vetsvenska folket, och därför sluter en överväldigandemajoritet av vårt folk upp kring den militära allians-friheten. Den är inte till salu eller förhandlingsbar.Den militära alliansfriheten är inte, som somliga görgällande, något man köper eller säljer för eller 4miljarder mer på försvarsbudgeten.Jag vill med kraft framhålla att det kallakriget inte har ersatts av den eviga freden. Kriget iBosnien påminner oss om att vår egen kon-tinent, , på samma sätt som andra delar avvärlden härjas av väpnade konflikter, där åldringarslås ihjäl, kvinnor våldtas och barn svälter. Den de-mokratiska utvecklingen i är kantad avmånga problem och osäkerhetsfaktorer. Jag har sagtmånga gånger denna höst att jag skulle ha känt migbetydligt lugnare om vi hade haft av demokra-tisk utveckling i Ryssland.Men stabil fred och säkerhet kan byggas bara pågemensam säkerhet. krävs ett gemensamtansvar för freden och säkerheten, och regeringenföreslår därför att väsentligt skall förbättraförmågan att delta i fredsfrämjande insatser genominrättandet av försvarsmaktens internationella styrkaoch genom skapandet av civila internationella styrkorför humanitära insatser.Säkerhet handlar inte bara om militära hot. I vårmoderna tid handlar säkerhet alltmer om icke-militärahot och risker. Regeringen har dragit konsekvensernaav detta och föreslagit ett vidgat säkerhetsbegrepp ochen ny helhetssyn på totalförsvarets verksamhet i såvälkrig som fred. Vi måste ha en beredskap för att kunnamöta terrorism och attentat, svåra olyckor och stör-ningar i vårt moderna industri- och informationssam-hälle. Vi kan inte heller längre betrakta naturkatastro-fer med resignerad ödestro. Vi måste ha en beredskapför att bekämpa dem och lindra deras följder.I krig och kris är totalförsvaret hela samhället. Fördetta finns beredskap, planering och resurser, och dentillgången måste samhället kunna utnyttja också i fred.Anf. 192 () replikHerr talman! Jag harangerades för den lågmäldatonen. Jag tackar för det. Jag skall fortsätta att hålladen lågmälda tonen, eftersom jag tror på det jag sade- vi skall försöka att umgås om de här problemen iförsvarsutskottet. Jag kan vara riktigt retlig ibland,men jag skall i alla fall inte vara det före den 6 de-cember, om vi då inte har kommit till något hyggligtresultat.Jag skall likväl göra några kommentarer. Försvaretfår inte vara någon fredad zon. Ja, det låter sig sägas -paraplyet för all annan verksamhet än människornasintegritet och oberoende i vårt land. Försvarsminis-tern, man blir, som jag sade , aldrigtvåa i ett krig. Jag tror att vi skall fundera på det ock-så i utskottet. Detta uttryck togs av försvarsministernsom intäkt för att det var det som knäsatte den starkasvenska försvarsviljan. Jag tror att det kan ha betydel-se.Låt mig bara peka på en liten detalj i propositio-nen, där jag anser att försvarsministern är med och tärpå försvarsviljan. Varför skall man göra så storastrukturella förändringar till förmån för att utbildasoldater som icke skall ingå i krigsorganisation? Deskall utbildas för att bilda opinion och sannerligeninte för det försvar de inte får delta i. De känner att deär dåligt utbildade och till ingen nytta. Detta är enfarlig tanke. Det här måste vi också försöka rätta tillunder tiden.Anf. 193 Försvarsminister ()Herr talman! Jag tror att och jagär överens om att det är oerhört viktigt att vi värnarförsvarsviljan. Det är en styrka för vårt land att Sveri-ges folk ställer upp för försvaret. Men jag har faktisktunder min tid som försvarsminister mött så väldigtmånga människor från alla politiska partier - eftersomjag känner dem jag talar med - som har sagt att för-svaret också måste ha krav på kostnadskontroll, ef-fektivitet och besparingar emot sig precis som allaandra verksamheter i samhället. Har inte försvaretsådana krav på sig, ställer man inte upp för försvaret.De signalerna tycker jag att vi politiker måste ta åt ossoch lyssna på.Jag vill ändå en gång påpeka att detta inte för mighar varit huvudorsaken till den måttfulla 10-procentiga besparingen. Orsaken tog både jag ochAnders upp i våra anföranden, nämligen detsäkerhetspolitiska läget.Jag förstår inte varför alla andra länder kan sparapå sina försvar betydligt mera än våra medsamma säkerhetspolitiska bedömning som vi har iSverige. Vi har inte konstruerat någon egen säker-hetspolitisk bedömning i . Den bedömningvi har gjort delas av regeringarna i , ,och i NATO-länderna. Vi gör ingentingannat än att dra konsekvenserna av ett nytt säkerhets-politiskt läge, vilket man har gjort i många andraländer. Om detta tycker jag att vi borde vara överens,eftersom gör samma säkerhetspolitiskabedömning som majoriteten i Försvarsberedningen.Anf. 194 () replikHerr talman! Det är litet retfullt att behöva uppre-pa sig. Jag gör det ändock, herr talman, eftersomförsvarsministern frågar just på någonting som jagsade i mitt huvudanförande.Under 15-20 års tid har andra länder ökat sinaförsvarsanslag med mycket stora belopp, i de enskilda fallen. Då låg vi stilla. Det finnsrum för att sänka i de länderna, och deligger ändå på en högre realpolitisk nivå än vi. Dettamaterial finns till sista kronan, eller sista miljonen,uträknat i ÖB:s beräkningar och finns att tillgå, så detbehöver vi inte diskutera.Jag sade att om vi har varit i otakt under 15-20 årfår vi vackert finna oss i att vara i otakt litet till. Vikanske kommer i balans, försvarsministern, och dåblir det bra.Jag vill gärna tacka försvarsministern för att hanläste ur vårt säkerhetspolitiska program. Jag hade såkort om tid att jag verkligen är tacksam för att jag fickett par minuter extra. Däremot är det kanske överma-ga att utbe sig om att sidan skall läsas färdigt. Där stårnämligen vad jag också sade i mitt anförande, att denriktigt långsiktiga analysen - den del som vi inte vetnågot om, de som ett försvarsbeslut har påver-kan på och som är helt oförutsägbar tid - skall i sä-kerhetspolitiken ha marginalerna på sin sida även förde åren. Därför har vi litet olika mening om det lång-siktiga synsättet. Men varför gräla om det, vi skall juumgås om det.Anf. 195 Försvarsminister ()Herr talman! Jag tog fasta på att vi skall fortsätta att umgås. Det har jag inteprecis hört från moderathåll och högerpressen desenaste veckorna. Därför är en befri-ande fläkt från den gamla högertiden då högern verk-ligen var pålitlig i försvarsfrågan och ville göra uppmed socialdemokratin i försvarspolitiken. En tidigarepartiordförande, , har också längtattillbaka till den gamla tiden då socialdemokraternaoch kunde göra upp om försvarspoliti-ken.Jag tror också att vi skall kunna klara ut det härom statistiken och vad som ligger bakom olika län-ders besparingar. På Försvarsdepartementet saknar viinte heller argument i den här frågan. En representantför departementet kommer gärna till försvarsutskottetför att hjälpa till att reda ut de här begreppen. Jagvidhåller fortfarande att är en mycket måttfullbesparing. I den ligger mycket av en normal kost-nadskontroll, ett normalt effektivitetskrav som allaandra verksamheter i statsförvaltningen utsätts för.Jag tror säkerligen att om det bara är fråga om att tydastatistiken, , skall vi nog bli överensom det mesta.Anf. 196 () replikHerr talman! Om det inte var en felsägning trorjag ändå att jag nog gör en något annan bedömning änförsvarsministern när han säger att det säkerhetspoli-tiska läget för har förbättrats radikalt sedanförsvarsbeslutet . Det är faktiskt så att hela detlånga kriget, folkmordet, i Bosnien har ägt rum efterförsvarsbeslutet . Detsamma gäller för överfalletpå . Det är som FN,och EU har demonstrerat sin oförmåga atthantera de nya hoten i . Vi tvingas alla beklagaatt det kanske visar sig att det är NATO som är denenda sammanslutningen som visar någon kraft. Denya demokratierna i Öst- och har note-rat detta. Det tvingas vi vill ändå visa en viss förståel-se för.Det var dock inte därför jag begärde replik, utanför att återknyta till de två frågor jag ställde i mittanförande till försvarsministern. Kap. 2 i propositio-nen, om säkerhetspolitiken, redovisar inga slutsatserom det man beskriver som risk och hot i Europasutveckling. Det gäller för det första den alltmer acce-lererande renationaliseringen av försvars-och säkerhetspolitik. Vad kan göra för attmotverka detta? För det andra gäller det den påtagligarisken av ett minskat amerikanskt engagemang i Eu-ropa. Hur bär vi oss åt för att skapa en ömsesidigdialog, där man skapar ökad förståelse mellan Europaoch för de här allvarliga frågorna.Anf. 197 Försvarsminister ()Herr talman! Jag noterade tvåfrågor. Han talade om en renationalisering av utrikes-politiken och menar att den svenska inställningen tillNATO-styrkan i Bosnien är ett exempel på det. Jagmenar att det är helt fel. Vi vill göra det som vi är bästpå - fredsfrämjande verksamhet, humanitära insatseroch återuppbyggnadsarbete. Det visar i stället enkonstruktiv internationalism och solidaritet.Min uppfattning är alltså tvärtemot den som Len-nart Rohdin förde fram.Så till NATO-utvidgningen. Självklart skall varjeland självt avgöra sin säkerhetspolitik. Vad regering-en anser, och har upprepat, är att inga nyaskiljelinjer får skapas i . Jag är oerhört rädd föratt en alltför högljudd politik leder till att delar avEuropa isoleras och vi får nya gränser.Jag har själv i flera sammanhang uttryckt, och jagsade det också i min inledning till den försvarspolitis-ka propositionen - jag har där använt samma ordvalsom det som NATO har - att alliansens utvidgningbör vara en del av en europeisk säkerhetsarkitektur.Nya skiljelinjer får inte dras upp i Europa.Att jag skriver det och återger NATO:s ord är inteatt vara kritisk mot . Tvärtom respekterar jagUSA:s hållning, och respekterar in-ställning. Jag är oerhört mån om att fortsatt skallspela en stor roll i säkerhetspolitiken i . Förövrigt hoppas jag att jag i justUSA skall få en chans att diskutera de här frågornaoch också lämna information om den svenska inställ-ningen i de här frågorna.Anf. 198 () replikFru talman! Det finns säkert anledning att diskute-ra inställning och agerande på olikasätt. Där kan vi ha skilda åsikter. Men jag tror inte attdet är det stora problemet.Vad jag försökte skissa på i mitt anförande är detfaktum att vi över hela har en galoppe-rande renationalisering av försvars- och säkerhetspo-litiken från samtliga stater i . Skall Sverigekunna bidra i den utvecklingen gäller det naturligtvisatt hitta en strategi och också att föra en trovärdigpolitik för att kunna vända denna utveckling. Detbehöver vi nog fundera en hel del på.På samma sätt är det när det gäller enga-gemang i . Det jag pekade på - jag tror attförsvarsministern kommer att få möta detta under sittbesök i - är att det inte bara är så att man harfattat beslut om att gå olika vägar. Det har man kan-ske inte gjort, men framför allt divergerar synsättenalltmera. Det gäller då det amerikanska synsättet ochde olika europeiska staternas synsätt. Detta står säkerti relation till det framtida amerikanska engagemangeti . Jag tolkar propositionen så, att det är väldigtangeläget att slå vakt om det. Därför kanske man börta sig en funderare också på hur vi konstruktivt kanbidra till att öka förståelsen för skilda synsätt, inteskapa konfrontation kring dem.Dessa saker skulle jag vilja att försvarsministernoch regeringen - och vi alla - funderade på, för dethär är vitala frågor för den säkerhetspolitiska utveck-lingen i framöver.Anf. 199 Försvarsminister ()Fru talman! Jag kan dela uppfattningen att det härär vitala frågor. Men när jag nu får tillfälle till etttankeutbyte med vill jag, om jag fårgöra det i mitt inlägg, säga att min nyfikenhet underhela min tid som försvarsminister gällt frågan: Hur serFolkpartiets försvarspolitik ut?Jag har hittat en faktisk konsekvens och logik iFolkpartiets agerande i Försvarsberedningen så längeman var kvar. begärde två utredningar.För det första ville man få ett alternativ för det framti-da försvaret utrett som innebar en sänkning av för-svarsutgifterna . För det andra ville man haförutsättningarna och konsekvenserna för försvaret aven svensk NATO-anslutning klarlagda. Jag tyckerfaktiskt att det här hänger ihop.Folkpartiet vill spara på försvaret och tro att detblir lättare om uppger den militära alliansfri-heten. Eller också är det NATO-medlemskapet som ärdet viktigaste och neddragningen av det svenska för-svaret en bonuseffekt från liberal synpunkt.Jag tycker faktiskt att - LennartRohdin och - skall tala om för svens-ka folket vad och hennes parti vill ochvad man tänker göra av den försvars- och säkerhets-politiska isoleringen. Den procentuella skillnadenmellan och är faktiskt 54 %.Det är en oerhört hög siffra. vill öka likamycket som vill dra ner.Jag vet inte om har rätt till ytterli-gare replik. Men frågan kan föras ut i luften. Det kanges svar på den vid försvarsutskottets behandling,eller också kan och jag mötas påFörsvarsdepartementet för ett samtal kring de härfrågorna. Jag ber att generöst få inbjuda till en koppkaffe kring den här frågeställningen.Anf. 200 () re-plikFru talman! Jag skulle vilja fråga herr försvars-ministern vad regeringen menar med att vilja stärkaVEU generellt. Jag frågade om det i mitt anförandehär tidigare. Men jag blir alltmer angelägen om att fåett svar efter att ha hört försvarsministerns anförande.Han betonade vikten av den militära alliansfriheten.Jag och värnar oerhört starkt den mili-tära alliansfriheten och ser därför med oro på vadregeringen skriver om VEU. Jag skulle alltså gärnavilja ha ett svar i det avseendet.Anf. 201 Försvarsminister ()Fru talman! Det är lätt att svara på fråga. Den , och jag utgår dåfrån stöd från samtliga partier i , vill att viskall få en så bra gemensam säkerhets- och utrikes-politik som möjligt i som inte drar upp nyagränser, som inte utesluter någon och som inte drarupp skiljelinjer som betyder isolering, främlingskapoch mycket mera.Den har sagt att vi inte ger uppvår militära alliansfrihet. Men det betyder ingalundaatt vi inte skulle kunna samarbeta och ha öppna ochbra relationer med försvarsallianserna. Det har Sveri-ge med NATO. Vi samarbetar inom ramen för PFF,Partnerskap för fred. Vi är observatörer i VEU. Minavsikt är att vi skall bli allt aktivare i VEU och att viskall kunna delta i fredsfrämjande operationer somVEU står inför, men vi avser inte att söka medlem-skap.Genom ett sådant svenskt deltagande ökar vitryggheten och säkerheten i . Så enkelt är det.Anf. 202 () re-plikFru talman! Konstigt nog kan jag hålla med omnästan allt vad försvarsministern sade i den förstadelen av sitt föregående inlägg. Men när vi kommertill det här med att ha öppna och bra relationer, en alltaktivare medverkan och allt vad det nu var som för-svarsministern här räknade upp blir jag lite betänk-sam.Jag ser väldigt betydande motsägelser i vad för-svarsministern säger om militär alliansfrihet och dettamed att stärka VEU generellt. De frågetecknen tyckerjag borde kunna rätas ut. Militär alliansfrihet är förmig och ett aktivt val. Jag tycker inte attdet är förenligt ens med ett aktivt observatörsskap iVEU. Där skiljer vi oss alltså åt, försvarsministern!Anf. 203 Försvarsminister ()Fru talman! I min vision för ett tryggare och säk-rare finns faktiskt att deltar i allt arbe-te där vi kan åstadkomma ökad demokrati samt socialoch ekonomisk utjämning och där vi får så mångasom möjligt med i gemenskapen.Det vore beklagligt om , som för öv-rigt står för väldigt många unga värderingar, inteskulle bejaka detta. Det farligaste för , om vivill ha ett inflytande i , är om vi isolerar oss.Därför är det oerhört viktigt att vi använder vårtmedlemskap i för att arbeta för demokrati samtsocial och ekonomisk utveckling. Jag menar att EUför kan bli hävstången till ett demokratisktoch fredligt . Då skall vi delta i det arbetet ochinte vända ryggen åt det.Anf. 204 ()Fru talman! Vi socialdemokrater presenterar nutillsammans med förslag och tankar om enförsvars- och säkerhetspolitik som faktiskt är börjanför ett nytt årtusende. Den fasta grunden för våraförslag är vår övertygelse om att ett relativt litet landsom behöver ha alla sina medborgare engage-rade, men på olika sätt alltefter förutsättningar ochbehov i arbetet för fred, frihet och trygghet i vårt land,i och i världen.Fred, frihet och trygghet är begrepp som inte barabehöver komma nationer till del, utan oss alla med-borgare och individer. Att låta den grundsynen kom-ma till uttryck i alla berörda sammanhang är viktigt,vare sig vi talar om bistånds- och solidaritetsarbeteeller planering.Men på några viktiga områden inom totalförsva-rets ram måste vi göra mer. Vi måste ta ett steg fram-åt.Svåra påfrestningar på oss som medborgare ochnation i form av katastrofer och olyckor av olika slagmåste till varje pris förebyggas. Ändå vet vi att detaldrig hjälper till . Därför vill vi , föratt möta just detta hot, skaffa oss en bättre beredskap iform en s.k. civil insatsstyrka. Att negligera den frå-gan är faktiskt att medvetet sätta människors liv påspel.Men den yttersta katastrofen är naturligtvis krig.Vi har lagt ned ett stort arbete på att studera olikautvecklingsvägar för det svenska militära försvaret.Ingen väg leder dock eller 1939.Gårdagens krig kommer inte i repris.Det är bl.a. våra studier av omvärldens militäradoktriner som styrt vår planering. Jag vill inte påståatt vi har lyckats till , men vi är en brabit på väg mot ett väl avvägt totalförsvar.Men framtidsdebatten ger ibland anledning tilloro. Det förekommer stora vida slängar, inte i kvällmen vid många andra tillfällen. I en del fall är det välalldeles uppenbart att värdet av att se sin egen bild pådebattsidor i tidningen har varit större än värdet av attdelta i en seriös diskussion om svåra avvägningsfrå-gor för landets och totalförsvarets bästa.Får jag ställa en liten fråga till , för attklara ut vår syn på säkerhetspolitiken. Den är ganskakritiserad från många olika håll och av många olikaföreträdare för Moderata samlingspartiet.Henrik , som ofta företräder partiet iförsvarsdebatten, säger i en artikel: Att avvisa riskenför ett angrepp mot vid sidan av en stor-maktskonflikt, tror jag är en allvarlig felsyn och de-finitivt en kvarleva från det förra kalla kriget.Carl Bildt säger , i den pro-position som lade grunden till det försvarsbeslut somvi nu lever med, egentligen exakt samma sak som vihar sagt i vår proposition som presenteras: Plane-ringen inom totalförsvaret skall även fortsättningsvisutgå från ett militärt angrepp på eller att andrasvåra säkerhetspolitiska påfrestningar skulle utgöra ettled i en vidare konflikt mellan stormakter.Har den uppfattning som HenrikLanderholm ger till känna? Innebär det i så fall attCarl Bildt led av en allvarlig felsyn och att han"definitivt var en kvarleva från "? Det ärvad vi ofta kallas för när vi hävdar exakt samma sak.Ett annat litet exempel. Vad är det för fel på an-passningsbar? Svårt kritiserat i vårt förslag. I sammaförsvarsbeslut som vi just nu lever med kan man läsapå sidan 41: Planering för långsiktiga förändringar avden säkerhetspolitiska miljön, planering för konflikteri kortare tidsperspektiv, osv.Alla människor vet att vi just nu lever i ett systemmed olika krigsduglighetskrav på olika förband. Mennär vi talar om att något är anpassningsbart är det heltplötsligt någon sorts oseriöst inlägg i debatten. Jagtycker att det är konstigt, och det behöver nog klarasut.En annan liten fråga skulle jag vilja ställa tillFolkpartiet. Innan jag ställer frågan vill jag bara sägaatt jag blir litet ledsen, inte å mina vägnar, men å alladeras vägnar som , till skillnad från oss somsitter i ombonad miljö i , eller vardet nu är, faktiskt riskerar sina liv för att göra tillva-ron något litet drägligare för de människor i Bosniensom lever under så svåra förhållanden, när det sägs attvi i inte gör någonting alls, utan att vi baralåter det ske. Det tycker jag är djupt orättvist ochkränkande mot om inte annat de människorna.Det jag har hört från i den här fråganär egentligen inga andra lösningar än att man krävdeatt vapenembargot skulle upphävas. Jag vet inte alltom Bosnien, långt därifrån. Få vet kanske det. Men ensak vet jag säkert efter att ha farit omkring i Bosnienvid ett par tillfällen, och det är att inga mer vapenkommer att kunna lösa någonting alls i Bosnien.I övrigt tycker jag att många av de folkpartistiskaförslagen har blivit tillgodosedda i den propositionsom nu föreligger. Min fråga är därför enkel: HarFolkpartiet ändrat uppfattning, eller vad är det egent-ligen fråga om? Är det fel på vår proposition, eller harFolkpartiet ändrat sin uppfattning?Vi har en politik för en ny tid. Alternativenhandlar ofta om att ängsligt se tillbaka till en svunnentid. Men detta är ofruktbart. Det är dags för en refor-mering, och den nya försvarspropositionen ger oss enbra grund för detta.Anf. 205 () replikFru talman! Tiden lider, jag vill inte säga och vimed den.Eftersom jag harangerat försvarsministern för atthan bistod oss med ett par minuters läsning ur denmoderata säkerhetspolitiska rapporten får jag vältacka också när hon läser Landerholmsoch tal, om jag nu hörde rätt. Jag hör inteså bra.Eftersom försvarsministern och jag är överens omatt vi skall umgås om detta i utskottet, får väl BrittBohlin rätta sig därefter.Anf. 206 () replikFru talman! Det är svårt att säga emot det. Jagkonstaterar bara att om vi lämnar rallarsvingarna åtsidan tror jag säkert att det går att umgås konstruktivtbåde i och utanför utskottet. Men det var viktigt att fåklarhet i om har ändrat uppfattning jäm-fört med förra försvarsbeslutet.Anf. 207 () replikFru talman! Det vore naturligtvis intressant att re-flektera över motiven bakom den typ av rallarsvingarsom förekom i anförandet . Det handlade uppen-barligen inte om vad som har sagts i dagens debatt.Har fått för sig det, går det bra att läsa iprotokollet efteråt vad som faktiskt har sagts. Jag harhittills inte sett i kammaren när Folkpar-tiet har diskuterat Bosnien, så det kanske också föran-leder litet innantilläsning.Det är möjligt att det har krävt finnstillgodosett i den här propositionen. Jag vill läsa in-nantill vad som står om fredsfrämjande verksamhet:Detta ställer krav på särskilda förberedelser.