prot · GI0969 · 1995-03-08 00:00:00 — Jag vill denna sena timme bara still-samt göra tre små påpekanden, det första heter jag inte det andra framgår det av statistik som jag har fått från att svenskafolket spelade för icke mindre än drygt 26miljarder kronor. Jag är inte bekymrad över det.Tvärtom konstaterar jag att den andel av svenskafolkets inkomster som vi spelar för faktiskt inte ärstörre nu än den var för sedan.För det tredje gäller det ett högst vänligt påpekan-de. Vi har faktiskt inte avstyrkt motionerna om kasi-non med någon annan hänvisning än den att vi villinvänta den arbetsgrupp som hartillsatt.Anf. 198 () replikHerr talman! Jag ber om ursäkt. jag givetvis.Om jag nämnde en för låg siffra när det gäller om-sättningen och svenska folkets spelintresse bör detinte så att säga negativisera mina argument.Anders svarade inte på min fråga om hantycker att det är fel att en så stor del av folkrörelsernasverksamhet baseras på inkomster från, som han litetgenant uttryckte det, spel och dobbel.Vilken annan typ av finansiering skulle AndersNilsson i stället vilja se? Om menaratt detta skulle vara mera skattebaserat är jag heltövertygad om att hans partikollega finansministernicke skulle dela hans åsikt.Anf. 199 ()Herr talman! Jag kan instämma i väldigt mycketav det som sade här om föreningarsmöjligheter att bedriva olika typer av lotterispel föratt få in pengar.Jag är naturligtvis väldigt glad över att utskottethar återupprepat det som sagt omlotteriförsäljningsautomater.Före jul hade jag en debatt om detta med MaritaUlvskog. Jag tyckte att hon hade tolkat lagstiftningenfel. På det sättet stoppades automatspel och därmedminskade idrottens och föreningars intäkter.Anders gjorde här ett nummer av att lag-stiftningen så snart måste ändras. Det är inte, som detstår i betänkandet, uppgift att tolka lagarsom den själv har stiftat och inte heller att göra utta-landen om de tolkningarna. Tycker man att tolkning-arna är tokiga får man ändra lagen. Det som gör enlagändring nödvändig nu är just att regeringen har tolkat denna lagstiftning felaktigt.Det är alltså bakgrunden till det hela. Därför är detbra att det görs ett tillkännagivande om hur man skallbete sig.Anders pratade om - jag kommer inteihåg den exakta lydelsen - rallarsvingar i debatten.Men de som i väldigt stor utsträckning ger idrottenoch den ideella verksamheten rallarsvingar är Social-demokraterna. Hela skatteomläggningen var ju enrallarsving mot idrotten. Den tolkning av lagstiftning-en som jag talat om är en annan rallarsving. Tillbaka-dragandet av förslaget om att överföra Tipstjänst tillidrotten och föreningarna är ytterligare en rallarsvingmot idrotten och den sortens verksamhet.Det här är en viktig del av idrottsföreningars ochandra ideella föreningars möjligheter att finansiera sinverksamhet. Men för den skull får man inte tro attandra typer av finansiering försvinner. Det är viktigtatt idrottsorganisationer och föreningar har möjlighetatt öka sin andel av den totala spelmarknaden, därföratt de har tappat väldigt mycket av det som de engång i tiden hade beroende på att de statliga spelenhar varit effektiva. Det är naturligtvis inget fel i det.En liten förändring har vi fått i och med Bingolot-to, som tagit marknadsandelar från de statliga spelen.De statliga spelen reagerade - med regeringens godaminne, och kanske t.o.m. med dess hjälp - för attförsöka ta tillbaka andelar. Det tyckte jag var tokigt.Men en liten förklaring får vi i utredningens di-rektiv. I slutet står det att de förslag man kommer medinte skall innebära några negativa statsfinansiellakonsekvenser. Det måste tolkas så att föreningarnainte skall få mera pengar eller en större andel, utanstaten skall ha sin andel. Det tycker jag är fel. Jagtycker att målsättningen skall vara att ge föreningarnamöjlighet till en större andel. Däri ligger också viktenav att man får ta över Tipstjänst, för då får man möj-lighet att börja bearbeta den här marknaden. Vi skallinte tro att Bingolotto kommer att vara en mjölkkossai all evighet. Man måste alltså få möjlighet att jobbavidare och att hitta nya infallsvinklar och nya spel-former för att på det sättet se till att idrottsrörelsenoch föreningarna kan ta upp en ordentlig konkurrensmed de statliga spelen, vilka naturligtvis har heltandra resurser.Socialdemokraterna säger sig vilja stödja ideellverksamhet och idrott, men det har i praktiken visatsig att man inte har orkat göra det. Det beklagar jag.Därför är det viktigt att vi får en utveckling på dettaområde.Herr talman! Det här var några synpunkter i an-slutning till den debatt som har varit här. Jag yrkarbifall till de reservationer som finns fogade till betän-kandet.Anf. 200 () replikHerr talman! Jag vill göra några stillsamma påpe-kanden med anledning av anfö-rande. säger att det här nödvän-diggör lagändringar. Det är jag inte alls säker på. Vihar faktiskt inte begärt en lagändring utan i full enig-het, där även har varit med, sagt attregeringen, om den finner att det behövs lagändringar,skall göra det så skyndsamt att förslaget kan kommaupp i kammaren redan denna vår.Staten och folkrörelserna är de enda som får över-skott från spelverksamhet i . Folkrörelsernahar återvunnit en del av mark-nadsandelarna genom Bingolotto och annat sådant.Men när nu med sådan frenesihävdar att folkrörelserna måste få en större andel,innebär det att Brunander i den andra ändan är bereddatt dra ifrån staten inkomster. Det stämmer faktisktinte med vad den borgerliga regeringen sade i fråganom Tipstjänst. Det framgick mycket tydligt i proposi-tionen att förändringen skulle ske så att staten inteförlorade på affären genom koncessionsavgifter. Detstår mycket tydligt i propositionen. Är det verkligen idagens statsfinansiella läge rimligt att dra ifrån stateninkomster på det här sättet?Anf. 201 () re-plikHerr talman! har inte möjlighet att utta-la sig om hur man tolkar lagar. Det står faktiskt i detbetänkande som vi behandlar: "Inledningsvis finns detskäl att erinra om att inte har att uttala sigom hur bestämmelserna i en tidigare stiftad lag skalltillämpas i enskilda fall eller att eljest i efterhand görauttalanden som innebär en ändring eller kompletteringav lagens förarbeten. "Det är klartext. När man säger att lagen kan ändrasom det är nödvändigt har man gjort ett halvt erkän-nande om att man tolkat lagen på ett sådant sätt att detkan bli nödvändigt att göra en ändring. Jag tycker attdet är bra att man gör det. Det är ändå att ge oss rätt iefterhand.Det statsfinansiella läget nämner idrottsrörelsen och de ideella organisationernagör ett fantastiskt viktigt jobb. För det måste de haekonomiska resurser. Då tycker jag att det är viktigtatt de får behålla, utveckla och utvidga sin del avspelmarknaden. Spel och dobbel kan man göra siglitet rolig åt. Omvänt kan man säga att det inte ärbättre att staten skall leva på spel och dobbel. Statensfinanser står och faller inte med detta, men den en-skilda lilla föreningens finanser gör ofta det.Anf. 202 () replikHerr talman! har varit väldigtlänge i och borde veta att det i slutet påvarje avsnitt i utskottstexten finns en sammanfattningav vad utskottet säger. Vi har sagt så här: "För denhändelse regeringen därvid skulle finna att lagänd-ringar då det gäller lottförsäljningsautomater är påkal-lade, bör förslag föreläggas i sådan tid attlagändringarna kan träda i kraft senast vid det kom-mande . "Det här har vi varit överens om. Det är inte ett be-slut om någon lagändring utan bara ett påpekande tillregeringen att den bör göra det om det behövs.Anf. 203 () re-plikHerr talman! Det tjänar inte mycket till att trätaom vad utskottet har menat. Faktum kvarstår att manbehöver göra någonting. Jag är tacksam för att mangör det.Anf. 204 ()Herr talman! Det ideella arbetets lovsång har imånga skiftande tonarter sjungits ut . Man kanfundera på var problemet ligger och vad bakgrundenär till detta betänkande, som bygger på ett antal mo-tioner. I grunden är det väl att staten har brett ut sigalltmer på folkrörelsernas bekostnad när det gällerutrymme att vara på olika typer av spelmarknader.Jag kan påminna om att folkrörelserna för 20 årsedan hade mer än en tredjedel av detta utrymme. 18år senare hade man mindre än en femtedel - detta ikombination med att det har varit relativt sett minska-de bidrag från stat och kommun. har stats-makten och samhället i stort förutsatt mer insatser isamhällsarbetet. Det är bra.Jag tycker att man från liberala utgångspunkterkan säga att det är ideologiska skäl för ideella inslag isamhällsarbetet. Självfallet kostar det också. Även omfolkrörelserna i många fall i betydande delar lever avspelvinster är det inte alla som deltar. Det är främst deprofana folkrörelserna, inklusive indrottsrörelsen.I samband med folkrörelsernas spel- och lotteri-verksamhet har man fört en diskussion och varit stil-bildande och pådrivande när det gäller statsmaktenshållning och funderingar kring det här.I den utredning som åberopats i debatten, Vinnaoch försvinna, fanns det tankar att om att folkrörel-serna borde få bilda ett fjärde spelbolag. Så har detinte blivit. Det kan vi ha olika synpunkter på. Det harsjälvfallet både nuvarande politiker och tidigare i denförra regeringen ett ansvar för. Men i utredningen,som var helt enig, hade man den synpunkten att folk-rörelserna skulle få ett större utrymme.Nu spelas det väldigt mycket i . Det hand-lar om flera tiotals miljarder - det har uppgivitshär . Jag tror att det är viktigt att säga att speländå måste ske i ordnade former. Det gör att jag föregen del känner oro när många så starkt pläderar fört.ex. Det visar sig att både majoriteten ochreservanter egentligen är inne på samma färdriktning.Majoriteten säger att man vill avvakta. Reservanternasäger att man redan vill ha beskedet att kasinospelskulle bli möjligt. En del har blivit så upprymda att deär beredda att slå vad också från denna talarstol.Jag vill erinra om att folkrörelserna i sitt remissvarfaktiskt har avrått från formen kasinospel. Det börockså sägas i denna debatt. Det kan också vara intres-sant att ta del av folkrörelserna säger i sin policy, fördet finns ett policydokument. Låt mig citera två av detio punkterna i detta dokument: "Spelformerna börvara gemenskapsfrämjande och ge ett eko-nomiskt tillskott till föreningarnas och organisationer-nas idébärande verksamhet. Nya spel skall ses sompositiva möjligheter att utveckla stödet till förenings-livet. - - - strävan är att främja en god speletik ochspelformer, som inte får leda till spelberoende, inteminst mot bakgrund av att många ungdomar ärspelintresserade. "Denna etiska dimension bör vi också ta med vidprövning av framtida spelformer och vad lagstiftarenskall tillåta. Någon sade att hela havet stormar. Det ärmöjligt att det har gjort det, men har det varitstiltje. Jag tror att det gäller att höja tempot för attkomma fram till en ordning som gör att folkrörelsernafår ett berättigat utrymme när det gäller att tillgodogö-ra sig inkomster av spel. Jag tror att det finns anled-ning att fullfölja intentionerna från den utredning somdet rådde stor enighet kring. Jag tror alltså att statenmåste vara generös mot det folkrörelseliv som med såmånga positiva inslag har format och präglat ävenvårt moderna samhälle.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )29 § betänkande 1994/95:KrU20Forskning (prop. 1994/95:100 delvis)Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )30 § Viss internationell verksamhetFöredrogsTrafikutskottets betänkande 1994/95:TU10Viss internationell verksamhet (prop. 1994/95:100delvis)Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )31 § betänkande 1994/95:TU11Överstyrelsen för civil beredskap (prop. 1994/95:100delvis)Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )32 § Kulturstöd vid ombyggnad m.m.FöredrogsBostadsutskottets betänkande 1994/95:BoU10Kulturstöd vid ombyggnad m.m. (prop. 1994/95:100delvis)Anf. 205 ()Herr talman! har att ta ställningtill tre betänkanden inom bostadspolitikens område.I den moderata motionen Bo231, som rör framti-dens mark- och bostadspolitik, tar vi moderater uppett antal förslag till besparingar inom bostadspoliti-kens område. Bland dessa besparingsförslag ingårområden som rör de tre betänkanden som vi har att taställning till i dag.I betänkande BoU10 hemställer utskottet bl.a. ombifall till propositionens förslag avseende anslag tillbidrag för konstnärlig utsmyckning i bostadsområdentill ett belopp av 22,5 miljoner kronor.Visst är det viktigt att närmiljön i våra bostadsom-råden är attraktiv och tilltalande för de boende. Inteminst ser man det när man besöker de bostadsområ-den som står som monument över det s.k. miljonpro-grammet. En stor del av de misslyckanden som dettaprogram rymmer rör just närmiljön. De erfarenhetersom vi kan dra av detta är att inte ens hård detaljreg-lering, och än mindre generösa subventioner, ger deboende sådana närmiljöer som de efterfrågar.Vi moderater föreslår i vår motion att bidragsfor-men för konstnärlig utsmyckning skall upphöra efterutgången av innevarande budgetår. Vi vet att en god,attraktiv och tilltalande närmiljö ofta är ett avgörandekonkurrensmedel när bostadsmarknaden alltmer av-regleras. Denna kunskap säger oss att det ligger ivarje fastighetsägares intresse att skapa så attraktivanärmiljöer som möjligt för de boende.Jag ber därför, herr talman, att få yrka avslag påutskottets hemställan beträffande bidrag till konstnär-lig utsmyckning och bifall till den moderata reserva-tionen nr 1.Som följd av detta avslagsyrkande yrkar jag ocksåavslag på utskottets hemställan beträffande den ad-ministrativa bidragsgivningen till konstnärlig ut-smyckning i bostadsområdena, om mitt förstnämndaavslagsyrkande vinner majoritet. Då gäller alltså re-servation nr 2.Anf. 206 ()Herr talman! betänkande BoU10behandlar inte bara anslag m.m. till kulturstöd vidombyggnad utan även konstnärlig utsmyckning ibostadsområden och stöd till vissa icke-statliga kultur-lokaler. Det är de två sista punkterna som min före-dragning handlar om.Jag börjar med att yrka bifall till utskottets hem-ställan.Bidrag för konstnärlig utsmyckning i bostadsom-råden är ingen ny fråga för . Den moderat-ledda regeringen avvecklade under förra valperiodenstödet , men detta återkom redan ett årsenare som ett led i ROT-programmet för bostäder.Nu återkommer i sin reservation nr 1med krav på att bidragsformen skall upphöra respek-tive en minskning av anslaget med 7,5 miljoner kro-nor.Jag håller med om att det borde liggai fastighetsägarnas intresse att utforma en för de bo-ende så attraktiv närmiljö som möjligt. Men vi social-demokrater har en annan erfarenhet än moderaternanär det gäller alla människors möjlighet att få del avdenna attraktiva närmiljö som den konstnärliga ut-smyckningen kan skapa.Bidraget till konstnärlig utsmyckning har betyttmycket när det gäller att utrusta bostadsområden medkvalitetskonst. Intresset har växt allteftersom. Underde har de pengar som funnits till Bover-kets förfogande för bidrag inte räckt till.God konst i bostadsområden ger de boende skön-hetsupplevelser, som konsten ger en känslaav identitet och samhörighet med det egna bostads-området. Vandalism och förstörelse förekommerytterst sällan i bostadsområden med en väl genom-tänkt konstnärlig utsmyckning. Detta medför att deboende kan känna stolthet över sitt bostadsområde,som förvaltningen sparar pengar.Staten har genom sitt stöd verkat som mecenat ochuppmuntrat konsten. Stödet har skapat intresse för denkonstnärliga utsmyckningen bland såväl byggherrar,entreprenörer, förvaltare som konstnärer och boende.Det vore synnerligen olyckligt om statens stöd skulleförsvinna.Reservation 1 är inte förenlig med utskottsmajori-tetens uppfattning, varför jag yrkar avslag på denna.Utskottet har också behandlat handläggningen avstödet.Före gällde att länsbostadsnämn-den - numera - beslutade om bidrag ochutbetalning av stöden. detta datum skall , innan frågorom bidrag prövas, inhämta yttrande från Statenskonstråd. Utskottet anser att det är en onödig omgång.Det finns exempel på ärenden i vilka Konstrådetssynpunkter på den konstnärliga utsmyckningen endastsvårligen har gått att förena med konstnärens, deboendes och fastighetsägarens intentioner.Under /94 utnyttjades drygt 5miljoner kronor för konstprojekt runt om i landet.Samtidigt uppgick kostnaderna för granskning avprojekten till , enligt redovis-ning. , som finner denna administrations-kostnad orimligt hög, anser att det torde vara möjligtatt uppnå en högre kvalitet i projekten till en lägrekostnad än den som medverkan innebär.Utskottet delar uppfattning. En åter-gång till den tidigare handläggningsordningen börske. Jag yrkar därför avslag på reservation 2.När det gäller stödet till icke-statliga kulturlokalerkan vi konstatera att med ispetsen har tagit på sig spenderbyxorna. Det förvånarmig att han inköpt ett par sådana . Varför användeinte ni folkpartister era möjligheter att öka stödetunder förra mandatperioden, då ni var i majoritets-ställning?Hur behjärtansvärt ändamålet än är, så är detekonomiska dagsläget definitivt inte sådant att vi kanöka stödet. Om hade varit med vid denskånska frukosten , så hade jag kunnat förlåtahonom för att han förmodligen inte hade lyssnat tillkronans prekära situation. Men har jag svårt attgöra det. Jag yrkar därför avslag på reservation 3.Herr talman! skall jag nämna några ordom handläggningen av statens stöd till icke-statligakulturlokaler.Frågor om stöd prövas av sam-lingslokaldelegation efter hörande av . Handläggningen har skötts effektivt och givit ettgott resultat, men regeringen har trots detta enligtbudgetpropositionen för avsikt att i kompletterings-propositionen 1995 återkomma till frågan om hand-läggningsansvaret. Utskottet har så sent som i1992/93:BoU20 behandlat frågan och ett enigt utskottanförde bl.a. följande:"Utskottet, som i och för sig har förståelse föruppfattningen i propositionen om att en överflyttningkan ge ökade möjligheter att kombinera det nu disku-terade bidraget med andra bidrag som fördelas avKulturrådet, vill emellertid - - - hävda att även andrafaktorer måste tillmätas stor vikt när det gäller attbedöma handläggningen av stödet. Det måste sålundaanses viktigt att bedöma inte bara det samlade beho-vet och tillgången på ?kulturlokaler´. En bedömningbör också göras av det totala behovet av samlingslo-kaler m.m., dvs. av de lokalformer som handläggs avBoverkets samlingslokaldelegation. "Samlingslokaler är ju inte bara en kulturfråga. Debidrar till och berikar människors sociala liv ochutveckling. De utgör också en naturlig del i ett bo-stadsområde.Dessutom fäster utskottet stor vikt vid den kompe-tens som finns inom Samlingslokaldelega-tion både vad gäller de byggtekniska frågorna ochfinansieringsfrågorna. Genom att samlingslokaldele-gationen - innan frågan om bidrag prövas - skallinhämta yttrande från blir det möjligt attbedöma dessa frågor i kombination med de kulturpo-litiska frågorna.Utskottet vidhåller sin uppfattning. Boverketssamlingslokaldelegation bör alltjämt ha huvudansva-ret när det gäller handläggningen av stödet till icke-statliga kulturlokaler. Vid en sådan inställning kanutskottet för sin del inte finna det meningsfullt förregeringen att i kompletteringspropositionen aktuali-sera frågan.Anf. 207 ()Värderade talman! betänkande1994/95:10 behandlar bl.a. partimotion1994/95:Kr240 i vilken vi föreslår att tillStöd till icke-statliga kulturlokaler för budgetåret1995/96 anvisar utöver vad rege-ringen föreslår. Det är det som kallar attha spenderbyxorna på.Arbetet med en lång rad angelägna projekt harkunnat tidigareläggas tack vare de extra anslag somutgått med kulturminister. Där var det sominte hade läst på ordentligt. Det gjordes ökningar avde här anslagen redan under den förra mandatperio-den. Insatserna har fått god sysselsättningseffekt ochde har givetvis välkomnats av dem som är verksammainom kulturområdet.Trots de relativt omfattande insatser som redangjorts finns det inom kulturlokalsområdet alltjämt ettstort behov av ytterligare satsningar. Alla projekt somkan minska arbetslösheten är givetvis också välkom-na.Jag anser därför att det i hög grad är motiverat attbeslutsramen för sådana insatser utökas enligt Folk-partiets förslag.Värderade talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 3.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )33 § Allmänna samlingslokalerFöredrogsBostadsutskottets betänkande 1994/95:BoU11Allmänna samlingslokaler (prop. 1994/95:100 delvis)Anf. 208 ()Herr talman! har genom detta betän-kande, BoU11, att ta ställning till bidrag till allmännasamlingslokaler.I den moderata kommittémotionen, Bo231, yrkarvi att beslutar att under anslaget E3 inomCivildepartementet anvisa ett i förhållande till rege-ringens förslag minskat anslag med 20 miljoner kro-nor för budgetåret. Vidare yrkar vi att avvi-sar hemställan under mom. 1 och 2.Regeringen konstaterar mycket riktigt i budget-propositionen att behovet av nya samlingslokaler inteär lika stort nu som tidigare och att denna omständig-het samt därtill det statsfinansiella läget motiverar enförändring av stödet.Exakt samma motiv har vi moderater för vårt yr-kande i motion Bo231, yrkande 5. Vår uppfattning ärdärför att anslaget för verksamheten helt skall avveck-las år 1997.För nästa budgetår föreslår vi en första nedtrapp-ning som i förhållande till regeringens förslag innebärett med 20 miljoner minskat anslag.Ser man sig om ute i landet är det lätt att konstate-ra att behovet av nya samlingslokaler inte är stort.Tvärtom är tillgången på samlingslokaler av högstandard god. Dessutom finns i praktiskt taget varjekommundel skolor och andra lokaler som genomsambruk kan fylla behovet av samlingslokaler.Även i områden som betecknas som typiska gles-bygdsområden finns inom rimliga avstånd god till-gång till lokaler som kan användas för detta syfte.Kraven på anslag för handikappanpassning förallmänna samlingslokaler och folkparksteatrar anservi rimmar illa . har krav funnits påatt man vid alla ny- och ombyggnader skall sörja föratt lokalerna blir handikappanpassade. Myndigheternahar noga kontrollerat att kraven efterlevts. Att i detläget erbjuda de lokalägare som varit försumliga ochinte följt reglerna bidrag finner vi vara felaktigt.Herr talman! Jag ber att få yrka bifall till reserva-tionerna 1 och 3.Anf. 209 ()Herr talman! Byggsektorn befinner sig i en krisoch nyproduktionen av bostäder är nästan obefintlig.Regeringen har då, med hjälp av , föratt stimulera byggverksamheten, bl.a. satsat på ettROT-program för . Vilken effektdet kommer att ha på byggverksamheten är dockosäkert. Enligt , allmännyttans bostadsföretag,är det tveksamt om det leder till något tillskott i byg-gandet utöver redan planerade ROT-program.Sedan dess har dessutom extraplötsligt dykt upp som ett stöd för att motverka sjuka-hus-problemet, m.m. Vad som är "med mera" är fort-farande oklart.Så sent som ställde jag en fråga till bo-stadsministern, om regeringen var beredd att satsamer på solvärmeanläggningar i bostäder än de ynka 5miljoner kronor som anslagits. Svaret blev att detsäkert kommer att bli så, eftersom en del av RAS-pengarna kan användas till detta ändamål.Åtgärdsprogrammet för sjuka hus är naturligtvisviktigt, men hur mycket som skall anslås, vilka åtgär-der som skall utföras och hur de skall finansierasmåste förberedas på ett betydligt bättre sätt än som nugörs och under ett helt annat tidsperspektiv.Att då som socialdemokraterna hänvisa till bud-getläget och saneringen av statsfinanserna för attminska ramanslaget för allmänna samlingslokaler blirnaturligtvis inte trovärdigt i det perspektivet. Dethandlar mera om en prioriteringsfråga.Resurser som satsas skall naturligtvis satsas där defår störst effekt på sysselsättningen och möta viktigabehov. Det skall finnas en klar analys av hur resurser-na kommer att användas.Behovet av att rusta och bygga om och till all-männa samlingslokaler är stort. Ansökningar för 1,2miljarder kronor finns hos .