prot · GI0964 · 1995-02-22 00:00:00 — Mottot för både militären och PKK verkarvara Den som inte är med är emot och skall därmedlikvideras.Det är inte svårt att förstå att det kommer att tamycket innan såren läks av de övergrepp påmänskliga rättigheter som gjorts från båda sidor. Detmåste till en politisk lösning och inte en militär. Va-penvila, samtal och medling måste ersätta den terrorsom befolkningen utsätts för. måste i olikainternationella sammanhang visa att man sätter presspå att efterleva de konventioner landet skrivitunder och sagt sig vara berett att följa.Herr talman! När det gäller såg det islutet av litet ljusare ut än på mycket länge.Under FN:s generalsekreterare överinseende enades och Indonesiensutrikesministrar om att östtimoreser som var för ettfritt och oberoende skulle få vara med isamtalen om territoriets framtid. Detta sågs allmäntsom ett litet men ändå glädjande steg åt rätt håll.Fiaskot vid , påtryckningar ommänskliga rättigheter, hårda resolu-tion samt klagan till In-ternationella domstolen om rätt att slutaavtal som gäller det annekterade territoriet tvingade,enligt den gängse uppfattningen, att visaen mer öppen och samtalsbenägen attityd. Dessutomhade FN:s specielle rapportör krävt en ny ochoberoende utredning om Santa-Cruz-massakern.Men har det skett en dramatiskökning av terrorn i . Militära husrannsak-ningar och militärt förtryck har dessutom komplette-rats med något helt nytt för området: dödsskvadroner- s.k. Ninjas. Tyvärr är det inte maskerade leksaks-sköldpaddor det handlar om, utan om maskeradesoldater som av militären får litet extra pengar för attunder nattliga räder sätta skräck i lokalbefolkningen.Jag har svårt att tänka mig något mer lumpet. I skyddav maskerade gangstergäng bryter den indonesiskamilitären mot de mest elementära mänskliga rättighe-terna.Sverige bör uttala att man förväntar sig ettresolut ingripande från civila myndigheter i Indonesi-en för att få stopp på den terror som östtimoresernautsätts för av dessa Ninjas.FN har aldrig godkänt annektering avÖsttimor. FN:s generalsekreterare har ettuppdrag att finna en lösning på Östtimorproblemati-ken. måste stå fast i sin övertygelse att Östti-mors framtid måste få avgöras av Östtimoresernasjälva i en folkomröstning och i FN verka för att denspecielle rapportören rekommendationer vadgäller genomförs.Anf. 110 ()Herr talman! har colombia-nerna upplevt mer våld än människor i andra länder ivärlden. ökade antaletmänniskor som dog av våldet. 1992 hade våldet iColombia skördat över 28 000 människors liv. Dettainnebär 85,5 döda på grund av våldet per 100 000invånare. Det skall sägas att man beräknar att det iColombia finns ca 33 miljoner invånare.I detta sammanhang måste man förklara att våldeti utövas av många och av olika skäl. Enligtcolombianska statistiker har avdessa 28 000 dödats på grund av politiskt våld. Avdessa dåd är det som utövas avmilitärer och poliser som agerar på egen hand.1992 dödades 63 personer som var medlemmar iliberalpartiet, 39 från det konservativa partiet och 182från vänsterpartier. Utöver dessa dödades ca 1 200personer i direkta beväpnade konfrontationer mellanregeringsstyrkor och olika gerillagrupper. Mångaandra människor dödades av den undre världen ochkokainkartellerna.För att kunna förstå utvecklingen i Colombiamåste man gå tillbaks till landets historia. Det man kan säga är att vål-det i i huvudsak är en produkt av socialafaktorer som enorma klasskillnader, fattigdom osv.Vem som helst kan förstå att det som alla colombianermest av allt önskar sig är att kunna leva i fred.Även om situationen i är kompliceradkan man inte tala om att det pågår inbördeskrig omman studerar våldets karaktär. Det politiska våldet rörsig om konfrontationer mellan regeringstrupper ochbeväpnade gerillagrupper, begränsade till vissa delarav landet.Olika colombianska regeringar och gerillagrupperhar gjort upprepade försök att uppnå en politisktframförhandlad lösning av konflikten. Det är allmäntkänt att den föregående regeringen träffade enfredsöverenskommelse med grupper som M-19, PRToch den indianska dessa deltar i det civila livet och detpolitiska arbetet i . Dessa uppgörelser harinte nåtts helt utan problem. Några av gruppernasmedlemmar har förlorat sina liv efter överenskommel-sen.Det finns fortfarande andra gerillagrupper somännu inte har träffat politiska fredsuppgörelser medregeringen. Presidenten hardeklarerat att han kommer att priorietera arbetet föratt uppnå fredsuppgörelser med resterande gerillag-rupper. Samper Pizano har utsett som högste fredskommissionär, och dennehar arbetat med att undersöka villkoren för enfredsprocess. Han har till regeringen lämnat en rap-port där han säger att förutsättningarna för fred ochsamtal med gerillagrupperna är goda.Utan att sluta att vara kritisk mot regeringen ochmyndigheterna i eller frångå kraven pårespekt för de mänskliga rättigheterna är det viktigt attvi här hemma förstår viljan hos presidenten att uppnå fred i . En del framsteg harredan gjorts, och det colombianska parlamentet harredan godkänt av 1946 beträf-fande internationell humanitär rätt. Regeringen harockså erbjudit, eller kommer att erbjuda, AmnestyInternational att upprätta ett kontor i talman! Vi bör från riksdag nogafölja utvecklingen i . Vi bör också aktivtuppmuntra och stödja fredsprocessen. Detta behöverinte innebära att den svenska och regering-en inte skall framföra kritiska synpunkter om sådanaskulle behöva framföras. inställning till Co-lombia bör vara konstruktiv, och genom kontaktermed den colombianska regeringen och andra politiskakrafter bör vi söka möjligheter att stödja och hjälpatill i fredsprocessen. Vi kan erbjuda samarbete för attöverkomma problem med våldet och de mänskligarättigheterna, men också direkta biståndsprojekt somsyftar till att hjälpa att utveckla socialareformer som också har direkt eller indirekt beröringmed möjligheterna att uppnå fred.Tack för ordet!Anf. 111 ()Herr talman! Från går vi till norra delenav vårt jordklot. Jag tänker prata om Barentsregionen.Barentsregionen inrymmer både löften och hot.Sovjetunionens fall reste förhoppningar om militärnedrustning och nya möjligheter till samarbete mellanfolken i denna nordligaste region. Den gamlahotbilden har ännu inte helt försvunnit.Det har funnits motsättningar långt före denbolsjevikiska revolutionen. Motsättningarna på Stor-kalotten har sin grund i de ekonomiska intressen somfinns representerade inom denna region. Fortfarandefinns problemet att strategiska betydelseökar om de ryska möjligheterna att nå be-gränsas i Östersjön.Vissa ryska förband, som varit placerade iCentraleuropa, har flyttats till , vilket fåranses som uttryck för sätt att värna sinastormaktsintressen - samma stormaktsintressen somockså manifesterats i det nu pågående kriget i Tjetje-nien.För att minska hoten som finns handlar det om attutveckla folkens samarbete. Människorna är denstörsta resursen. är rik på naturtill-gångar men glest befolkad, och det är långt till mark-naderna i söder. Historiskt har förbindelserna mellanfolken varit intensiv, och den har gått i östvästligriktning. Dagens situation, med kommunikationerna inordsydlig riktning, är något som kommit de senasteårhundradena. I den gemensamma historien finnsmöjligheter att skapa ett samarbete på nordkalottbor-nas villkor.För att utbyte skall kunna utvecklas måste manskapa en hållbar infrastruktur. Det handlar om inspire-rande livsmiljöer för människorna. Förutom järnvä-gar, vägar, tele- och datakommunikationer måste manockså stärka den sociala och kulturella infrastruktu-ren. Eftersom regionen kännetecknas av ett relativtsett mansdominerat näringsliv är det av största vikt attskapa förutsättningar för kvinnors liv, arbete ochutbildning, så att denna del av förblir en be-folkad och vital region. Det är en utveckling som ärnödvändig för att demokratin skall förstärkas.Handelsutbytet som utvecklas måste karakteri-seras av ömsesidighet och utvecklas till ett allsidigtnäringsliv - framför allt på den ryska sidan. Det måstevara ett gemensamt ansvar. I annat fall riskerar Ryss-lands rika naturtillgångar att exploateras av västkapi-tal som präglas av en kortsiktig jakt på billiga råvaroroch fortsatt nonchalans mot den känsliga arktiskamiljön.Västlig politik får inte heller ta ryska finansintres-sens villighet att medverka som intäkt för att exploa-teringen sker utifrån ett allryskt intresse. Den ryskacentralmakten betraktar som en viktigtillgång för hela med tanke på de isfriahamnarna och naturtillgångar som mineraler, olja, gasoch fisk. Ökad osäkerhet om kontroll övertillgångarna i kan öka det centralryskaintresset för att säkerställa sina nationella tillgångar iBarentsregionen.Norge var initiativtagare till ,som också kopplats till EU:s intressen. En bakgrundtill detta samarbete är att inte delar Rysslandsuppfattningar i vissa frågor som gäller gränsdragning,oljeutvinning och fiske.Ryssland kommer att ståutanför EU. Det norska valet att också stå utanför EUhar lett till att en lång yttre gräns för EU skär igenomBarentsregionen. Den måste be-vaka att inte skadas av den nyagränssituationen. Vi måste vara medvetna om att EU:sväxande intresse för Barents sker utifrån EU:s egetekonomiska intresse för regionens råvaror tillsam-mans med ambitioner att bli en makt att räkna med ivärldspolitiken.För är utgångspunkten den motsat-ta. Vi vill bygga samarbetet i första hand utifrån denlokala befolkningens och regionens behov. Vi vill haett regionsamarbete mellan de deltagande nationerna.Det ger de bästa möjligheterna att utveckla ett mellan-folkligt samarbete som stärker sammanhållningen.Därmed minskas risken för framtida konflikter.I samarbetet ingår att ta hänsyn till urbefolkning-ens intressen. Det är absolut nödvändigt att hörsammasamernas krav på hur detta samarbete skall bedrivas.Världen känner till många exempel på hur exploate-ringar av utkantsområden lett till ökad miljöförstö-ring, stora sociala problem bland lokal- och urbe-folkning och att traditionella näringar och kulturerslagits ut.De miljöföroreningar som sprids från Murman-skregionen drabbar givetvis i första hand den egnabefolkningen, men påverkar också grannländerna.Miljöproblemen är för ryssarna ett problem blandflera. Fattigdom och maffians utbredning är lika all-varliga för deras dagliga liv som dålig miljö. DåRyssland dessutom har flera områden som är betydligtvärre nedsmutsade än Kolaområdet kan man interäkna med att Kola kommer i första hand i Rysslandsnationella miljöprogram. Här behövs därför kraftfullainternationella insatser för att reducera miljöutsläp-pen. Det räcker inte med att hänvisa till EU:s fonder.Det behövs ett globalt finansieringssamarbete därSveriges regering kan ta initiativ.Anf. 112 ()Herr talman! Jag tänker också prata om och miljöproblemen på . Ba-rentsregionen består av norra , , Norgeoch Ryssland.För befolkning är av stortintresse. De flesta städer och större samhällen har envänort på Kola. Många av oss har personliga kontak-ter där. Därför känns det extra angeläget att ägna denordvästra delarna av uppmärksamhet.Landet har många problem. Det är både ekono-miskt och politiskt instabilt, och vi vet inte vilka kon-sekvenser det kan få. Den ökade öppenheten mellanöst och väst blottlägger de stora skillnader som råder ilevnadsstandard. Många människor söker sätt att flyfrån svåra levnadsförhållanden och risken finns att detuppstår en okontrollerad folkvandring västerut, somvi inte har tillräcklig beredskap för.Det militära komplexet i , medvärldens största koncentration av kärnreaktorer, ärockså ett viktigt inslag. Det finns 150 atomdrivnamilitärfartyg i den norra flottan, de flesta med 2 kärn-reaktorer ombord. 50 av dessa är redan utfasade, menbara på ett fåtal har det använda och mycket radioak-tiva kärnbränslet tagit ur reaktorerna. Det finns 8atomdrivna isbrytare som inte har någon lagringsmöj-lighet för sitt atomavfall. Det lagras därför ombord påfartygen som ligger vid hamn mitt i stora befolk-ningskoncentrationer.Herr talman! Här kommer vi in på miljön, som ärett av de största problemen. På finnskärnkraftverket Polyarny Zory. Det är omodernt ochinstabilt. Säkerheten är dålig. Både 1993 och 1994har det varit nära att Polyarny Zory drabbats av kärn-kraftsolyckor. Vid en härdsmälta skulle det ta innan det radioaktiva avfallet når Norr-botten.För att åskådliggöra avståndet från tillKolahalvön kan vi tänka oss en cirkel med mittpunk-ten i . Avståndet fågelvägen till PolyarnyZory är då . Drar vi radien norrut hamnar vistrax norr om och söderut i Härnösand.Avståndet från gränsen till är ca 40 mil.Jämförelsevis kan vi notera att det är mel-lan och och mellan Stock-holm och Göteborg.Jag säger detta för att alla skall inse att Kolahalv-ön inte är en avlägsen plats. Den ligger mycket näraoss.Ryssland har även dumpat atomavfall och hela re-aktorer på flera platser i . har ryssarna även dumpat atomavfall i Karaha-vet. Den havererade och skadade atomubåtenKomsomlets ligger också på havsbotten vid Björnön.Det är inte bara kärnkraften som hotar miljön. PåKolahalvön finns stora nickelverk, bl.a. ett i stadenNikel, nära gränsen till . Dessa nickelverk släp-per ut svavel, koppar och nickel.Detta har lett till att ett område på ca 5 000 km²helt saknar vegetation. Att se de döda träden på deoändliga vidderna är beklämmande. ödelandskapetsprider sig med oroväckande hastighet.Vi kan inte förutspå alla biverkningar för-oreningarna leder till, men vi vet att av barnenvid nickelverken lider av luftrörsinfektioner och andrasjukdomar samt att medellivslängden bland befolk-ningen inte är mer än 40 år.Ryssland saknar ekonomiska möjligheter att byggareningsanläggningar och de nordiska länderna har intesjälva nog med resurser för att hjälpa . Där-för är det bra att de ryska miljöproblemen nu harblivit EU:s angelägenhet. Men kostnaderna är stora.Det behövs miljardbelopp för att rena nickelverken.I en norsk rapport beräknas också kostnaden föratt hugga upp de 90 ubåtar som beräknas vara skrot-färdiga 1998 till 18 miljarder kronor.I tillägg kommer utgifterna för att bygga anlägg-ningar för att ta emot, behandla och lagra atomavfal-let. Det behövs därför en internationell uppbackningmed kunskap, teknik och kapital.Herr talman! är också viktig urandra synpunkter. I regionen finns stora gas- och oljefyndigheter,mineralförekomster samt stora och rika skogsarealer.Den ekonomiska potentialen kan visa sig vara mycketgod och skulle, om den går att utveckla, medföra ettuppsving för hela regionen.Infrastrukturen är outvecklad. Mellan Norrbottenoch finns varken reguljärtflyg eller järnväg. kommer docken flygförbindelse att öppnas mellan och Kola-halvön, vilket är positivt.Järnvägen som transportsystem är också mycketviktig för utveckling. Dels därför attdet på den ryska sidan är det helt dominerande land-transportsystemet, dels därför att avstånden är storaoch väl lämpade för järnvägstransporter.Även i norra och , med liknandetyp av basindustrier, har ett väl utbyggt järnvägssys-tem avgörande betydelse. De tre bilvägar som finnsmellan och är alla i useltskick, två är dessutom långa omvägar. En nödvändigförutsättning för ett forsatt bra samarbete är därför enutveckling av kommunikationssys-tem.Herr talman! Med detta vill jag göra riksdagenmedveten om problem men ocksådess möjligheter.Den utrikespolitiska debatten var härmed avslutad.2 § Utökning av antalet suppleanter i näringsut-skottetValberedningen hade, enligt ett till kammaren in-kommet protokollsutdrag, på begäran av Socialdemo-kratiska riksdagsgruppen tillstyrkt att antalet supple-anter i näringsutskottet skulle utökas från 22 till 23.Kammaren biföll dessa utökningar.3 § Val av extra suppleant i näringsutskottetFöretogs val av extra suppleant i näringsutskottet.Kammaren valde i enligthet med valberedningensförslag tillsuppleant i näringsutskottetLeo ()4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner1994/95:157 till utbildningsutskottet1994/95:158 till arbetsmarknadsutskottet1994/95:171 till skatteutskottetRedogörelse1994/95:RB1 till finansutskottetBeslut om samlad voteringPå förslag av förste vice talmannen medgav kam-maren att samtliga ärenden på dagens föredragnings-lista fick avgöras i ett sammanhang efter avslutaddebatt.5 § Stöd för nyanställningarFöredrogsArbetsmarknadsutskottets betänkande 1994/95:AU8Stöd för nyanställningar (prop.1994/95:137)Kammaren biföll utskottets hemställan att ärendetfick avgöras efter endast en bordläggning.Anf. 113 ()Herr talman! Det finns en person som troli-gen är nöjd. Det är arbetsmarknadsminister , som kanske kan se ett slut på RAS-debatten. Han är nöjd med att förslaget med Miljö-partiets hjälp med stor sannolikhet med går igenom.Tyvärr är han inte närvarande vid debatten,vilket han väl borde vara. Men jag kan faktiskt förståhonom. eller aldrig har väl en proposition blivitså nedsablad som denna. Man frågar sig: Vem villegentligen ha RAS, förutom ?Det kommer kritik från Byggentreprenörerna, därman säger:"Det föreslagna stödet kommer om detgenomförs i bryggbranschen- inte att leda till att antalet anställningar ökar- inte att leda till att den övertid, som i dagslägetär helt negligerbar, minskar- inte att sänka kostnaderna i byggbranschen ochdärmed motverka tendenser till inflation.De mål med stödet som departementet angerkommer alltså inte att nås i byggbranschen. Effekternablir i stället att seriösa, framför allt mindre företag,kommer att missgynnas i konkurrens med nyetablera-de företag. Många kommer att riskera att helt slås utgenom att nya företag kommer att kunna konkurrerapå helt andra villkor. "Jag går vidare till vad man säger från och . Desäger:"Det kan bara skapa obalans och osund konkur-rens mellan företag. Så länge efterfrågan på företa-gens tjänster inte ökar kommer anställningsstödet attinnebära att för varje nyanställning som görs medhjälp av RAS, kommer någon i ett annat måleriföretagatt mista sin anställning.Arbetsmarknadspolitiska stödåtgärder måste kon-strueras på ett sådant sätt att de inte slår ut väl funge-rande företag".Jag kan fortsätta med vad man säger från SverigesFrisörföretagare. De säger följande:"Vår bedömningär den att dylika bidrag bara ytterligare förvärrarklimatet för frisörföretagandet.Frisörbranschen är exceptionellt arbetskraftsin-tensiv där lönekostnaden till mycket övervägande delpåverkar prisnivån".Från Installatörerna säger man:"Höga övertidsut-tag är inte ett problem i våra branscher. Brist på efter-frågan är vårt problem. Nyanställningar i vår branschkan inte stimuleras med sänkta arbetsgivaravgifter tillvissa enskilda företag. Det kan bara skapa obalansoch osund konkurrens mellan företag. Så länge efter-frågan på företagens tjänster inte ökar kommer an-ställningsstödet därför att innebära att för varje nyan-ställning som görs med hjälp av RAS, kommer någoni ett annat installationsföretag att mista sin anställ-ning".Rent allmänt kan konstateras att förutom de jaghar nämnt är företagarna emot stödet, SAF är emotdet och LO är emot det. De enda som ser något plus idetta förutom arbetsmarknadsministern är TCO.Kooperationens sä-ger:"Den av regeringen, efter uppgörelsen med miljö-partiet, föreslagna utformningen av riktat anställ-ningsstöd, RAS, bygger på att företag med 500 an-ställda eller fler skall undantas från möjligheten atterhålla stödet. Med den utformningen är förslaget intekonkurrensneutralt. Det kan även ifrågasättas om inteförslaget står i strid med EG:s principer om fri kon-kurrens. - - - Förslaget, i dess nuvarande utformning,kommer därför att missgynna kooperativ detaljhan-del".Låt mig ta ett sista citat. Det är från gårdagensDagens Nyheter, där sju skribenter av olika politiskåskådning skriver följande:"Vi, akademiskt verksam-ma arbetsmarknadsekonomer (med varierande politiskhemvist), känner emellertid stor tveksamhet om att såär fallet med regeringens förslag om det riktade an-ställningsstödet (RAS). - - - Vi ser stora problemmed detta förslag. En rad studier i olika länder (somjust sammanfattas i en rapport av , som är egenexpertgrupp) visar nämligen att nettoeffekterna påsysselsättningen av likartade stöd är mycket små.Huvuddelen av bidragen förefaller gå till att subven-tionera sådana anställningar som ändå skulle hakommit till stånd. Detta gäller naturligtvis särskilt i enkonjunkturuppgång av det slag vi nu har.Vi menar därför att det inte kan vara försvarbartatt i nuvarande statsfinansiella läge spendera kanskebortåt på ett anställningsstöd idenna form. - - - Problemet med regeringens förslagär att det är alltför generellt: ett stöd riktat mot demmed enbart några månaders arbetslöshetstid riskeraratt placera de långtidsarbetslösa längst bak i kön avarbetssökande. - - - Vi menar därför att riksdagenbör ompröva förslaget om ett riktat anställningsstöd".Bland dessa skribenter finns även socialdemokratiskaekonomer.Förslaget möter alltså en bedövande kritik. Rege-ringen väljer att ösa ut 7 miljarder, efter överens-kommelse med devalverade till 5 miljar-der, till något som ingen vill ha, varken företagarnaeller facket.Det företagarna vill ha, och som man är säker påskapar arbetstillfällen, valde regeringen att ta bort.Provanställningen minskades från 12 till 6 månader.Möjlighet till visstidsanställning minskades från 12till 6 månader. Fackligt veto årterinfördes, samt utan-tag från turordningsbestämmelserna togs tillbaka, ochdetta skedde mot företagarnas vilja. Arbetsgivaravgif-ter och skatter höjdes för företagen med 36 miljarderkronor genom beslut . Allt detta missgynnadeföretag och skapade verkligen inga arbetstillfällen.Dessa beslut raserade för företagen i stället för attgynna dem.Men eftersom arbetslösheten trots högkonjunkturinte minskade speciellt mycket, satsade regeringen påatt ett riktat anställningsstöd skulle ge mer jobb.Återigen valde man fel väg. Först höjde man arbetsgi-varavgiften för alla. skall man sänka för några.Vad är vitsen med detta?Från moderat håll håller vi med om att det är braatt sänka arbetsgivaravgiften. Men det skall vara föralla. Men varför höjer man först för alla, för att sedansänka för några? Socialdemokraterna måste bestämmasig. Tror man att sänkta arbetsgivaravgifter ger flerjobb eller inte?Jag har tidigare visat hur nästan alla har kritiseratdetta förslag, även . De ville av parti-taktiska skäl inte skriva ihop sig med de borgerligapartierna i en gemensam reservation.Förslaget skapar, som jag har sagt, osöktkonkurrens mellan företag och är inte konkurrens-neutralt. Enligt propositionen antog regeringen attstödet skulle ge 110 000 nya arbetstillfällen. AMSgeneraldirektör beräknar att det kan ge 5 000 nyajobb. 5 000 nya jobb för ! Det in-nebär per jobb. avskattebetalarnas pengar per jobb!Ingvar hänvisade till regeringenskommande sysselsättningspaket som historiskt. I dettaavseende har han helt rätt. har så dyrajobb skapats. har arbetstillfällen kostat1 miljon kronor per styck. Detta är oansvarigt hand-lande med skattebetalarnas medel.Dessa är inte heller finansiera-de i budgetpropositionen. Detta är mycket anmärk-ningsvärt och ansvarslöst och i landets ekonomiskasituation helt oförsvarligt. Mot detta vanvettiga slöserimed statens pengar - som regeringen med stöd avMiljöpartiet ämnar genomdriva , och som knap-past ger några arbetstillfällen alls, arbetslöshetenkommer fortfarande att vara mycket hög i det av So-cialdemokraterna styrda - står vår politik förfler jobb. Det kan sammanfattas i sju punkter.Vi säger att företagen måste kunna växa och flerföretag etableras, bl.a. genom att avdragsrätt för risk-kapital införs. Skattesystemet måste ge goda förut-sättningar för arbete och företagande genom att skat-terna sänks. Lönebildningen måste främja rekryteringav ny arbetskraft, men också karriär och arbetsbyte.Arbetsmarknaden måste bli en verklig marknad. Da-gens arbetsmarknadslagstiftning måste reformeras ochgenerella möjligheter öppnas för enskilda anställ-ningsavtal mellan företag och medarbetare. Socialför-säkringarna måste ändras så att de främjar arbete, menockså för att medge ett nödvändigt skydd när rörlighe-ten på arbetsmarknaden tilltar.