prot · GI0987 · 1995-04-06 00:00:00 — Det är den absolut bästa medicinen för att defrågor som det nu aktuella betänkandet handlar omockså skall få ett bra genomslag.Med det nu anförda, herr talman, vill jag yrka bi-fall till hemställan i näringsutskottets betänkande nr17 och avslag på samtliga reservationer.Anf. 22 () replikHerr talman! sade att vi politikerinte skall gå in och styra marknaden. Jo, det är precisjust det som vi skall göra. Det är när man inte styrmarknaden som det går åt fanders. Det är ju det somär ett av de stora problemen, det trodde jag att vi komöverens om vid den ekonomiska debatten.Sedan fick vi höra att om Nordbanken förblevstatlig skulle detta enligt vår reservation innebära detaljstyrde räntor hit och dit. Så står det väl inte.Vad det handlar om är att man skall se till att bankenfår en policy, en inriktning, som går ut på att räntega-pet skall vara litet och räntan skall vara låg. Det är juen väldig skillnad mot att gå in och detaljstyra räntor,för det tror jag verkligen inte på. Det tror nog inteheller på, inte i alla fall.Det vore bra om socialdemokraterna i det här fal-let lyssnade på , tidigare chef förfackföreningsrörelsens forskningsinstitut. Det voreännu bättre om fler socialdemokrater lyssnade påLena Klevenås. Hon har väckt en alldeles utmärktmotion i det här ämnet.Jag skall avsluta med att också säga någontingsnällt. Jag är glad att regeringen och socialdemokra-terna inte har fallit offer för den blå-röda röra och denpopulism som dessa partier försöker att få till när detgäller bankavgiften, en bankavgift som tvingar uppräntan för lantbrukare, för låginkomsttagare, för fa-miljer och för familjer med arbetslöshet. Jag tycker attdet är bra att socialdemokraterna vågar stå emot den-na populism, mycket bra.Anf. 23 () replikHerr talman! Jag vill säga till attdet kommer en proposition om det här med insättarga-rantin, som skall behandlas vid ett senare tillfälle.Miljöpartiet föreslår att staten skall behålla Nord-banken för att på så vis kunna gå in och styra räntor-na. Vi delar inte den uppfattningen om att en sådanryggsäck skulle läggas på en statlig bank. Det är judet enda argumentet som förordas här för att Nord-banken skall förbli statlig.Jag tycker också att man bör överväga riktlinjerför tillsyn av bankverksamheten i dess helhet. Detgäller inte bara Nordbanken, vare sig den är statligeller inte. Därför kommer regeringen att tillsätta enutredning som skall se över regler om riskhantering,om internkontroll, om beslutsfattande, om Finansin-spektionens möjligheter till ingripande och sanktio-ner, om ifall vårdslös kreditgivning skall beivras, omhur finansiella svårigheter skall hanteras osv.Det gäller att skapa regler som gör att vi inte ham-nar i en sådan situation som vi gjorde under slutet av80-talet och . Det är det som är detviktiga. Men det skall vara regler som gäller för allbankverksamhet. Att konkurrensen skall öka är viöverens om. Där kommer man också att lägga framförslag till en rad åtgärder med inriktningjust på konkurrens inom bankverksamheten.Anf. 24 () replikHerr talman! Jag talade inte alls om insättargaran-tin. Jag vet inte riktigt vad svaradepå. Hon kanske missuppfattade mig.Sylvia sade att våra förslag skulle inne-bära en ryggsäck för den statliga banken. Det tror jaginte alls. Jag tror att det kunde vara ett sätt att hjälpatill att styra marknaden när det behövs, om man hadeen statlig bank, inte med detaljstyrning av räntor mengenom att banken har en policy som är litet annorlun-da än de privata bankernas.Dessutom tror jag att det är väldigt viktigt medmångfald. Det är bra med kooperativa banker, medprivata banker, med Domus, och ICA ochJAK. Men varför skall man då säga nej till just enstatlig bank? Mångfald i ägandet är nästan ettsjälvändamål i vissa fall.Anf. 25 () replikHerr talman! Vi har olika uppfattning om hur manskall använda sig av en statlig bank. Det som BirgerSchlaug återkommer till är just att manskall använda en statlig bank för att få ner räntorna.Jag vill påstå att det bästa receptet för att få ner rän-torna är en ökad konkurrens, en ökad tillgänglighetoch en ökad service. Här må då mångfalden på mark-naden spela den absolut viktigaste rollen just för att fåner räntorna.Det finns en viss räntenivåskillnad . Räntega-pet kan minskas något, även om vi tycker att det bor-de gå fortare. Om man tar med hypoteken har i allafall räntegapet minskat ganska rejält, men det är långtifrån tillräckligt. Det är ändå mångfalden som är avden övergripande karaktären, och där finns tillgäng-lighet, service osv. med som viktiga instrument.Det är märkligt att man från nu såfajtas för att Nordbanken skall vara statlig.Anf. 26 () replikHerr talman! Vi är överens om att bankavgifter,eller insättargarantiavgifter, påverkar räntor uppåteller nedåt lika mycket, oavsett vad det kallas för.I betänkandet kan man utläsa att socialdemokra-terna säger att man inte vill införa en bankavgift justnu, medan väldigt klart säger att de ald-rig vill införa en sådan avgift.Jag vill då fråga : Hur ser den si-tuationen ut då ni kan tänka er att införa en avgift förbankerna?Anf. 27 () replikHerr talman! Den frågan är naturligtvis omöjlig attbesvara, . Men det insättarskydd somman från Västerpartiet har tagit upp här vid ett flertaltillfällen kan knappast betraktas som en återbetalning.De åtgärder som planeras är bl.a. att sälja ut Nord-banken till det pris som är det rätta.Dessutom tillkommer de utdelningar som Nord-banken ger som staten är ägare samt detsom fås när och Retriva säljs eller avvecklas.Men jag tycker att man blandar ihop insättargarantinoch den skatt/avgift som här förordas. Beträffandeinsättargarantin får vi all anledning att återkomma tilldenna när den propositionen skall behandlas här ikammaren.Anf. 28 () replikHerr talman! I betänkandet står det att "inte nu börinföras särskilda skatter och avgifter i syfte att finan-siera kostnaderna för bankkrisen". Då frågar man signaturligtvis: När, om inte , måste en sådan avgift iså fall införas?Man kan möjligen tänka sig en annan situation,och det skulle vara intressant att få veta hur den situa-tionen skulle kunna se ut.Anf. 29 PER () replikHerr talman! Jag vill först erinra om att den heltdominerande ägaren till den gamla Nordbanken varsvenska staten. Det ledde också till känt resultat.Jag tycker att det är positivt att i debatten mycket klart markerar att Nordbankenskall syssla med en strikt kommersiell verksamhet ochatt det därmed inte går att ålägga ett statlig företageller en statlig bank andra uppgifter än andra aktörerpå marknaden har. Så stark inneboende kraft har inteett statlig företag.Därmed uppkommer då frågan: Varför skall detvara statligt ägande? Om man inte kan ålägga någraandra uppgifter än sedvanligt kommersiella blir denlogiska följden privatisering. Därmed blir det aktuelltmed det som vi reservanter påpekar i motiveringen tillreservation 5, att det behövs - vilket framgår klart avbankkrisen - klara och tydliga ägare som är bereddaatt ha vissa kontrollfunktioner och ta ett visst ansvar.Sådana företag har trots allt klarat sig bättre i mångaavseenden än de företag som inte har haft så tydligaägare.Anf. 30 () replikHerr talman! Jag vill först instämma med det somSylvia avslutade sitt anförande med, nämli-gen att hon hoppades att den negativa ränteutveck-lingen skulle vända, att kronans värde skulle vändauppåt och att räntan därmed skulle sjunka. Det äroerhört viktigt för hela vårt näringsliv.Efter alla insatser som staten gjorde under de svå-ra åren tycker jag inte att det vore orimligt att ta ut enliten avgift från de banker som gör vinster. Ominte staten hade gått in och givit garantier åt bankernavet vi inte hur det hade sett ut . Vilket värde hadeolika bankaktier då haft? I det här läget är det enmycket blygsam avgift som vi talar om. Om avgiftensedan skall övergå i en insättargaranti får man väl tittapå det när det blir aktuellt.Sedan när det gäller stegvis försäljning vill man juha ut det största möjliga värdet av dessa aktier. För-faringssättet var detsamma när vi sålde ut AssiDomän,och det gav ett bra resultat. vill vi också ha utstörsta möjliga värde för Nordbankens aktier, och vikan då använda oss av det sätt som vi harprövat.Anf. 31 () replikHerr talman! förordar en form avbankavgift. Han vill att den skall vara generell bero-ende på att alla har fått hjälp tack vare garantin. Dethåller jag med om, och det sade jag också i mitt anfö-rande.Men dilemmat är ju att vi är litetosams om vem det är som skall stå för kostnaden, omman nu skall ta ut en avgift av den här typen. Det ärdet som är dilemmat. Vem är det som i själva verketfår betala? Tyvärr är det inte den målgrupp som jagtror att skulle önska, utan det blir ban-kerna som får stå för den kostnaden.I övrigt har vi tidigare gett regeringen ett bemyn-digande att sälja Nordbanken. Det är mycket klartuttryckt att det skall göras när man kan få bästa möjli-ga ersättning för densamma och när det är lämpligastatt göra det. Att gå in med ytterligare restriktionermed hit och dit och "stegvis försäljning" hit ochdit är inte acceptabelt. I det fallet anser vi i stället atttidigare bemyndigande skall ligga kvar.Anf. 32 () replikHerr talman! En sista kommentar till bankavgiften.Det är, som sagt, inte orimligt att ha en sådan i nuva-rande läge.De höga räntorna beror på att det har varit enbristande konkurrens. Men i och med att konkurren-sen nu ökar avseende både befintliga banker och nyabanker som kommer till minskar också räntegapet.Bankavgiften skall tas ut på vinsten hos de härbankerna. Det är alltså inte fråga om att höja räntan.Som jag sagt rör det sig om en blygsam sum-ma.Anf. 33 () replikHerr talman! Det bästa sättet, , att fåned räntor och minska räntegap är att ha tillgänglig-het, service och ökad konkurrens. Regeringen harmycket klart påvisat att man kommer med förslag härsenare. I det sammanhanget skulle jag vilja rekom-mendera att läsa ,som har tagits fram av . Mångaav frågorna här beläggs mycket klart i den skriften.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )7 § Övergripande kulturfrågorFöredrogsKulturutskottets betänkande 1994/95:KrU15Övergripande kulturfrågorAnf. 34 ()Herr talman! Det finns de som i dessa tider ifråga-sätter att vi har råd att ge anslag till kulturen. Vaddessa människor egentligen ifrågasätter är om vi harråd med kvalitet i våra liv.Relativt sett - detta har jag sagt förut i denna ta-larstol - ägnar vi här i oss på tok förmycket åt verktygen, dvs. reglerna, lagarna, skatternaoch den övriga ekonomin. Vi måste också ge utrym-me åt målen med våra liv och samhällets roll i detsammanhanget. Då måste vi också ha utblickar fram-åt. Vi måste ge plats åt visioner. Där fyller kulturen,inte minst kulturarvet, sin roll både som fundamentoch som backspegel för att vi verkligen skall se vartvi är på väg.En satsning på kultur som en del av infrastruktu-ren genererar ju andra arbeten och förbättrar ekono-min. Dessutom är kultur en hälsobefrämjande faktor.Men, och detta vill jag understryka, kulturen har ettegenvärde, vilket vi påpekar i en motion. Kulturenbehöver inte be om ursäkt för sin existens.I betänkandet tar man upp en mängd frågor i formav motioner som har väckts under den allmänna mo-tionsperioden. Några av frågorna skall jag beröra.Först gäller det regionfrågor. Det är väldigt viktigtatt vi inte glömmer bort någon del av landet, och detär viktigt att olika delar inte upplever sig vara miss-gynnade i förhållande till framför allt storstäderna -inte minst den kungliga huvudstaden.Många av frågorna kommer att behandlas i pågå-ende kulturutredning. Därför är det kanske inte rättatillfället att nu ställa sig bakom en hel del av de i ochför sig väl underbyggda förslag som lagts fram i mo-tionsform. Det gäller t.ex. ställning iKarlskrona och den föreslagna ställningen för BackaTeater i som riksansvarig för barn- ochungdomsteatern. Där får vi avvakta vad Kulturutred-ningen lägger fram.I en motion tas frågan om en bibliotekslag upp.Men inte heller den frågan är det kanske rätta läget atti dag diskutera. Vi får se hur lagförslaget ser ut. Denhär frågan har ju ganska ingående diskuterats härunder . Jag vill bara betona att vi inte troratt det är rätta sättet att slå vakt om eller att förbättrabiblioteksverksamheten.I motion 285 har vi ett förslag som kanske kan sä-gas vara en liten innovation. Vi skulle nämligen viljaha ytterligare folkligt engagemang när det gäller fi-nansieringen av förnyelse och nya yttringar i kulturen.Därför föreslår vi att staten går in med ett litet grund-kapital till vad vi kallar för svenskarnas kulturfond.Där kan enskilda personer i testamenten eller i formav årliga gåvor - detta i stället för att pengar kommerin genom att man skriver "tänk på" eller "skicka till"-och även företag eller föreningar få en chans att varamed och bygga upp en stor rejäl fond, eller kansket.o.m. flera regionala kulturfonder, som på det sättetskulle kunna hjälpa till med att förnya och förbättrakulturutbudet.Herr talman! Utan att göra avkall på något av vårayrkanden eller någon av våra reservationer avstår vifrån att här i kammaren i detta ärende yrka bifall tillvår reservation.Anf. 35 ()Herr talman! Vi har förmånen att debatteraövergripande kulturfrågor.Jag anser att mycket av den debattid som vi bordeha haft faktiskt redan har slösats bort. Den nya kultur-politiska utredningen lägger ju i mångt och mycketlocket på i den kulturpolitiska debatten.På 60-talet var det fart i kulturdebatten. Den de-batten ledde senare till ett utredningsarbete där dekulturpolitiska målen lades fram för riksda-gen. Många av de frågor som då debatterades är ak-tuella även i dag.Kulturpolitiken skulle då medverka till att skyddayttrandefriheten och skapa reella förutsättningar föratt denna frihet skulle kunna utnyttjas.Kulturpolitiken skulle ge människor en möjlighettill egen skapande aktivitet och främja kontaktenmellan människor.Kulturpolitiken skulle motverka kommersialis-mens negativa verkningar och främja en decentralise-ring av verksamheten och beslutsfunktionerna.Kulturpolitiken skulle i ökad utsträckning utfor-mas med hänsyn till eftersatta gruppers erfarenheteroch behov.Kulturpolitiken skulle möjliggöra konstnärlig ochkulturell förnyelse och garantera att äldre tiders kulturskulle tas till vara och levandegöras.Man skulle också främja ett internationellt kultur-utbyte.Trots att dessa mål är gång-bara har debatten faktiskt avstannat. Bl.a. säger ut-skottet: De frågor som omfattas av Kulturutredningenskall inte föregripas.Jag anser att det är felaktigt. Utredningen har nuhållit på , och det dröjer minst ett halvårinnan ett betänkande kan läggas fram. Därefter skallbetänkandet ut på en omfattande remiss. kommer vi sedan att här kunna ta ställning tillom målen skall förnyas eller inte. Jag ifrågasätter det.Vi har ju mål som gäller från den tidigare kultur-utredningen, . Det är de målen som skallgälla, och det är enligt dessa som vi skallfatta beslut. Jag anser att det är fel att ideligenhänskjuta det ena ärendet efter det andra till . Vi behöver skaparkraft och nytänkande isvensk politik nu! Därför är det felaktigt att hela tidenlägga locket på.Det förvånar mig att här säger attvi inte skall spara på kulturen. I och för sig yrkadehan inte bifall till den reservation som han skrivitunder. Men i utskottet återkommer just Moderaternatill att anslaget skall minskas även när det gäller kul-tur på grund av det statsfinansiella läget.Utskottet har också behandlat frågan om en biblio-tekslag, och regeringen har gett iuppdrag att komma med förslag till en sådan lag. Detär lovvärt, men för den skull finns det väl ingen an-ledning att inte ta upp frågan i utskottet och här ikammaren. Jag vill även göra kammarens ledamöteruppmärksamma på att det här med en bibliotekslag igrunden är ett förslag från som nutagits upp av Socialdemokraterna.Det finns mycket att debattera om när det gällerbiblioteken. I t.ex. för samhällssanktioneroch rättsliga åtgärder står det under punkten 84: Varjeanstalt skall ha ett bibliotek som kan användas av allakategorier fångar. skall vara försett medett brett urval av böcker för både rekreation och ut-bildning. Fångar skall uppmuntras att använda biblio-teken. Så långt möjligt skall anstaltsbiblioteken ord-nas i samarbete med samhällets biblioteksverksamhet.Hur är det egentligen i ? Kommer biblio-tekslagen även att omfatta institutioner? Kommer lånfrån forskningsbiblioteken att vara gratis? Och hurkommer IT-frågan att behandlas i utredningen?Jag har också i utskottet tagit upp frågan om enmångkulturell riksscen för folkmusik och dans. Ut-skottet svarar att detta blir eventuellt föremål förKulturutredningen. Jag tror inte att det blir så. Jag harnämligen sett dispositionen på arbetet. I stort sett allaområden som rör kulturpolitiken tas upp. Jag trorockså att det blir ytterst ytliga ställningstaganden somgörs i utredningen. Därför anser jag att vi skulle kun-na debattera även den här frågan mycket mer än vihitintills har gjort.Jag yrkar bifall till reservation 2. Även reservation3 ställer jag mig bakom. Men jag yrkar inte bifall tillden , eftersom jag vill underlätta voteringen.Anf. 36 () replikHerr talman! Det är synd att lyssnar. Det är mycket bra om man gör det närman debatterar med varandra. Jag har inte sagt nå-gonting om att man inte skall spara på kulturen. Jagsade att den var mycket viktig.Det var helt riktigt som på-pekade att vi i vår motion har tagit upp ett antal spar-förslag. Jag skall beröra dem litet när vi diskuterarkulturutskottets betänkande nr 16.När det gäller bibliotekslagen tror jag att vi skullekänna igen argumenten från tidigare. Jag och ÅkeGustavsson har under de senas-te åren debatterat bibliotekslagen i kammaren. Detskulle inte ge särskilt mycket. När nu har kommit som ny ledamot har hon natur-ligtvis inte tagit del av de debatterna. Jag skulle re-kommendera henne att titta på protokollen från de tresenast föregående åren. Där finns en rejäl redovisningav de debatter som förts om bibliotekslagen.Nu är utredningen på gång och därför menade jagatt det finns skäl att avvakta. Att ytterligare debatteradetta tycker jag skulle vara fel.Anf. 37 (v)replikHerr talman! Givetvis har tolk-ningsföreträde på det han säger. Men min uppfattningär ändå att han tycker att man även skall spara påkulturen, fast han inte yrkade bifall till det just i dag.Jag tycker att det är synd att Kulturutredningenlägger lock på den kulturpolitiska debatten, som jagtror att samhället behöver. Jag vill inte på något sättlägga locket på här, trots att försökertillrättavisa mig. Sådana här tillrättavisanden gör lättatt människor inte vågar ställa sig upp och säga vadde tycker. Men jag hoppas att den fortsatta debatteninte skall återspegla detta.Anf. 38 () replikHerr talman! Det här med semantik är naturligtvisalltid svårt. Det är inte fråga om tolkningsföreträde.Det är fråga om vad jag faktiskt sade. Jag har mittmanus framför mig.Det är inte fråga om en tillrättavisning av Charlot-ta Bjälkebring. Det var ett litet vänligt tips om varman kan finna de tidigare debatterna. Det tog jag somen liten service från min sida. Men behöver inte alls ta åt sig eller på något sätt tadet till sig. Det är upp till var och en var man skaffarinformation om debatten så som den pågår och så somden har varit.Anf. 39 ()Herr talman! Eftersom vi börjar med att prata ombetänkandet Övergripande kulturfrågor skulle jagvilja säga att utifrån den utomordentligt allvarligaekonomiska situation befinner sig i anser vi iMiljöpartiet de gröna att det är särskilt viktigt att satsapå kulturen. Vi gör många stora besparingar inomandra områden, en del större än regeringens, meninom kulturen tycker vi att det är viktigt att satsa.Kulturen är ju människans sätt att bekräfta sin identi-tet, sin självrespekt och utveckla sin innovativa för-måga. Det är kulturen som formar och formulerarmorgondagens idéer och verksamhet.När vi pratar om offentligt stöd, skattemedel, tillkultur vill jag påpeka att vi tycker att den kultur sominte är kommersiellt självbärande skall ha offentligtstöd. Vi vill bevara det kulturella nätverk som byggtsupp under och pekapå nya kulturformer. De måste beredas plats och stöd-former måste omprövas. Det fria obändiga flödet fårinte hämmas av konservatism, stagnation eller institu-tionernas tyngd.Jag vill med det säga att vi ställer oss bakompunkterna 7, 8 och 10 i vår motion Kr205 och jagyrkar bifall till reservation 2.När det gäller stöd till länsmuseer och länsteatrartycker vi att det är självklart att förvalta det vi redanhar byggt upp. Men vi tycker inte att vi nu skall stop-pa upp och hänvisa allt till . Visäger att när vi nu skall prioritera och satsa nytt skallvi kunna göra det på länsmuseer och länsteatrar.Kulturutredningen, som har begärt förlängningtill augusti, kommer att debatteras länge, den kommeratt remitteras länge och det kommer att ta flera årinnan vi får ett beslut med anledning av den utred-ningen. Vi tycker inte att det finns något skäl atthämma en utveckling och framför allt inte en debattunder . Jag kan inte se att Kulturutredningeni sig skulle ha sagt att vi inte skall debattera kultur.Tvärtom, är det vi skall debattera kultur,utveckling och framtida satsningar är det väl nu närutredningen går in i sitt slutskede.Det står i regeringsförklaringen att vi skall ha enbibliotekslag. I , som jag själv sitteri, jobbar vi med den här frågan. Men eftersom jagmisstänker att det kan bli långbänk i det här ärendetyrkar jag bifall till den motion som säger att vi snarastskall ha en bibliotekslag. Vi ser i attbibliotekslagen är ett mångårigt krav från biblioteka-rierna. Vi ser det inte som något speciellt krav frånVänsterpartiet.Slutligen vill jag ta upp Stiftelsen . Vi vill inte tala om vad stiftelsen skall göra,utan vad den inte skall göra. Vi vill att den inte skallha karaktären av arbetsmarknadspolitiska insatser.Det står i stiftelsens regler att stödet skall ges tilllångsiktiga och nyskapande projekt. Det tolkar vi somvaraktiga kulturprojekt.Anf. 40 ()Herr talman! Kultur definieras ibland som andligodling. Jag vill tänka mig kulturen så, att den får ossatt växa som människor.Att aktivt uttrycka sig eller ta del av litteratur,dans, teater och bildkonst ger oss bättre möjlighet attlära känna oss själva. Dessa uttrycksmedel sätter spåri verkligheten, i våra liv, i form av seder, vanor, mil-jöer och föremål. Det har genererat en mångfald avverksamheter på kulturområdet. De har olika inrikt-ning och mycket olika omfattning. Det är viktigt attveta hur fältet ser ut, vilka mål man har för kulturpo-litiken och vilka vägar man vill använda för att nådem.Vi måste veta vad vi prioriterar, att vi prioriterarrätt, att pengar vi satsar stöder verksamheter som vitycker är viktiga.Till dessa uppgifter och många fler tillsattes 1993en rad parlamentariska utredningar, Teaterutredning-en, och Internationella utredningen,vars betänkanden tillsammans med tilläggsdirektivöverlämnades till , som är mycketstor.Kulturutredningens uppdrag är enormt, kan mantycka. Det finns som i alla andra fall med utredningarinte så starka skäl att föregripa deras arbete. Det för-väntas bli klart under sensommaren.Med hänsyn till att en stor del av våra motionsyr-kanden i utskottet, både mina och andras, förväntasbli föremål för överväganden av utredningen har jag iutskottet inte reserverat mig för allt. Så är det också ide övriga betänkanden vi debatterar . Men jagser fram mot att den kulturdebatt jag hoppas vi får kanfortsätta och förstärkas när vi får Kulturutredningensresultat.Efter vad jag förstår ingår inte i Kulturutredning-ens uppdrag att belysa kulturen som produktivitetsfak-tor. Jag har i motionen Kr264 anfört behovet av enekonomisk expertutredning om kulturens betydelsesom lokaliserings- och produktivitetsfaktor i Sverige.Det råder inom kulturutskottet stor enighet om attkulturen har ett egenvärde. Det har också LennartFridén påpekat. Det underströks starkt i denallmänpolitiska debatten och jag vill återunderstryka det. Därom skall inget tvivel råda.