prot · GJ0927 · 1995-11-22 00:00:00 — Jag står naturligtvis bakom alla vårareservationer men yrkar bifall bara till dem som jaghar nämnt, reservation 32 och reservation 35.Anf. 210 ()Herr talman! liberalerna har i fleramotioner krävt handikappanpassning av allmännaplatser. När regeringen presenterade sin propositionom förändring av var den före-slagna paragrafen om handikappanpassning av okändanledning struken. Paragrafen innebar att befintligahinder i offentliga lokaler, gatumiljö och på allmännaplatser skulle vara undanröjda till år 2005.Efter behandlingen i utskottet kan vi nu med storglädje konstatera att ett enigt utskott kommit fram tillatt göra ett viktigt tillkännagivande till regeringen omatt öka tillgängligheten för handikappade i samhället.Innebörden i det beslut som nu skall fatta äratt offentliga lokaler och allmänna platser skall görastillgängliga för alla. Det innebär att vi i gatumiljönbl.a. skall få tillgång till avfasade eller skålade trotto-arer, precis som man haft i länder somexempelvis , , och Nya Zee-land.Det här borde naturligtvis ha varit infört även iSverige för länge sedan. Men äntligen kan riksda-gen fatta detta beslut, som också ligger helt i linjemed vad handikapporganisationerna och den statligaHandikapputredningen krävt.I betänkandet behandlas också krav på ökad mil-jöhänsyn vid översiktsplaneringen och en ökad an-vändning av miljökonsekvensbeskrivningar. Förslagetinnebär att det i det närmaste blir obligatoriskt attarbeta in dessa miljökrav i programskedet vid anta-gande av detaljplaner. Det här är bra inslag i det be-tänkande som vi nu behandlar, och det innebär i sigatt väsentliga folkpartikrav nu kan genomföras.Herr talman! Som framgår av betänkandet ochdess reservationer har inte fått igenom allasina åsikter. Av reservationerna framgår vad Folkpar-tiet står för. De återger en konsekvent linje som vi hardrivit . Här vill jag bara ta upp två av dessareservationer.Det gäller reservation nr 11. Där säger vi att dettydligt bör framgå av de motiv som vägleder lagstift-ningen om samrådsberättigade att miljögrupper ochandra grupper med väsentligt intresse av planförslagetbör ingå i samrådskretsen. Vad är det för fel på tankenatt också miljögrupper skall kunna delta i arbetet, omvi nu skall ta större miljöhänsyn? Jag yrkar alltsåbifall till reservation nr 11.Sedan har vi reservation nr 20, som jag också yr-kar bifall till. Den behandlar hanteringen av riv-ningsmaterial och rivningsavfall.Här är det viktigt att olika åtgärder vidtas för attundvika att kommunerna ges monopol på hanteringenav det här materialet. En sådan monopolisering riske-rar att leda till ökade kostnader och till att privataentreprenörer inom miljöområdet slås ut. Vi har alltsåansett att man här borde göra ett tillkännagivande tillregeringen.Herr talman! Det finns ytterligare ett antal reser-vationer som vi från sida ställer upp på.Men jag skall nu inte gå in på dem i detalj. Jag nöjermig med att yrka bifall till de här två reservationerna- nr 11 och 20.Anf. 211 ()Herr talman! "Vill en kuxä på nå fint, skan till färäIngen socken hä tror ja blint, kan väl finare väräBysjön ligger den så grann minns du PerslundabackenSom e brud ho stog ve strann, gjort sig grön för Rön-nåsklacken"Så börjar den gamla visan om min hemkommunssocken . Kuxä betyder titta, men utan attpåverka eller förstöra naturens regler som människor iSverige i stort sett levt efter fram till vårt sekel. Sock-nens utseende har sin grund i den påverkan som isti-den för ca 10 förde med sig. Bara toppenpå Rönnåsklacken stack upp ur den ishavssjö som såsmåningom blev till när isen började smälta. Forsandevatten i ishavstunnlarna förde med sig grus och lerasom sedan blev våra rullstensåsar och den bördigaåkermark, som ligger som en oas i det annars såskogsklädda . På berget finns spåren efterdet svallande med gamla strandvallar ochmäktiga klapperstensfält väl synliga på bergets slutt-ningar.När visan skrevs, så kände man inte till begreppsom miljöförstöring och lutföroreningar. Man levde isamklang med naturen och innanför de ramar somnaturen tål för att inte bli sjuk eller slås ut. Visserligengjordes det ingrepp för att t.ex. hålla det öppna land-skapet levande, men den mänskliga påverkan varförhållandevis liten.Det är grunden för vad som menas med ett ekolo-giskt hållbart samhälle, ord som då bör finnas med ilagtexterna vid de förändringar som föreslås i PBL.Ord som långsiktigt hållbart eller en god livsmiljö,kan ges andra tolkningar än vad som menas med ettekologiskt hållbart samhälle. Utan ett ekologiskt håll-bart samhälle finns inte heller någon grund förmänsklig välfärd eller mänsklig existens.Byggandet måste ingå som en del av villkoren fördet ekologiskt hållbara samhället, därför bör lagen ombyggnation, BVL, och den tillhörande byggnadsverks-förordningen vara en del av PBL.Uppdelningen av lagarna skedde när det tidigarebostadsdepartementet lades ner och delades upp påNärings- och . En organisatoriskförändring är inget skäl till varför man inte kan låtabygglagarna ingå i PBL. sade i utskot-tet att det var givet att en uppföljning av dessa lagarskulle ske på regeringens initiativ. Sådana löften harjag under mitt första riksdagsår inte upplevt somsärskilt trovärdiga. Ett tillkännagivande är det endasom är gångbart för en förändring.Att rusta upp och bygga om kommer att vara denstora uppgiften för byggsektorn den närmaste framti-den. Då är lagar om rivningsplaner viktiga för att vipå ett metodiskt och ekologiskt sätt skall ta till varadet rivna materialet. Rivningar av hus kan vara avolika omfattning, därför bör naturligtvis all rivningomfattas av lagstiftningen, även s.k. utrivningar. Dentypen av rivningar kommer att vara väldigt vanliga,eftersom ord som varsamhet och bibehållande avexisterande miljöer är viktiga för människor. Total-rivningar är inte framtidens melodi.Vem som skall ges möjlighet att ta hand om byg-gavfallet har utvecklat sig till betänkandets lilla mi-nirysare. Vid utskottsbehandlingen sade jag att upp-fattningen i partiet i frågan inte är enhetlig. Regering-en säger att den kommunala renhållningsordningenskall styra vem som tar hand om byggavfallet, vilketger kommunerna en särställning att bestämma hur devill ha det. finns det en utveckling mot ettallt större producentansvar för det avfall som uppståroch olika sätt att lösa avfallsproblemet. Huruvida detär kommunerna som skall sköta hanteringen i framti-den eller inte spelar egentligen ingen roll. Huvudsa-ken är att det sker en snabb utveckling mot ett bättreomhändertagande av byggsopor än det görs . Imånga kommuner pågår en positiv utveckling och flertar efter. påstår i sin motion att en kom-munal hantering av byggavfallet skulle leda till riskför ökade merkostnader. Det är dock gripet ur luften.Jag nöjer mig därför med att frågan utreds vidare avkretsloppsdelegationen för att se om ett utbyggt pro-ducentansvar inom byggsektorn är rätt väg att gå.Avvakta i frågan och låt de kommuner som snabbthåller på att utveckla den här verksamheten få fortsät-ta med det i lugn och ro!Det är glädjande att regeringen nu skärper mil-jökraven och den demokratiska insynen när det gällerkommunernas översiktsplaner och detaljplaner.Kommunerna har en nyckelroll för att skapa det håll-bara ekologiska samhälle som vi i villtala om. Det är dock viktigt att man är tydlig i sittbudskap till kommunerna, för att det inte skall kunnamisstolkas eller utnyttjas av de som inte sätter miljön iförsta rummet. Att beakta natur och kulturvärden, somdet står i 2 § PBL, är inte tillräckligt tydligt. Det börbytas ut mot "med utgångspunkt i natur och kultur-värden", för att undvika alla möjligheter till missförs-tånd. En kommun som inte bygger på ett ekologiskthållbart samhälle har ingen framtid i ett längre per-spektiv.En grupp som ställs utanför den kommunalaöversiktsplaneringen är barnen. har i FNjobbat hårt för att skulle antas. Denär ratificerad, och en del politiker talar om att ta inhela i svensk lagstiftning. När detnu ges tillfälle att förverkliga en del av barnens rättig-heter, så är utskottsmajoriteten motståndare till det.En möjlighet att omsätta vackra ord och formule-ringar i praktisk handling tas inte till vara. Vänster-partiet vill utse en tjänsteman med uppgiftatt bevaka barnens rättigheter vid planering, så attgräsplätten som de sparkar boll på skall kunna få varakvar eller för att skogsdungen där kojorna byggsfortfarande skall vara tillgänglig. Det är viktigt införframtiden, eftersom mycket av tillkommande byggna-tion blir i form av förtätning av redan planerade om-råden. Den tjänsteman som skall utföra jobbet skallnaturligtvis göra det på sin ordinarie arbetstid, så attinga merkostnader uppstår. Den samverkan som skallske med barnen kan t.ex. ske i skolan, vilket också gerstörre samhällsengagemang. Varför ställer ni inte upppå det, socialdemokrater?Till sist två glädjeämnen i betänkandet: Vänster-partiets krav om att i lagstiftning kräva att tillgänglig-hetsskapande åtgärder för rörelsehindrade och männi-skor med orienteringssvårigheter skall åtgärdas före år2005 samt krav på att utveckla en kvalitetsmärkningav bostäder.Sverige har varit en stark pådrivare i FN för attstandardregler som försäkrar människor med funk-tionsnedsättning delaktighet och jämlikhet i vårt sam-hälle. I förordet till den svenska översättningen skri-ver och så här: Detfinns en klar överensstämmelse mellan reglerna ochmålet för svensk handikappolitik. För del ärFN:s standardregler en naturlig utgångspunkt för dethandikappolitiska arbetet, och vi kommer aktivt attomsätta reglerna i praktisk handling. Trots detta såtvekar regeringen när ett konkret förslag ligger påbordet. Lagrådet hade inget att erinra utan gjordeklartecken med undantag för att tidsfristen förlängdesnågot. Regeringen stoppade förslaget med krav påmer utredning. Det säger nu utskottet skall ske utantidsutdräkt, med andra ord en skarp uppmaning om inte skall skjuta på det här utan att man skallhandla . Det är bra att utskottet har tagit den ställ-ningen, och utskottets socialdemokratiska ledamöterskall ha en eloge för sin insats. Se nu till att detta intestoppas av andra skäl i den fortsatta hanteringen.Kvalitetsmärkning av bostäder bör vara en själv-klarhet. Kläder, mat och teknisk utrustning, ja, alltmellan himmel och jord har en varudeklaration. Dethar dock inte en av människans viktigaste faktorer itillvaron, nämligen den egna bostaden, det egnahemmet. Det är kanske inte så konstigt att allt flerbarn blir allergiska och att allt fler sjukahusmiljöeruppstår och upptäcks.Byggindustrin har fått experimentera fritt medmaterial och tekniker - inte i syfte att förbättra kvali-teten, utan för att få en snabbare bygg-process och billigare byggmaterial. Den mänskligafaktorn, att må bra, har fått komma i andra hand. Nuär ett nytt tänkande på gång, men kvalitetsmärkningav bostäder är på sin plats.Jag tackar och för stödetnär det gäller motionen om barnens rättigheter. Det äralltså en vänsterpartimotion i botten.Härmed yrkar jag bifall till reservationerna 2, 5, 6,8, 12, 19 och 34. Om bifaller reservationer-na 2, 6 och 8 yrkar jag även bifall till reservation 24.Anf. 212 () replikHerr talman! Det är inte ofta sättersitt hopp till , men den här gången hadejag faktiskt gjort det. Det gäller alltså hanteringen avbyggavfallet. Jag tror dock att det var ett oklokt beslutsom fattades i vänsterpartigruppen, för jag vet hur detär. Kommunerna höjer ju nu priserna vid sina de-struktionsanläggningar för att ta emot byggavfall. Detskulle givetvis ha satt en press på dem som river attförsöka hitta andra och vettigare lösningar på sinaavfallsproblem. Men det sätter ni nu effektivt stoppför. Jag tror att det är synd både för miljön och förbyggkostnaderna.Anf. 213 () replikHerr talman! Jag tror inte att vi sätter stopp förnågot här. I reservationen accepteras regeringensförslag. I och för sig skulle man kanske kunna prataom en annan inriktning. Men Kretsloppsdelegationenjobbar med sina frågor och vi vet inte riktigt vad somi dag menas med byggrivningsmaterial. Också detskall klargöras.Jag skulle vilja säga tvärtom, ! Imånga kommuner förekommer ett bra jobb kringdessa frågor. I t.ex. min grannkommun, ,håller man på med ett jättefint arbete i dessa frågor.Jag gillar inte skrivningen i motion.Helt fräckt påstås där att risken för en kommunalhantering fördyrar kostnaderna. Det får ni faktiskt tatillbaka. Det finns inget belägg för en sådan skrivning.Vi får väl se hur det löper här. Jag trori alla fall inte att vi behöver vara rädda för det somUlla alldeles nämnde.Anf. 214 () replikHerr talman! Vi vet av erfarenhet att monopolsi-tuationer ger fördyrade kostnader. I det här fallet hadedet varit lägligt att trycka på producentansvaret ochfaktiskt lägga över ansvaret på producenterna som iandra fall när det gäller materialet.Jag beklagar om skrivningarna verkat så stötandeför er i att ni av den anledningen intekunde vara med. Framtiden får väl utvisa vem av osssom har rätt.Anf. 215 () replikHerr talman! Om man i reservationen accepterarregeringens förslag finns det väl ingen anledning attinte gå vidare med det som skall göras i Kretsloppsde-legationen. Sedan får vi göra ett nytt ställningstagandenär det här kommer upp. Loppet är alltså inte på någotsätt kört.Anf. 216 PER ()Herr talman! Ökad hänsyn till natur- och kultur-miljövärden och ett ekologiskt synsätt är nödvändiga iden fysiska planeringen. antagna miljömålmåste ha en klart överordnad betydelse. Det är därförviktigt att miljökonsekvensbeskrivningarna blir ettavgörande instrument i planeringsprocessen.Det betänkande som vi talar om just nu innehållerskärpningar i dessa avseenden och också bl.a. vadgäller rivningsplaner och tillgänglighet. Jag, och fleramed mig, saknar ändå en hel del begreppskonsekven-ser och uppgraderingar. Detta har föranlett mig attskriva under 13 reservationer - både egna och andras.Jag skall inte uppta tiden med att i detalj redovisa alladessa - de finns ju i betänkandet - utan jag skallganska rapsodiskt beröra dem. Däremot stannar jagupp litet extra vid några mera betydelsefulla för attredovisa de invändningar som jag har. Först några ordom begrepp och meningar.Det är mera konsekvent att tala om "ett ekologiskthållbart samhälle" i stället för att tala om "en långsik-tigt hållbar livsmiljö" - ett gammalt begrepp. Helstskall det vara "utgångspunkt från/i", inte "ett beak-tande av" när vi talar om natur- och kulturvärden. Detkan tyckas vara detaljer, men i en förlängning betyderdessa, som jag tycker, skärpningar mycket för texten.I kap. 4, 1 § står det: "I översiktsplanen skall re-dovisas allmänna intressen som bör beaktas vid beslutom användningen av mark- och vattenområden. "Enligt min uppfattning bör meningen i stället lyda såhär: I översiktsplanen skall redovisas miljöförhållan-dena i kommunen, allmänna intressen enligt 2 kap.2 § samt konsekvenserna av stora planerade föränd-ringar i användningen av mark och vatten. Detta stäl-ler bestämda krav på konsekvensbeskrivningar ochger lagen en starkare miljöprofil.Sådana redovisningar skall komma in tidigt i sam-rådsförfarandet och vara lätta att förstå. Här är utskot-tet enigt. Det vidgade samrådet vid översiktsplanen,som också gäller vid antagande av detaljplan, bordesärskilt markera miljögrupper, Naturvårdsföreningenoch handikapporganisationer. Där är vi eniga medFolkpartiet.I lagtexten nämns bara mer översiktligt"sammanslutningar och enskilda i övrigt som har ettväsentligt intresse av förslaget". Även här gäller deten skärpning av miljöprofilen men också att ge störreutrymme för tillgänglighetsfrågorna i planprocessen.Ett särskilt problem är de funktionshindrades in-flytande. Hur skall de kunna hävda sina krav gente-mot planerare och byggherrar när de klara byggan-visningarna gradvis har upphört och ersatts med storatolkningsutrymmen? Kostnaderna för ökad tillgäng-lighet får inte avhålla kommunerna från att prioriteralösningar som även ger de funktionshindrade tillträde.En basanpassning som gäller hela vore på sinplats. Det är svårt att tolka "lagom brett", "tillräckligthögt" osv. är just distinkta regler och siffror enklar hjälp i arbetet - inte ett hinder.Barnen är en annan särskilt utsatt grupp, inte baradärför att de är små och ömtåliga utan också därför attdet sällan tas hänsyn till just deras behov och insikter.Barnen har kunskaper om sin miljö. Barnen är godaobservatörer. Enligt har barnenfaktiskt rätt till inflytande. På köpet får de praktiskträning i demokrati, och vuxna planerare får nyttiga"synvändor".I är man framsynt på det här området. Därhar staten ålagt kommunerna att utse en särskildtjänsteman som skall ta till vara barnens intressen iden norska motsvarigheten till iSverige. Det tycker vi är ett utmärkt förslag.Kravet på rivningsplaner, som sluter byggnadenslivscykelsprocess och ger möjlighet till återanvänd-ning och återvinning i byggbranschen, är ett stortframsteg. För att ge rivningen ännu större betydelseborde man enligt min mening tala om selektiv rivning,vilket pekar på behovet av skärpt kvalitet och störreansvar och på att miljöaspekterna vägs in.S.k. utrivningar, något som har tagitupp, vid ändring av byggnad hamnar tyvärr i nuva-rande skrivning utanför kravet på rivningsplan. Rege-ringen vill fundera ett tag till. Ett tillkännagivandeskulle i det här läget understryka vikten av att riksda-gen skyndsamt föreläggs ett förslag i frågan. Jag kaninte riktigt förstå varför just utrivningarna skulle un-dantas.Ca 80 % av allt byggmaterial vid en rivning går till deponi. Det är ett allvarligt slöseri. Det bordei stället vara så att återanvänds och tillviss del återvinns. Det är också viktigt att det inte baraär kommunerna som tillåts hantera rivningsmaterialet.Så snart som möjligt bör få förslag som gerutrymme för en sund konkurrens mellan olika ent-reprenörer. Så sent som har miljöministern på eninformationsdag om samspelet mellan miljövård ochfysisk planering meddelat att regeringen arbetar på enordentlig deponiavgift - mycket intressant! Detta ären klar signal och bäddar för en intressant och positivutveckling vad gäller byggavfallet.När det gäller ansvarsfördelning vid rivning anserjag att gränsen mellan ansvaret för producenten avbyggmaterialet och byggherren tydliggörs. Så fortKretsloppsdelegationens rapport beretts bör regering-en även här återkomma med förslag.Vindkraften är på stark frammarsch. Ingenbransch är jämförbar. har den haft minst40 % tillväxt . Jag tycker att det är rätt att ävenvindkraftverken går igenom en ordentlig prövning ochförordar alltså inte ett förenklat bygglovsförfarande,som gör. Däremot tycker jag att denlängsta tiden för bygglov för "tillfällig åtgärd" skallutsträckas till . Det är nämligen först efter20 år som man får ekonomi i ett vindkraftverk. Jagbehöver inte poängtera alla fördelar med den vind-kraftssatsning som pågår i . Men hindersom i praktiken är onödiga tycker jag skall tas bort.Allergiskapande miljöer och material är något somvi arbetar hårt med att få bort i vårt land. när vi ärmed i EU och materialet flödar fritt bör Sverigesjälvklart kräva att övriga unionsländer också sätterhälsan främst och mönstrar ut sina högemitterandebyggnadsmaterial.Till sist vill jag nämna egenskapskraven. De harsuccessivt lyfts ur PBL och förts över via en bygg-produktlag till BVL, lagen om tekniska egenskap-skrav på byggnader. Därmed har egenskapskraven påsätt och vis degraderats, vilket är olyckligt. De är juså pass viktiga att de har sin självklara plats i denöverordnade plan- och bygglagen.Herr talman! Jag står givetvis bakom alla de re-servationer som jag skrivit under, men för att inte taupp mer än nödvändig tid här i kammaren yrkar jagbifall bara till reservationerna 2, 6, 8, 12, 13, 19, 27och 34. Om reservationerna 2, 6 och 8 vinner kamma-rens gehör yrkar jag också bifall till reservation 24.Anf. 217 ()Herr talman! Den översiktliga fysiska planeringenär en viktig del av de krav och beslutsunderlag somplan- och bygglagen ställer på kommunerna. Över-siktsplanens grundläggande uppgift är att vara vägle-dande. Avsikten med den här propositionen, sägerman, är främst att stärka den vägledande processenoch att ge miljöhänsynen större tyngd. Det handlarsåledes om att skydda människorna, naturen och mil-jön i övrigt mot störningar och om att förbättra mil-jötillståndet i vid mening. Översiktsplanen är alltsåinte bindande för myndigheter och enskilda. Denrättsliga regleringen av markens användning ochbebyggelse sker, som vi vet, genom detaljplanerna.Det kommunala arbetet med har ocksåsom grundläggande princip att i ett lokalt programintegrera miljöhänsynen i olika sektorer och verksam-heter. Översiktsplaneringen, liksom Agenda 21-arbetet, handlar således om att se framåt och om atttänka efter - före. Ett sådant tankesätt är något som vikristdemokrater välkomnar. Vi välkomnar också för-slagen om en ökad användning av miljökonsekvens-beskrivningar.Vi vill också betona vikten av medborgarnas infly-tande under beslutsprocessen. Det gäller både rättssä-kerhet för sakägarna, främst då för fastighetsägare,och ett mer allmänt medborgarinflytande i plane-ringsprocessen. Beslut som kommer utan att allmän-heten har erbjudits medverkan har ofta svårt att fåallmänhetens acceptans. Dessutom garanterar dennamedverkan att beslutsunderlaget ofta blir mera full-ständigt.I det stora hela är flertalet förslag i propositionenbra, och jag uppskattar att utskottet kompletterat re-geringsförslagen genom att i full enighet göra någratillkännagivanden. Det handlar bl.a. om några kds-motioner som berör behovet av att allmänna råd börutarbetas när det gäller tillgängligheten till arbetsplat-ser, publika lokaler och allmänna platser i syfte attförbättra tillgängligheten, främst för personer mednedsatt rörelse- och orienteringsförmåga, liksom omatt enkelt åtgärda de hinder mot tillgängligheten somföreligger. Detta bör vara avklarat , dentidpunkt som Lagrådet föreslog i den remiss somföregick propositionen.Det andra tillkännagivandet rör krav på att bostä-der skall kvalitetsdeklareras. Krav bör således ställaspå en funktions- och materialdeklaration av byggna-der och lägenheter vid ny- och ombyggnad, bl.a. föratt motverka problem med astma och andra allergier.Trots en positiv hantering i utskottet har vi krist-demokrater reserverat oss på sex punkter, till förmånför våra egna motionsförslag. Jag skall något beröratre av dessa reservationer.Reservation 20 berör hanteringen av rivningsma-terial och rivningsavfall. I propositionen anges attomhändertagandet av avfall kan regleras av kommu-nen genom renhållningsförordningen.Risken föreligger, menar vi, att kommunen medstöd av renhållningslagen monopoliserar marknaden.Konkurrensen kan spolieras med ökade kostnadersom följd, medan initiativ från lokala privata ent-reprenörer hämmas. Fina exempel på hur sådant härkan gå till har vi i utskottet sett på en studieresa somvi gjort. Jag kan bara konstatera att det vi har setttydligt visar på att här ligger långt efter.Reservation 25 berör kravet i en s-motion attåterinföra möjligheten att i en detaljplan preciserahandelsändamålet. Den möjligheten togs bort av denförra regeringen för att förbättra konkurrensen inomhandeln genom friare etableringsmöjligheter inomfrämst detaljhandeln. Många nyetableringar i mindrekommuner som jag känner till har spolierats till följdav tidigare lagstiftning, som Socialdemokraternam.fl. vill återinföra.Reservation 29, , berör agerande iEU när det gäller byggmaterial. Vi vet att byggnads-och inredningsmaterial som vi använder i vårabostäder avger ämnen som i olika kombinationer kanvara skadliga för de boende. Vi i denna kammare ärdärför överens om att för hälsan säkrare bygnadsma-terial skall användas. Inte minst viktigt är detta i ettEU-perspektiv där byggnadsmaterial kommer attkunna röras och föras fritt över gränserna.I reservationen pekar vi på att med kraftbör verka för att det inom EU ställs sådana krav påbyggnadsmaterial att hälsan inte menligt påverkas vidanvändningen.Herr talman! Jag säger som många har sagt.