prot · GI0957 · 1995-02-08 00:00:00 — Tvärtom, det finns säkert mångaengagerade personer där. Likväl är de privata skolor.Det är vad det handlar om.Det är också riktigt att vi har ett åtagande på denpunkten. Det betyder inte att just de ersättningsreglersom nu gäller är någonting som måste förbli för evigteller måste utformas på ett visst sätt. Det är ocksådärför som vi nu skall tillsätta den här parlamentaris-ka beredningen för att se över de regler som i vissafall på ett enligt vår uppfattning oacceptabelt sätt hargynnat de privata skolorna i förhållande till det all-männa skolväsendet.Anf. 271 () replikHerr talman! Jag har tittat på de problem somfinns inom skola och utbildning. Det är två problemsom enligt min mening är av sådan dignitet att de ärallvarligare än alla andra. Det är problemet medmobbning och problemet med dyslexi.Det är storagrupper av unga människor som kommer till skada.Jag skulle bra gärna vilja höra vilken beredskap CarlTham har för att åtgärda detta.Jag kan förstå att inte känner så väldigtstarkt för att i detalj gå in på frågor som gäller huvud-sakligen lågstadiet i . Men jag kan barapåminna om att problemet med dyslexi är ett problemockså för vuxna. Det finns ungefär 300 000 vuxna häri landet som på grund av dyslexi inte kan läsa ochskriva på ett acceptabelt sätt.Så kort om rationaliseringen av universitetensutbildning och forskning. Den förra regeringen levde itron att man kunde rationalisera universitet och skolorgenom att utsätta dem för konkurrens. Marknadskraf-terna skulle klara problemet.Dess bättre fick vi inte se det satt i verket. Ingentror väl längre att marknadskrafterna skulle kunnaklara av detta. Men det skulle vara intressant att höravad den nya regeringen har tänkt sig för rationalise-ringar.Miljöpartiet hade ett förslag som innebär att manutan att tillföra några ytterligare medel kan åstad-komma markanta förbättringar för forskningsituatio-nen i landet. Hur ställer sig den socialdemokratiskaregeringen till den typen av rationaliseringar?Sedan kort till en tredje fråga om , baraså att det nämns. Det är naturligtvis så att CSN-kortethar en betydelse. Det ger en möjlighet för studenteratt resa. Är det någon grupp i samhället som skallvara rörlig och ha möjligheter att nå andra universitetoch träffa andra studenter är det just studentgruppen.CSN-kortet har faktiskt en funktion här.Anf. 272 ()Herr talman! Jag skall tala om lärarrollen inför2000-talet. Jag gör det ur två utgångspunkter. Den enaär de förändrade krav som omvärlden ställer på sko-lan och därmed på läraryrket. Den andra är hur viskall göra läraryrket mer attraktivt och hur vi skallhöja yrkets status.Om skolan skall kunna förbereda eleverna för envärld där kunskapssökandet, kompetensen, förmågantill förnyelse och den ständiga strävan efter förbätt-ringar är honnörsbegrepp måste skolan också präglasav samma anda.De krav som vi förväntar oss att framtiden ställerpå skolan innebär behov av förändringar inte bara avundervisningen. Därmed berörs också i hög gradlärarrollen. Läraren bör ses mer som en kvalificeradledare av undervisningen än som enbart förmedlare avkunskap. Förutom gedigna teoretiska och praktiskakunskaper i sina ämnen måste läraren ha förmåga attstimulera, leda, vägleda och att samverka med hem-men, skolan och arbetslivet.Det är av stor vikt att ny kompetens kan tillförasskolan genom olika vägar till läraryrket. Skolan måstei detta hänseende bli mer öppen. Det gäller att skapaingångar till läraryrket. Den s.k. Unckel-utbildningenär ett utmärkt exempel på detta.Läraren brukar betraktas som behörig att utöva lä-raryrket efter en genomgången lärarutbildning. Det ärsällan som lärare blir avstängda från yrkesverksamhetmed hänvisning till att de har visat brist på yrkesmäs-siga kvaliteter. Det finns lärare som undervisar i sko-lan som inte passar för yrket. Därför bör lärarutbild-ningarna ha någon form av antagnings- eller lämplig-hetstest vid antagning till en lärarutbildning.Vi måste ha mer av vardagsteknik i lärarutbild-ningen. Alla lärare behöver en god teknisk allmän-bildning. Denna består i att ha insikt om teknikensbetydelse och användbarhet i vardagslivet.Jag läste en artikel där den ansvarige på en störrelärarutbildning ansåg att dataundervisning för blivan-de lärare inte var deras bord. Om inte lärarutbildning-arna lär ut till de blivande lärarna hur de skall använ-da datorn som ett hjälpmedel och läromedel är det illaställt.Kraven på de anställdas kompetens har ökat kraf-tigt i arbetslivet, inte minst i fråga om teoretisk kom-petens. Detta beror på den tekniska utvecklingen ochövergången till en förändrad och mer kundorienteradproduktionsteknik. Av bl.a. denna anledning har yr-kesutbildningen i den reformerade gymnasieskolanbetydligt större teoretiskt inslag i yrkesämnena än denman hade i det gamla tvååriga linjesystemet.Mot denna bakgrund är det nödvändigt att höjakraven på ämnesteoretisk kunskap och kompetens förgymnasielärare i yrkesämnen. Det är förvånande attregeringen uppenbarligen inte avser att lägga framnågon proposition när det gäller kun-skaps- och kompetenskraven för den här gruppen avlärare, eftersom någon sådan inte återfinns i proposi-tionsförteckningen.Det har inte skett några förändringar eller förbätt-ringar sedan kommunerna övertog huvudansvaret förfortbildningen. Den är fortfarande slentrianmässig ochgenerell. Det vanliga förfaringssättet är att den somhar ansvaret för fortbildningen inom skolan frågarlärarna vilken fortbildning de önskar och behöver.Efter detta lämnar man in uppgifterna till olika fort-bildningsavdelningar som sedan producerar en kur-skatalog.Kurskatalolgen kommer ut till skolan. Den läggs ibästa fall ut i lärarrummet, och läraren få fylla i vilkenkurs som han eller hon önskar. Utifrån detta gör sedanden som är ansvarig en prioritering och ser hur långtresurserna räcker. Frågan är om läraren får den fort-bildning som han eller hon behöver. Samma gälleräven om skolan via fortbildningen får ut det den be-höver. Det troliga svaret är nej på båda frågeställ-ningarna.Vad som behövs är att staten och kommunernablir betydligt aktivare när det gäller att välja ut vilkainsatser som skall göras, och det skall kombinerasmed att rektor efter utvecklingssamtal skallupprätta en individuell utvecklingsplan för varje lära-re som redovisar inom vilka områden läraren bör fåfortbildning.I dagens skola har läraren lön i yrketoavsett kompetens, intresse och deltagande i fort-bildning. Det är en stor brist i nuvarande lönesystematt vi har så få möjligheter att premiera den skickligeoch ambitiöse läraren.För att klara framtidens utmaningar och höjakvaliteten på undervisningen måste lärarlönesystemetändras. Detta är i detaljerna inte en politisk fråga.Men det bör ligga i allas intresse att åstadkomma ettlönesystem som ger lön efter prestation. Med ett in-dividuellt lönesystem kan den framstående pedagogeneller utvecklaren premieras.Ett system med lärarcertifikat bör införas.Certifikatet skall bl.a. innehålla examensbevis frånföreskriven högskoleutbildning och visa genomgång-en fortbildning. Detta innebär att ribban höjs vadgäller kompetensutveckling och kontinuerlig kvali-tetskontroll.I dagens skola är de enda karriärvägarna för lärareatt bli skolledare, rektor eller möjligtvis skolchef. Detgäller att se till att framstående lärare är kvar i sinlärargärning. Det kan ske genom att den duktige pe-dagogen leder det pedagogiska utvecklingsarbetet.Andra områden som bör utvecklas är metodarbete ochläromedelsutveckling.Detta är några förslag som vi tror kommer att ledatill läraryrket blir mer attraktivt i framtiden.Anf. 273 ()Herr talman! Jag tänker uppehålla mig kring dendelen av budgetpropositionen som behandlar denhögre utbildningen och situationen vid våra högskoloroch universitet.Det är en kärv ekonomi vi lever i, och den gerknappast något utrymme för några större sensationer idenna sektor av utbildningsområdet. Men det presen-teras ändå en prinicpiellt viktig förändring i budget-propositionen. Det är att högskolan ges den principiel-la rätten och möjligheten att inrätta egna professurer,självfallet efter godkännande av Kanslersämbetet.För alla oss som har kämpat för de små och me-delstora högskolorna är naturligtvis förslaget efter-längtat. ges äntligen möjligheten att höja kompe-tensnivån på utbildningen och ge det stöd som forsk-ningsresurser på plats medför.Alldeles för länge har alternativet varit att efternågra års studier vid en högskola flytta till ,eller andra universitet. kan i stället ut-vecklingen ske ute i landet vid våra högskolor. Det ärrätt signal, och det är en viktig signal att ge. Satsningpå kompetensutveckling måste ske i hela landet.När jag läser motionerna noterar jag att det i deutbildningsmotioner som väckts av oppositionsparti-erna endast är som kategoriskt avvisarförslaget. Jag hoppas givetvis att det därmed bör vararealistiskt att också besluta om den principiella för-ändringen. Beslutet kommer i så fall att markera ettuppbrott från den linje som drevs under Per Unckelsledning i . Det är något somjag varmt välkomnar.Folkpartiet noterar i sin motion vikten av attKanslersämbetet noggrant bevakar kvaliteten vidgodkännandet av nya professurer. Det är ett påpekan-de som jag delar, och jag tror att inte minst högsko-lorna själva tycker att det är viktigt. Det får aldriguppfattas så att olika kvalitetsnivåer kan godkännasvid inrättandet av professurer. fårhär en mycket viktig uppgift att noggrant pröva denvetenskapliga miljön och kvaliteten på de programsom presenteras.Förslaget att inrätta egna professurer kommerdessutom vid en utomordentligt läglig tidpunkt. Vidmånga högskolor - inte minst vid den jag själv kom-mer ifrån, - har det arbe-tats intensivt på olika varianter av professorsprogramoch forskningssatsningar. Att professorstjänsterna nukan komma att inrättas vid högskolorna direkt i ställetför att knytas via universiteten har förenklat arbetetmed att utveckla forskningskompetensen vid dessahögskolor.Däremot ser jag ett principiellt problem med desatsningar som görs ute landet. Det är att samtligasatsningar är lokalt eller regionalt finansierade. Det äralltså kommuner, landsting, länsstyrelser och i vissafall även det lokala näringslivet som finansierar desatsningar som görs. Det är självfallet bra ochviktigt att lokala och regionala intressenter värnarutvecklingen vid högskolorna, men är detorimligt att forskningen vid högskolorna skall varaberoende av lokal finansiering i längden. Givetvismåste här föras en diskussion om hur de satsningarsom nu görs skall kunna av med statlig finansi-ering framöver. Skattebetalarna i , ,och på andra orter skall inte dubbelt betaladen forskning som skall bedrivas i landet.Jag är väl medveten om det statsfinansiella lägetoch att det svårt att hitta en sådan lösning , menjag vill ändå på något sätt framföra vikten av att ilängden hitta en sådan lösning. En nyckelroll i sam-manhanget har givetvis de forskningsstiftelser somtillkom under den förra mandatperioden. Det är därpengarna finns.Jag tror att bildandet av dessa forskningsstiftelser-na kanske kommer att gå till historien som ett monu-ment över hur moderata statsråd kan agera för attfaktiskt förhindra demokratisk politisk styrning. Detlåter kanske dramatiskt, men jag kan exemplifiera detmed ett stycke ur utbildningspolitiska mo-tion som lagts fram nu.Där betonas vikten av att forskningsstiftelsernasmedel även måste komma de mindre och medelstorahögskolorna till del. Min fråga till är: Hurdå?Det fiffiga i inrättandet av dessa privata forsk-ningsstiftelserna är att förhindra politisk styrning. Vikan tycka, vi kan tro, vi kan önska, vi kan vilja, menvi kan varken från riksdag eller regering på något sättbesluta över de 17 miljarder som forskningsstiftelser-na förfogar över.Jag kan bara tänka mig hur det hade låtit här ikammaren om en socialdemokratiskt majoritet hadegjort om löntagarfonderna till privata stiftelser ochsatt - för att vara riktigt elak - som ordfö-rande på livstid i de här stiftelserna. Då hade det san-nolikt blivit annat ljud i skällan på Dagens Nyhetersoch Svenska Dagbladets ledarsidor.Att dagen innan valet fatta sådana här beslut somlåser fast nästa majoritet för avsevärd tid framövermåste ses som ett utomordentligt olyckligt sätt attbidra till svensk samförståndsanda.Jag hoppas och jag tror att tillvägagångs-sätt blir en historisk parentes. Det vore mycket olyck-ligt om framtida regeringar, oavsett politisk färg,medverkar till liknande beslut.Nu får vi framöver hoppas på de samtal som pågårmellan företrädare för stiftelserna och Utbildningsde-partementet. Förhoppningsvis kommer klarare beskedi samband med kompletteringspropositionen undervåren. Men för egen del måste jag ändå medge att detkänns mycket otillfredsställande att varken riksdageller regering har någon möjlighet att besluta om degigantiska summor som det handlar om.Forskningen är för viktig för att helt ställas utandemokratisk kontroll och insyn. Jag är övertygad omatt stiftelsernas fördelning av forskningsmedel knap-past - med anledning av det jag sade tidigare - kom-mer de små eller medelstora högskolorna till del.Nåväl, jag får väl tills vidare glädjas åt det prin-cipiella förslaget att man godkänner inrättandet avprofessurer vid högskolorna. Jag får väl avvakta närdet gäller den långsiktiga finansieringen. Men den ärviktig om vi skall klara av de satsningar på kompe-tensutveckling som behövs för att klara av utveck-lingen i landet.Anf. 274 (m) replikHerr talman! Jag har ingen annan uppfattning änvad många andra har om att det är trevligt med sats-ningar på mindre och medelstora högskolor. Men detmå ju förlåtas oss moderater om vi har en något mind-re positiv inställning till att utvidga rätten att inrättaprofessurer i ett läge där man faktiskt drar ner påanslagen till forskning och annat.Säger man A - vilket regeringen nu gör - bordedet rimligen, om det skall bli meningsfullt, innebäraatt man också vill säga B. Då måste man också varaberedd att anslå de medel som kommer att krävas föratt dessa professorer, som möjligen kan dyka upp,skall ha möjlighet att arbeta.Tomas vet säkert också att vi under dentidigare mandatperioden faktiskt fattade beslut sominnebär att professorer arbetar vid mindre och medel-stora högskolor. Det är möjligen ett försiktigt steg,men det är ändå oerhört betydelsefullt och mycketuppskattat. Det är något som jag tror är riktigt i detläge som vi befinner oss i.Sverige är ett litet land med mycket begränsaderesurser för forskning trots allt. Jag tror att det ärolyckligt att då smeta ut det mer och mer.Jag förstår att socialdemokraterna har svårt meddet faktum att den borgerliga regeringen såg till attlöntagarfonderna avskaffades och att det inrättadesfristående forskningsstiftelser för att på professionellgrund se till att medel tillförs forskning av hög kvali-tet.Tomas var bekymrad över vad som skulleha hänt om socialdemokraterna hade utsett ordförande på livstid i en sådan stiftelse. Jag för-står att socialdemokraterna tänker i de banorna, mendet skulle aldrig ha föresvävat oss att utse någon somicke hade forskningskompetens till den typen av ar-betsuppgifter eller ansvarsområden.Anf. 275 () replikHerr talman! Jag tycker att det är allvarligt hurBeatrice behandlar ordet kompetens. För mig ärinte kompetens lång akademisk utbildning eller sak-kunskap i alla hänseenden, utan kompetens är kanskeockså det mandat vi har att faktiskt se till någon formav allmänintresse.Låt mig svara på fråga om ned-skärningar i forskningsanslagen. Problemet är att nihar tagit pengarna. Problemet är att pengarna är pri-vatiserade i stiftelser som vi inte har någon insyn ieller någon kontroll över.Nu brottas vi inte med några tankar på att göraliknande konstruktioner med i spetsen. Jagsade det snarare som ett sätt att raljera över hur hemsktanken egentligen skulle vara. Jag tror inte att det vorelämpligt. Och jag tror framför allt inte att det är braatt man binder upp kommande majoriteter för så långtid framöver. Det gjorde man faktiskt när man inrätta-de dessa stiftelser.Vi har liten eller ingen möjlighet att påverka 17miljarder kronor. Det tycker jag är allvarligt ur någonform av principiell demokratisk inställning.Jag kan gärna diskutera vad kompetens skall inne-fatta, men inrättandet av forskningsstiftelserna ärunikt i svensk politisk historia. Jag hoppas att detkommer att fortsätta att vara unikt.Anf. 276 (m) replikHerr talman! Det är ett stort problem i attvi har haft offentliga monopol där barapolitiker har ansetts ha den kompetens som krävs försvåra överväganden.När det gäller satsningar på forskning är det na-turligtvis mycket komplicerade överväganden somskall göras. Det må ju förlåtas de moderata ledamö-terna i den här salen om vi faktiskt tror att forskar-samhället har mer kompetens att bedöma var begrän-sade insatser skall läggas för att skall hålla sinposition på forskningens område så hög som det nå-gonsin går.Jag tror att det är riktigt att vi har lagt mycket kraftbakom forskarvärldens olika institutioner och att viockså har hittat en form för stiftelser där man på pro-fessionell grund försöker göra bedömningar friståendefrån statsmakten.I budgetförslaget skär ni socialdemokrater ner pådet staten borde se till att garantera, nämligen den typav forskning som handlar om nyfikenheten och kun-skapssökandet i vid mening. Men det ger ni er på. Detär statens traditionella ansvarsområde. Det är enmycket märklig politik.Anf. 277 () replikHerr talman! Det är klart att det finns kompetens isakfrågor när det gäller vilka satsningar som skallgöras inom forskningsstiftelserna. är dentypen av kompetens som har sett till att vi har enkraftig manlig dominans inom hela den akademiskavärlden. Det är den typen av kompetens som ser tillatt man kanske inte forskar tillräckligt på arbetsskadoroch arbetslivsforskning utan lägger pengarna på andraområden.Jag tror att det är ganska viktigt att man har poli-tisk insyn och politisk styrning från övriga samhällsin-tressen och inte bara från forskar- och akademiker-världen. Jag tror att det är otroligt värdefullt. Därförtycker jag att det är allvarligt att man nu privatiserarså stora delar av forskningsfinansieringen som forsk-ningsstiftelsernas inrättande faktiskt innebär.Anf. 278 ()Herr talman! Det är illavarslande att regeringenCarlsson via förslaget till budget inom utbildningsom-rådet mer eller mindre medvetet förskingrar de inves-teringar som har gjorts. Den nya ut-bildningspolitiken kännetecknas dessutom av klåfing-riga politiker som vill styra och lägga sig i mer samtav kortsiktiga förslag och lösningar.Satsningarna inom utbildning och forskning måstefortsätta. Det handlar om investeringar i vår framtid.Vad vi sår , kommer vi också att få skörda. Därförär det viktigt att prioriteringarna ligger inom utbild-ning och forskning. Målet skall självklart vara attskapa bästa skola.Det är viktigt att det förnyelsearbete som pågåttunder får fortsätta - en förnyelse som varittill nytta för skola, elever och personal.Förnyelsearbetet har bl.a. medfört att friskolorstartats på flera håll i landet. Jag kommer själv från enkommun, , där friskolereformen, trots hårtmotstånd från socialdemokraterna, har inneburit attnya skolor startats och att villkoren för befintligafriskolor, bl.a. , förbättrats. Fryxellskaskolan i är största friskola, och denförsvarar väl sin ställning som en kvalitativt bra skola.Friskolereformen har även inneburit ökade val-möjligheter för elever och lärare som denpositivt bidragit till att förändringsarbetet inom denkommunala skolan tagit fart. finns möjlighe-ter för kommunala skolor att profilera sig. Numeramarknadsför sig kommunala skolor utifrån vad de ärbra på. Så var det inte under tidigare socialdemokra-tiska regeringar. Det är först i och med friskolerefor-men och att bildandet av nya friskolor har tagit fartsom ett reellt alternativ till de kommunala skolornahar vuxit fram. Därför har de kommunala skolornavarit tvungna att mer medvetet och aktivt profilerasig.Jag kan bara beklaga att den socialdemokratiskaregeringen nu tycks avisera att stödet till friståendeskolor skall försämras och att reglerna för godkän-nande av nya skolor skall skärpas. I budgetproposi-tionen skriver regeringen att man har för avsikt atttillsätta en parlamentarisk beredning för att bl.a. be-handla frågor som rör bidrag, avgifter, godkännandeav och tillsyn över de fristående grundskolorna. CarlTham har tyvärr lämnat salen. Han får väl ta del avmitt inlägg via protokollet, som brukligt är. CarlTham klargjorde i sitt anförande att uppgiften förberedningen är att dra ner på friskolornas möjligheter.Moderaterna anser att beredningen är onödig. Jag villsom moderat sträcka mig ännu längre och säga att jagmotsätter mig förslaget. Det är ett förslag som syftartill att undergräva de insatser som har gjorts inomfriskoleområdet.Utbildningssystemets kvalitet är helt avgörandeför att människor skall få en bra start i livet. Därförmenar vi att , gymnasiet, vuxenutbildningoch högre utbildning måste präglas av kvalitetstän-kande. Kunskaperna måste stå i centrum. Eleverna,föräldrarna och lärarna måste garanteras rätt att ut-forma undervisningen efter de behov som elevernahar. Här har friskolorna en viktig funktion, en funk-tion som bl.a. utbildningsministern vill förvägra dem.Entreprenadverksamhet har vunnit inträde i sko-lans värld. Företagsdrivna tekniska gymnasielinjerfinns numera. Denna utveckling är bra och nödvändig.Den måste stödjas, inte motarbetas, som sker frånden socialdemokratiska majoriteten.Herr talman! Vi måste slå vakt om de friståendeskolorna och deras möjligheter att verka på likvärdigavillkor, för att tillförsäkra alla valfrihet och utbild-ningen mångfald. Det är en väsentlig del i arbetet attskapa bästa skola.Anf. 279 ()Herr talman! Vi har i en framskjutenposition när det gäller rymd- och miljöforskning.Redan i slutet på 50-talet etablerades ett geofysisktlaboratorium i . harSverige deltagit i det europeiska rymdsamarbetet. VidAbisko naturvetenskapliga station bedrivs avanceradinternationell miljöforskning. geografiskaläge har i de här sammanhangen haft stor betydelse.Under de senaste årtiondena har målmedvetnasatsningar gjorts för att bygga upp infrastruktureninom dessa områden. Det ger unikaförutsättningar för etablering av nya forskningsrelate-rade verksamheter.Esrange, som väl är det som är mest känt hos all-mänheten, är ett av norra mest avanceraderymdcentrum. Verksamheten består bl.a. av ballon-guppsändningar för vetenskapliga ändamål, upp-skjutning av sondraketer och satellitkontrollstationer.Som dotterbolag till harSatellitbild i vuxit fram. Företaget bearbe-tar och förädlar satellitdata till produkter för karte-ring, naturresursinventering och miljöstudier.Esrange är också bas för omfattande kampanjerinom ozonforskning.Dessutom finns i IRF, Institutet förrymdfysik, som bedriver grundforskning och utbild-ning i rymdfysik.Det som är unikt för är bl.a. det geografis-ka läget, som lämpar sig väl för ozonforskning. För-utom att forskare som använder sig av raket- ochballonguppsändningar för faktainsamling i hög gradsöker sig till har naturvetenskapligastation gott internationellt rykte bland miljöforskare.Här uppe finns relativt ostörda ekosystem. Växter ochdjur på de här breddgraderna reagerar generellt star-kare och snabbare på miljöförändringar. Ökningen avkoldioxidkoncentrationen i atmosfären och ozonut-tunningen är större här än i för övrigt. Detmedför att liknande goda förutsättningar för miljö-forskning knappast finns på annat håll i Europa.Traditionell forskning kombinerad med satellitda-ta blir allt viktigare för miljöövervakning och plane-ring för hushållande med naturresurserna. Redan i goda tekniska möjligheter för miljöövervakningmed hjälp av satellitdata. Vad som ytterligare behövsär en verksamhet där mängden av fakta som kan fåsvia satellit samordnas och högskolan i arbetar med en förstudieangående samverkande geografiska databaser påuppdrag av . MDC betyder miljödata-center.