prot · GJ0931 · 1995-12-05 00:00:00 — Apoteks-bolaget har ändå, vilket jag har redogjort för i mittförra svar här i kammaren, mot bakgrund av bl.a. denetiska debatten i den aktuella frågan begärt att Tamroskall överväga om Citramon fortsättningsvis skalldistribueras i genom dotterbolagets försorg.Tamro har reagerat positivt på denna framställan ochbett att svenska experter skall hjälpa till i bl.a. Estlandatt gå igenom sortimentet av godkända läkemedel föratt undvika att fler läkemedel som anses olämpligasäljs på de baltiska marknaderna.Jag finner ingen anledning för egen del att vidtanågra åtgärder avseende minimikrav på etiska normerför dessa länder. Däremot ser jag positivt på attsvenska experter kan medverka till att kunskap omolika läkemedel bibringas beslutsfattarna i de aktuellaländerna så att dessa själva kan fatta de beslut sombehövs för att säkra sina medborgares hälsa.Anf. 41 ()Fru talman! Tack för svaret. Jag skall börja mednågra ordningsfrågor. För det första är det väldigtsvårt att debattera en promemoria som kom i går ochsom jag inte har sett. För det andra menar jag Apo-teksbolagskoncernen när jag talar om Apoteksbolaget.Det är faktiskt så att koncernchefen är ansvarig förhela sin verksamhet. Alltså blir det kanske en debattmellan en döv och en blind beroende på att vi inte harsamma material, men jag får väl börja med att ställaytterligare frågor.Jag har tagit upp frågan om läkemedelskostnader-na och sagt att det är för dyrt och att det inte är kost-nadseffektivt. Jag har visat detta i min utredning, ochjag har också visat vad man kan göra. RFV skullekunna bestämma apotekens utsäljningspriser. LåtRFV göra detta möjligt! Avtalet skall ju enligtsvaret gälla ända , och det är mycketpengar det är fråga om.Vi kan tala om marginalerna sedan, men jag villställa en fråga . Tycker socialministern att detverkligen är vettigt att man totalrenoverar apotek meden intervall ? Detta är faktiskt väldigtdyrbart. Man genomför lyxrenoveringar som ökarkostnaderna. Vi behöver inte ha apotek som ser utsom butikslokaler på "fina gatan". Det finns en mängdsådana här saker som fordrar en kostnadspress. Frusocialminister är majoritetsägarrepresentant i dettabolag, och det gäller det att sköta det.Jag fortsätter med nästa fråga som gäller avtalet.Jag anser att Apoteksbolaget har brutit sitt avtal medstaten genom att ge sig in i spekulativ kommersiellverksamhet, vilket var vad man gjorde när man gickin i . Det var koncernen som gjorde detta.Vad säger fru socialminister om det? Jag fordrar fak-tiskt att detta stoppas snabbt.Anf. 42 Socialminister ()Fru talman! Jag kan hålla med omatt en hänvisning till en PM som lämnades i går inteunderlättar för henne att diskutera densamma. Det varinte heller min avsikt att vi skulle diskutera just enpromemoria.Jag vill bara hänvisa till att det som bl.a. frågade om är ifall regeringen har för avsiktatt driva frågan framåt. Denna promemoria som del-vis bygger på egen utredning är ettsteg till att driva frågan framåt. Vi vill komma framtill en situation där vi kan få ett nytt avtal med ettapoteksbolag, en apotekskoncern eller ett bolag somhar en kärnverksamhet, dvs. detaljhandel, med läke-medel. Jag är väldigt angelägen om att man kommerfram till en funktion där man håller sig till kärnverk-samheten.Jag kan inte hålla med om att engagemanget iBaltikum är en spekulativ fråga. I historien har förhål-landet till många fler dimensioner än så. Vivet ju att de baltiska staterna inte bara har vänt sig tillSverige utan också till de övriga nordiska ländernaoch bett att få stöd och hjälp för att få en bra organi-sation för läkemedelsförsörjning och läkemedelsdist-ribution på flera olika plan. När det gäller den kom-mersiella delen, dvs. distributionen, har jag i mitt svarredovisat vilka steg jag anser att man skall ta för attrenodla verksamheten, bort ifrån distribution av läke-medel.Jag tror att vi är överens om väldigt mycket.Framöver kommer det naturligtvis en diskussion omvad Apoteksbolagets kärnverksamhet skall vara, mendetta kanske blir föremål för en senare debatt.Anf. 43 ()Fru talman! Baltikumaffären kom ut i imaj. Jag anser att styrelsen och styrelsens ordförandeskulle ha reagerat direkt. Man kunde ha stoppat det,man hade sådana muskler, men man gjorde det inte.Man hänvisade till att detta var tillåtet, den ryskagamla farmakopén tillät detta, och man hänvisade tillatt andra annars skulle sälja läkemedlen. Man harockså sagt att företaget var delägt. Jag tycker att dettaär en väldigt dålig argumentering och att man skulleskämmas för att försvara denna affär. Det finns ingetförsvar för detta. Människor kan bli mycket sjuka.Jag vill också fråga följande: Hur mycket har ak-tieägartillskottet i kostat, och hur mycket har viegentligen fått för av Tamro?Anf. 44 Socialminister ()Fru talman! Jag är inte beredd att diskutera dennatyp av frågor här. Dem får vi i så fall återkomma till iett annat sammanhang.När det gäller reaktionen på den etiska delen avdebatten vidhåller jag att Apoteksbolaget har tagit uppfrågan om Tamdas verksamhet med Tamro, och ocksåbemötts positivt. Detta tycker jag är bra. Jag delarnämligen uppfattningen att det finns vissa etiska as-pekter på t.ex. diskussionen om Citramon och fenace-tin, även om det inte ankommer på en svensk social-minister att ha synpunkter på det regelverk som detfattas beslut om i ett annat lands parlament.Vad jag kan göra är naturligtvis att på en bilateralgrund föra diskussioner om hur man kan underlätta. Idet här fallet underlättar man genom att hjälpa tillmed att via experter skapa en bättre ordning. Ett ge-nomgripande arbete med detta pågår, vilket jag troratt också känner till.Anf. 45 ()Fru talman! Som majoritetsägarrepresentant hadefaktiskt socialministern kunnat kalla till en extra bo-lagsstämma, kräva en annan bolagsordning och se tillatt den här typen av affärer inte kan förekomma. Detär vad man kan göra i sådana fall, och etiken ärsjälvklar. Dessa läkemedel kan faktiskt leda tillnjurskador som fordrar dialys.Den andra frågan fick jag inget svar på. Jag harfått ett brev från en person som är ganska insatt idenna fråga. Han skriver och undrar hur mycket dettaegentligen har kostat och hur mycket Apoteksbolagethar fått. Vad har detta egentligenkostat i aktieägartillskott och hur har man kunnatklara av detta? Beror det på att man har haft så högavinster den senaste sommaren? Försäljningen motrecept ökade mycket kraftigt i förhållande till budge-ten. Detta täcker egentligen dessa summor.Vad får VD, styrelseordförande och vice styrelse-ordförande i det nya bolaget? Tar man hänsyn till det?Anf. 46 Socialminister ()Fru talman! Frågor som rör ersättning, arvodenm.m. handläggs av styrelsen. Denna har också efteratt till mig ha lämnat en av mig själv begärd informa-tion redovisat på vilket sätt man har tagit sig an denfrågan, både när det gäller ledningen av Apoteksbola-get, frågor om arvoden m.m.Jag vill bara påminna om att denersättning och de arvoden som förekommer ärbeslutade under den förra majoriteten och enligt enordning som gällde under den förra majoriteten. I dagär styrelsekonstruktionen något annan än under dentidigare majoriteten. Jag vet att den nuvarande styrel-sen tar sitt ansvar på stort allvar när det gäller genom-gången av handläggningen av Apoteksbolaget liksomockså hur vi nu skall gå in i ett nytt avtal, förhopp-ningsvis med en bra remissomgång efter den PM omApoteksbolagets framtida roll som går ut på re-miss.Anf. 47 ()Fru talman! Detta är oerhört allvarliga frågor. Vihöjer nu priserna för patienterna som vi tardet med lugn och ro när det gäller Apoteksbolaget.Det är allvarligt, eftersom vi därigenom förlorar vårlegitimitet. När man ger VD:n i ett icke konkurrensut-satt företag så hög lön går det ut över oss politiker.Det är vi som får bära hundhuvudet för det här, ochdet tycker jag är väldigt olyckligt för demokratin.Jag vill därför säga att man som majoritetsägarre-presentant har möjlighet att kalla in bolagsstämma,och bolagsstämman kan faktiskt ändra styrelsen. Jagser att kommunikationsministern sitter här i kamma-ren, och jag skulle vilja ge en eloge för det som mangör inom Posten. Man börjar där i alla fall säga ifrån,även om också det har dröjt.Jag vill fråga: Kan vi inte få förändringar genom-förda snabbare?Anf. 48 Socialminister ()Fru talman! Den ekonomiska situationen och er-sättningsnivåerna bygger på avtal, och jag måste er-känna att jag fullföljer dessa även om de är tecknadeunder en tidigare mandatperiod.Styrelsens sammansättning har förändrats, och en-ligt min uppfattning borde ordföranden och övrigaledamöter i den nya styrelsen med stor kraft ta sig anbolagets frågor.När det gäller övriga förändringar är det min av-sikt att efter remisstiden - som inte blir särskilt lång -för den PM med förslag som har skickats ut ochsom jag vet att kommer att läsa medstor noggrannhet, åstadkomma såväl en ny ordningnär det gäller marginaler och prissättning som enrenodling av apoteksverksamheten, så att det blir enordentlig kärnverksamhet med detaljhandelsförsälj-ning av läkemedel.När det gäller de övriga verksamheterna har vitagit de första stegen mot en avveckling av distribu-tionsföretaget, och den kommer att ske under förhål-landen som är ekonomiskt lämpliga.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1995/96:138 om kartlägg-ning av folkhälsan vid mönstringAnf. 49 Socialminister talman! har frågat migom det inom regeringen finns intresse för att vidgaPliktverkets uppdrag till att omfatta ett bredare folk-hälsoarbete.Bakgrunden är den att mönstrar näranog samtliga 18-åriga män med svenskt medborgar-skap. De uppgifter man får in är ett mycket värdefulltoch unikt material, som kan användas för att beskrivahälsoläget bland 18-åriga män och även för att studerautvecklingen , eftersom tidsserier finns.Socialstyrelsen och använderredan i dagsläget uppgifter från mönst-ringsstatistik i olika sammanhang. Socialstyrelsenscentrum för epidemiologisk och social analys, EpC,har bl.a. i uppdrag att följa folkhälsoutvecklingen ochatt sammanställa en folkhälsorapport.Folkhälsorapportens uppgifter om allergiförekomstoch narkotikavanor bland 18-åriga män baseras påPliktverkets statistik. har samarbe-tat med i samband med undersökningarom narkotikavanor bland 18-åriga män.EpC och har använt sig ochkommer att fortsätta att använda sig av Pliktverketsuppgifter i den mån det behövs för myndigheternasfolkhälsoanalyser. uppgift är att presteraen medicinsk och psykologisk tjänstbarhetsbedömningi förhållande till formulerade krav för olika befatt-ningar inom försvaret. ansvar omfattarinte ett folkhälsouppdrag. Det samarbete som finnsmellan , och Folkhälsoinsti-tutet kan emellertid leda till överenskommelser myn-digheterna emellan om ett vidgat åtagande för Plikt-verket.Mot bakgrund av det samarbete som etablerats ochsom fortsätter att utvecklas ser jag inget behov av att isärskild ordning vidga uppdrag till attomfatta ett ännu bredare folkhälsoarbete.Anf. 50 ()Fru talman! Jag tackar socialministern för svaret,och jag noterar att socialministern pekar på den möj-lighet till bred folkhälsostatistik som onekligen finns iPliktverkets mönstringsstatistik. Så långt är vi över-ens.Bakgrunden till min fråga är att Socialstyrelsensåvitt jag förstår har förordat ett utökat uppdrag tillPliktverket i detta avseende. Jag kan citera följande uren skrivelse från :"Utifrån epidemiologiska utgångspunkter är alter-nativ F" - dvs. en fullständig medicinsk undersökningav de mönstrande - "att föredra. för-ordar därför detta alternativ. "Regeringen har i annat sammanhang, i likhet medvad socialministern säger i sitt svar till mig, konstate-rat följande:"Undersökningarna och den övriga utredningenskall naturligtvis inte vara mera ingående eller omfat-tande än vad som krävs för att uppnå syftet, d.v.s. attbedöma den totalförsvarspliktiges förutsättningar attfullgöra den tjänstgöring som kan komma ifråga. "Regeringens och synpunkter i dethär avseendet är litet motstridiga, och det är bakgrun-den till min fråga. Jag vill än en gång fråga hur soci-alministern ser på det överordnade samhällsintressesom pekar på i sitt remissvar i det häravseendet och på möjligheterna att utöka uppdraget.Anf. 51 Socialminister ()Fru talman! Det framgår också av mitt svar attmyndigheterna mellan sig kan teckna överenskom-melser för de behov som myndigheterna gemensamtkan identifiera. Det kan vara en risk förenad med ettåläggande att ta fram mycket breda uppgifter för ettfolkhälsoarbete. Jag skall inte säga att det skulle görasi onödan, eftersom det aldrig är onödigt att få frambra uppgifter, men insatserna kan bli för breda, och dåkan behoven för varje enskild tidsserie komma attvidgas.Än så länge har det visat sig att de uppgifter somman tagit fram, t.ex. när det missbruksvanor, astmaoch allergiförekomst - de gäller också en del annat -har varit mycket värdefulla, och det finns utrymmeför att göra överenskommelser därutöver.Anf. 52 ()Fru talman! Jag har noterat socialministerns utta-lande att detta samarbete kan komma att utökas, ochdet får naturligtvis tolkas positivt. Skall jag uppfattadet så, att det är upp till myndigheterna själva, i dethär fallet , och , att göra överenskommelser om vidgadeuppdrag för , utan att det behöver kommain i någon form av regeringsförordning?Anf. 53 Socialminister ()Fru talman! Om man ser att man har behov avväldigt mycket mer uppgifter för tidsserieuppföljning-en, är det naturligtvis bättre att detta görs via ett sam-arbete och noggranna studier.Jag tycker att det finns en brist i un-derlag, och det är att det omfattar halva, inte hela,befolkningen. Visserligen vidgas det något i och medatt fler kvinnor gör sin värnplikt, men de är fortfaran-de väldigt få. Det betyder att vi också måste tänka påatt det skall finnas utrymme för den andra delen avbefolkningen när det gäller att samla in uppgifter omfolkhälsounderlaget.Anf. 54 ()Fru talman! Jag noterar den möjlighet som soci-alministern anger, att myndigheterna kan göra över-enskommelser med i den mån det förelig-ger ett övergripande folkhälsointresse av att ta del avdess statistik. Jag får nöja mig med det svaret.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1995/96:140 om effekternaför vården med anledning av de stora nedskär-ningarna inom kommuner och landstingAnf. 55 Socialminister ()Fru talman! har frågat om rege-ringen har gjort några beräkningar av vilka effekterbesparingarna av inom kommu-ner och landsting får för äldre och sjuka.Regeringens ekonomiska politik beträffande denkommunala sektorn innebär bl.a. att statsbidragen tillkommuner och landsting kommer att vara högst no-minellt oförändrade . Jag vill under-stryka att denna återhållsamhet naturligtvis är en följdav våra strävanden att sanera de offentliga finanserna,stärka ekonomi och därmed långsiktigt upp-rätthålla en god standard när det gäller social serviceoch trygghet.Det är också viktigt att komma ihåg att den of-fentligt finansierade hälso- och sjukvården har erhållitstora resurstillskott . Kostna-derna för den offentligt finansierade hälso- och sjuk-vården ökade med ifasta priser. Den minskning av kostnaderna inomhälso- och sjukvården som vi har sett ärtill stor del en följd av reformer som innebär att an-svar och resurser har förts över från landsting tillkommuner.Jag anser precis som att det ärbetydelsefullt att den enskilde skall kunna få den hjälpsom behövs vid sjukdom och ålderdom. Regeringenhar därför vidtagit åtgärder för att förbättra rehabili-teringen för äldre och funktionshindrade. Under 1995har sammanlagt avsatts för dettaändamål, vilket har lett till positiva effekter.Utöver dessa medel har staten skjutit till till en nöd-vändig och kraftfull utbyggnad av boendeformer föråldersdementa och yngre personer med funktionshin-der samt för att utveckla övriga delar av äldreomsor-gen. Vidare har psykiatrireformen genomförts, sombland mycket annat innebär att 1,2 miljarder kronortillförs psykiatriområdet . Det ärmin avsikt att fortsätta arbetet med att utveckla hälso-och sjukvården så att denna bättre skall kunna svaramot bl.a. de äldres behov och önskemål.Jag vill som svar på frågan också nämna att detpågår ett utredningsarbete som bl.a. kommer att bely-sa effekterna av besparingarna inom hälso- och sjuk-vården. Kommittén om hälso- och sjukvårdens finan-siering och organisation, HSU 2 000, har i uppdrag attöverväga hälso- och sjukvårdens resursbehov fram tillår 2010 och särskilt beakta den demografiska utveck-lingens betydelse för de äldres behov av hälso- ochsjukvård. I kommitténs uppdrag ingår också att sär-skilt analysera omvårdnadsarbetets betydelse förkvaliteten bl.a. mot bakgrund av att andelen äldre ibefolkningen kommer att öka över tiden. I detta sam-manhang bör också nämnas att , ,av medicinsk me-todik, och Spri från olika utgångspunkter och ansvar-sområden har till uppgift att behandla frågor somavser kvalitets- och resursanvändning inom hälso- ochsjukvården.Avslutningsvis vill jag betona att regeringen gi-vetvis känner ett stort ansvar för att målet i hälso- ochsjukvårdslagen om en god hälsa och en vård på likavillkor för hela befolkningen skall kunna nås. Jagdelar också oro för att nedskärning-arna inom kommuner och landsting kan komma attmedföra negativa konsekvenser för patienter som intekan accepteras. En viktig del i regeringens arbete ärdärför att noga följa utvecklingen av såväl verksamhetsom resurser inom kommuner och landsting.Det är enligt min mening väsentligt att understry-ka att det inte går att automatiskt sätta likhetsteckenmellan ökade resurser och en förbättring av hälso- ochsjukvårdens kvalitet. Inte heller går det att se ökaderesurser som enda möjligheten att förbättra eller vid-makthålla kvalitet. Utnyttjandet av de redan tillgäng-liga resurserna måste i stället bli mer effektivt. Jagtror att de viktiga frågorna handlar omhur människor kan få rätt vård och pårätt sätt.Anf. 56 ()Fru talman! Jag vill tacka för det genomgripandesvar jag har fått. Min fråga är dock inte besvarad,känner jag, eftersom socialministern inte har svarat påom det gjorts någon konsekvensutredning av vadnedskärningarna kommer att innebära.Jag kan bara konstatera att trots allt tal om att vihar satsat mer resurser - som socialministern ocksåsade är det fråga om överföring från en huvudman annan - har vi gått kräftgång i sjukvårdsligan blandOECD-länderna. I den senaste sammanställningenfrån 1993 låg på femtonde plats. Medan t.ex.Tyskland satsade av bruttonationalprodukten påsjukvård, och , satsa-de . lär siffran ligga på ungefär7 %.Jag måste säga att man inte alltid kan sätta likhets-tecken mellan resurser och kvalitet, det håller jag medIngela om, men det är ändå viktigt att kommaihåg att allteftersom tiden går kan vi bota fler och flersjukdomar. Vi kan lindra fler och fler sjukdomstill-stånd. Jag känner ibland en frustration över att alltingsom vi ger åt sjukvården verkar så belastande.När man ser människor bli friska som inte tidigarehar kunnat botas är det så positivt och bra och ensådan vinst för hela vårt land att vi också borde kunnamäta det. Jag tror att allteftersom vi kommer under-fund med och kan bota fler och fler sjukdomar kom-mer det kortsiktigt att kräva mer resurser. Men lång-siktigt blir det billigare, eftersom färre blir invalidise-rade, färre går länge sjukskrivna.Jag vill fråga när det gäller HSU2 000, som socialministern vet att jag tycker är viktigeftersom det var vi som initierade den: Om utredning-en kommer fram till att vi behöver mer resurser, ärIngela då beredd att verka för att det blir merresurser?Anf. 57 Socialminister ()Fru talman! Får jag börja med att säga att jag delarChatrine oro när det gäller den långsiktigautvecklingen. Man ser på beskrivningarna rent struk-turellt. Jag har fått några första informationer frånsekretariatet i Hälso- och sjukvårdsutredningen 2 000,inte särskilt genomgripande, men litet översiktligt omde kommande tio femton åren. Det finns anledning attvara mycket vaksam.Men jag tycker också att vi skall vara på det klaramed att vi i har en oerhört god sjukvård, somges i mycket stor omfattning, lika till alla varhelst ilandet man bor. Det ger också goda förutsättningar.Det är självklart, som säger, att nyarön, nya terapier, nya läkemedel, nya kirurgiska ochmedicinska metoder och allt vad det nu är gör detmöjligt för hälso- och sjukvården att bota och attlindra. Att det från tid till annan till viss del handlarom nya läkemedel som kostar mer ser vi inte minst nunär det gäller läkemedelskostnadsökningen.Till frågan om huruvida jag är beredd att verka föratt hälso- och sjukvården får mer resurser. Jag måstesäga att jag tycker inte att jag gör annat. Genom attvara mycket noga med de resurser vi har, genom attvara oerhört intensiv i arbetet med att skapa en stabilekonomi i , och därmed sänka arbetslöshet ochskapa en bättre skattekraft, är det som långsiktigt geross utrymme att ge hälso- och sjukvården de bästaresurserna. Sedan kan det, det är jag medveten om,någonstans i förlängningen innebära att vi ocksåmåste diskutera vissa omprioriteringar.Jag räknar med att Hälso- och sjukvårdsutredning-en kommer med sin utredning i varje fall någon gångunder . Då får vi möjlighet att återkom-ma till en diskussion där vi har litet bättre beslutsun-derlag när det gäller konsekvensanalyser av olikautvecklingstendenser.Anf. 58 ()Fru talman! Jag är uppriktigt glad över att soci-alministern delar den här oron med mig. Vi är överensom att vi måste ha en stabil ekonomisk situation iSverige. Jag vill verkligen säga det, så att det inteverkar som om vi kristdemokrater tror att det finnsmer pengar. Vi vet att det inte finns det.Men jag vill ändå säga att när man nu använder 8miljarder kronor till att sänka matmomsen känner jagatt detta är en felprioritering. Jag känner att det mandrar in från kommuner ändå inte är till någon nyttarent samhällsekonomiskt, eftersom det går till finansi-ering av den sänkta matmomsen.Jag skulle vilja fråga socialministern om inte so-cialministern åtminstone själv tycker att det hade varitbättre att man hade sett till att de här pengarna hadekommit till kommuner och landsting så att de kundeupprätthålla en god vård och omsorg. I varje fall ärdet bedömning. Han är ekonom påLandstingsförbundet. Jag vill fråga socialministernom detta är socialministerns bedömning.Anf. 59 Socialminister ()Fru talman! Hade det varit så enkelt med nationa-lekonomin och den ekonomiska politiken att mankunde ta en liten klump pengar i den ena fickan ochlägga över i den andra fickan är det möjligt att jaghade kunnat dra samma slutsats som är också långsiktigt bra för kommuner ochlandsting att vi får ett sänkt skattetryck, ett störreutrymme för köpkraften och därmed också en bättrebalans totalt sett i ekonomin med hjälp av de förslagsom riksdagsmajoriteten har antagit. De inbegriper ensänkt matmoms, och det skall absolut inte ställas emotden långsiktiga utvecklingen inom hälso- och sjuk-vården eller utrymmet för och behovet av att se till attvi får en finansierad hälso- och sjukvård också fram-över.Anf. 60 ()Fru talman! Ja, det kan vi vara överens om. Mennär vi tittar på hur kommunerna nu arbetar med bud-getarna inför nästkommande år, ser vi att man höjerskatterna. Dessa två saker motverkar varandra. Vi harockså sett att man är rädd för att matpriserna inte allskommer att sänkas på ett motsvarande sätt, utan attkostnaderna kommer att bli desamma.Vad vi kristdemokrater ofta talar om är att priori-tera. Vi vet att svenska folket enligt alla enkäter somgjorts prioriterar god hälso- och sjukvård och godäldreomsorg. Observera att även yngre människor villha en god äldreomsorg; man vill inte ha ättestupantillbaka i sjukvården. Det vill inte jag heller. Det ärdärför jag tycker att vi är tvungna att våga diskuteravar pengarna gör bäst nytta när vi har begränsaderesurser.Anf. 61 Socialminister ()Fru talman! Nej, ättestupan skall vi inte ha tillbakavare sig på det ena eller på det andra sättet.En sak gläder mig ganska mycket. Det är attChatrine verkar vara så oerhört angelägen omatt diskutera ekonomisk politik med Socialdemokra-terna.