prot · GI0975 · 1995-03-17 00:00:00 — Ettsådant system behöver brett politiskt stöd, men detgår inte att klara det utan att bygga på en bättregrundtrygghet, och det är därför som min fråga tillAnna är: Säger ni verkligen nej till att ocksåta vara på möjligheterna till en bättre grundtrygghet?Då säger ni nej till det breda politiska stöd som Sveri-ge behöver för att bygga upp sjukförsäkring, arbets-skadeförsäkring och förtidspension på ett sätt som ärekonomiskt vettigt men också ekonomiskt möjligt.Anf. 6 ()Herr talman! Jag fortsätter på mitt tidigare inlägg.Vi tycker att det är viktigt att socialförsäkringarnasom helhet görs mer trovärdiga. De skall inte barafungera för de människor som behöver utnyttja dem,utan en förändring och utveckling av dem måste ocksåske i en bred politisk uppslutning. Det är viktigt attmänniskor inte utsätts för tvära kast i socialförsäk-ringssystemen, så att de vet vad de har atträkna med.Vad som i dessa besparingstider gör att mångamänniskor känner sig otrygga är osäkerhet om vadsom kommer att inträffa här och . Vi har som enreaktion på årets budgetproposition agerat när detgäller barnfamiljerna, som har drabbats av ganskatuffa tag. Vi vill bibehålla barnbidragen. ärvi inte så naiva att vi tror att det är så lätt för ett op-positionsparti att det bara kan yrka på mera eller påett bibehållande av det som finns. Vi tar också ansvarför budgeten och ger förslag om varifrån pengarnaskall hämtas.Vi har fört fram förslag om höjd pensionsålder. Vivar visserligen i pensionsarbetsgruppen överens omen annan pensionsålder, men med tanke på den eko-nomiska utveckling och de besparingsförslag somföreligger tycker vi att det är rimligt att ta upp denfrågan igen. Vi tycker också att ett behållande avkarensdagen och ett avskaffande av delpensionen ärförslag som man skall ta till sig för att barnfamiljernainte skall få det knepigare.Jag är vidare litet rädd för att vi nu i mycket fång-as av resonemang om kronor och ören. AndreasCarlgrens syn på socialbidragen bara förstärker dettaintryck. Att vara socialbidragstagare skulle vara någotnegativt och fult. Jag tycker att det är fint att vi i vårtsamhälle har det skyddsnätet, och vi skall hjälpas åtmed att få bort en eventuellt negativ bild av det sys-temet.Trygghet är ju inte bara pengar. Vi måste ocksåkunna lita på de system som vi har, och det är därförsom vi i liberalerna i årets partimotionerhar lyft fram sådant som trygghetsgaranti för äldreoch rättighetslagstiftning för patienter i hälso- ochsjukvården. Vi bygger då på tanken om ett välfärds-kontrakt mellan samhället och medborgarna, ett kon-trakt som innebär ett åtagande från samhället att fak-tiskt ställa sig bakom lagstiftningen och dess intentio-ner, vilket naturligtvis borde vara en självklarhet. Vimenar dock att sådana kontrakt tydligare kan angevad som inryms i samhällets åtaganden. Till detta,herr talman, kommer jag tillbaka under mitt sistatreminutersanförande.Anf. 7 Statsrådet ()Herr talman! insisterar på att detskulle finnas en sorts självklart samband mellan prin-cipen om inkomstrelaterad modell eller grundtrygg-hetsmodell i socialförsäkringarna och det faktum attdet finns människor som lever på marginalen. Detförefaller som om det skulle vara en absolut självklar-het, som inte behövde bevisas, men så är det ju inte.Man får undersöka hur det faktiskt ser ut.Andreas pekar i sin motion på hur det serut på vissa områden, t.ex. på att det finns människorsom inte har a-kassa, men det är så att enökande andel av både de anställda och de arbetslösahar rätt till a-kasseersättning. Andelen anställda somär kassamedlemmar har ökat kontinuerligt sedan a-kassorna instiftades, och har rätt till a-kasseersättning, om de blir arbetslösa.Andelen kassamedlemmar bland de arbetslösa harökat på ett likartat sätt. Också den differens mellankvinnors och mäns rättigheter som tidigare fanns har istort sett försvunnit. Aldrig har så många av de arbets-lösa haft rätt till ersättning som . Det ärinte heller själva beteckningen "allmän arbetslöshets-försäkring" som skulle skapa tillgänglighet för deresterande.Andreas framhåller att många står utanförsäkringsskydd vid arbetslöshet och hänvisar till attden allmänna arbetslöshetsförsäkringen är avskaffad.Men man kan då påpeka att arbetsvillkoret för att fåersättning från denna försäkring var detsamma som ide fackliga a-kassorna. Dessutom skärpte den borger-liga regeringen arbetsvillkoret, dvs. gjorde ersättning-en i än högre grad beroende av en fast anknytning tillarbetsmarknaden.Hur kan det då komma sig att det slår igenom såstarkt på socialbidragen att arbetslösheten nu stiger?Det beror naturligtvis på att det handlar om ett annatproblem, nämligen etableringsproblemet på arbets-marknaden. I själva verket avser en absolut domine-rande andel av ökningen av socialbidragen ungamänniskor. Av socialbidragstagarna är 50 %under och under . Dessutom är 64 %av alla socialbidragstagare ensamstående.Det är i själva verket en svår etableringsfasför unga människor i det svenska samhället. Det ärsvårt att komma in och få bli vuxen. Det är svårt att fåbostad, och får man bostad har man inget arbete föratt betala hyran. Då spelar socialbidraget en allt störreroll. Det är problemet, och det är ett jätteproblem. Detmåste vi ta på allra största allvar och arbeta med. Detär ett skäl till att det är så oerhört viktigt att vi fårordning på ekonomi och arbetsmarknad.Andreas har tyvärr inte heller någonlösning för dessa grupper så att de skulle kunna fåleva på de villkor de kan göra bara om de får chanseni arbetslivet. Det är i alla fall inte den allmänna arbets-löshetsförsäkringen som skulle vara lösningen. Kvali-fikationsvillkoren i den var litet tuffare än iden a-kasseförsäkring som gäller.Jag har fått frågor om jag inte vill utreda grund-trygghetssystemet. Jag har redan svarat på det. Det ärinte grundtrygghetsmodellen som är vår bas för hur vivill se över och arbeta med välfärdsfrågorna.Jag har också fått frågor som har handlat om hurvälfärdsprojektet är organiserat och hur det kommeratt användas framöver. Man kan säga att det är en lösram för det arbete vi skall försöka göra på ett syste-matiskt sätt i välfärdsfrågorna. Vi tycker att det ärväldigt viktigt att ändå ha en tydlig sammanhållningav de grundläggande välfärdsfrågorna i debatt ochdiskussion, så att vi kan passa in allt det vi gör förglömda grupper, i sjukförsäkring och när det gällerförändring av försäkringssystemen, i sjukvården ochpå alla områden. Det skall kunna falla in i en ram aven seriös och omfattande diskussion om vad somhänder med välfärden i samhället.Hur stämmer det välfärdssystem vi har medde moderna människornas krav och behov? Vad bety-der det exempelvis att vi nu har en grupp unga männi-skor som har det svårare med tilltron till sin möjlighetatt få komma in på arbetsmarknaden och därmedockså har svårare att få välja de livsprojekt som deönskar sig? Vad är det de behöver av den generellavälfärdspolitiken - inklusive sysselsättningspolitik,bostadspolitik och allt som därtill hör - för att de skallkunna välja sin framtid på det sätt som vi som är litetäldre har haft chansen att göra?Anf. 8 ()Herr talman! Min fråga gällde om regeringen ärberedd att utreda vilka som inte skulle behöva fallaigenom maskorna i samhällets skyddsnät om välfär-den i stället byggdes mer efter grundtrygghetsprinci-pen. argumenterar mot det med siffror,argument och statistik. Hon vill inte ta reda på det.Hon vill inte ta reda på vilka som skulle kunna slippaatt falla genom samhällets skyddsnät om man användegrundtrygghetsmodellen på ett bättre sätt.Jag kunde förstå om hon hade enlysande praktik att redovisa. Men ju: Nej, det är sant. Praktiken fungerar inte. Jagvill bara inte höra talas om att det skulle kunna beropå de problem pratar om.Anna säger att inteheller har någon färdig lösning. Jag visar gärnaden ödmjukheten att säga att jag inte har det. Men jagär ändå beredd att diskutera det. Jag är ändå bereddatt pröva en annan lösning. Men säger:Nej, det skall vi inte göra.Det är det jag inte kan förstå. Det vore väl bättreatt ändå pröva, när vi nu kan se problemen.För att göra det konkret vet vi att det är ett ökandeantal människor som blir nollklassade i sjukförsäk-ringen och inte får ut något av den försäkring de ärmed i. Säg inte att det bara beror på arbetslösheten,för det var ett stort ökande problem redan under hög-konjunkturens och överhettningens 80-tal! Det finnsmycket tydliga siffror från somvisar det.Då behöver vi en bättre grundtrygghet i sjuk- ocharbetsskadeförsäkringen. Vi behöver ett nytt systemsom kan samla brett stöd här i , och intebara inom socialdemokratin eller inom LO:s organi-sationshierarki. Det måste samla ett brett stöd här. Dåär en förutsättning att man också kan bygga in bättrelösningar med hjälp av grundtryggheten.Det är därför jag om och om igen ställer frågan tillAnna : Kan det verkligen vara sant att sistasvaret är att ni inte vill ta reda på om grundtrygghetenskulle kunna ge en bättre sjukförsäkring? I så fall ärdet ett mycket allvarligt svar, eftersom vi vet att dettabehövs.Fler och fler arbetslösa hamnar utanför den gene-rella tryggheten. Det är ett mycket konstigt försvar atthänvisa till att fler är med i a-kassan. Att man skallbetala rätt medlemsavgift i rätt organisation är bevisetpå att systemet inte är generellt. Det är motsatsen tillgenerell välfärd.Ni trycker ned fler grupper på grund av nedskär-ningarna i sjuk- och föräldraförsäkringarna. ärCenterns modell bättre för stora LO-grupper. Ni göringenting åt orättvisorna för barnfamiljerna, men ni äroklara när det gäller familjepolitiken här i riksdagen.Det behövs mer av grundtrygghet, och ni bordeåtminstone ta reda på vad det betyder.Anf. 9 ()Herr talman! Jag vill fortsätta mitt resonemangkring sådant som visserligen kostar pengar men ärmindre pengainriktat i diskussionen. Socialtjänstlagenstår inför en reformering. Mot bakgrund av resone-manget om välfärdskontrakt tycker jag att det bordeskrivas in vilka skyldigheter kommunerna har t.ex.gentemot de äldre att tillhandahålla service av godkvalitet, bygga bostäder och ge anhöriga stöd. Enviktig insats är också att främja frivilliga insatser. Detkanske kan inrättas frivilligcentraler dit man kan vän-da sig.På grundval av intentionerna i lagen skulle kom-mun och landsting upprätta en trygghetsgaranti, idetta fall just för de äldre, inom sitt område.Innebörden av trygghetsgarantin är att äldre fårveta vilken service de har att räkna med. Om detbrister skulle den enskilde ha en möjlighet att vändasig till en namngiven person - man kan kalla det fören lokal äldreombudsman - för att få hjälp.Vi tycker att man skulle ha mål av följande typ ialla kommuner och landsting:Äldre skulle ha rätt till lämplig bostad inom sexmånader. Det kostar mycket, både mänskligt och ipengar, när äldre bor så att säga på fel nivå.Det skulle finnas rätt till eget rum på sjukhem fördem som så önskar. Det skulle vara rimliga avgifterpå sjukhem, så att inte den anhöriges ekonomi allde-les går i stå om den anhörige bor kvar hemma.Det skulle finnas rätt till service för den som borkvar hemma.Det skulle finnas rätt till trygghetslarm. Att inte getrygghetslarm kan också vara ganska kostsamt, förfrånvaro av trygghetslarm kräver annan service.De äldre skulle ha rätt till en egen husläkare, rätttill sjukvård vid behov, rätt att välja.Det tycks som självklarheter, men verkligheten vi-sar att denna trygghet inte alltid står till buds.De äldre skulle också ha rätt till kompensation omvård uteblir eller försenas.Man kan också göra motsvarande på sjukvårdsom-rådet. Vi tycker att just patienternas rättigheter börtydliggöras i hälso- och sjukvårdslagen: rätt att ta delav behandlingsresultat på sjukhusnivå, rehabilite-ringsplan, planering för hela vårdkedjan, garanti förkvalitetssäkring. Jag skulle kunna gör listan väldigtlång.Vi tycker att det är viktigt att sådant kommer mednär man diskuterar välfärd och grundtrygghet.Jag vill påminna om min fråga om välfärdskart-läggningen.Anf. 10 Statsrådet ()Herr talman! tror sig förstå attjag inte vill ha reda på hur många som skulle fallainom ett system med grundtrygghet av dem somskulle falla utanför i det nuvarande. Jag tycker att detär väldigt viktigt att ta reda på saker, men på dennapunkt vet jag att inkomsttryggheten är det som gerstörst trygghet för flest människor. Det intressanta äratt också vet det.Centern argumenterar nämligen väldigt bra för in-komsttrygghet i sin socialförsäkringsrapport: In-komstskydd i en obligatorisk försäkring innebärtrygghet för hushållen i den meningen att man kanupprätthålla sin konsumtionsnivå trots frånvaro frånarbetet. De som har hög lön har ofta tagit på sig fastakostnader, och är därför sårbara i sin situation omenbart grundtrygghet erbjuds. Ett inslag av inkomst-skydd i den obligatoriska försäkringen innebär attkostnader för högriskgruppen sprids ut på hela be-folkningen.Just det! När risken är stor behöver man riskspridaoch hålla ihop. Då är det en kollektiv inkomsttrygg-hetsförsäkring som ger det bästa skyddet.Centern har på det största området inom socialför-säkringen, ålderspensionen, skrivit under på inkomst-bortfallsprincipen. Tack för det! Det är bra med bredalösningar. Men argumenten för en offentlig inkomst-bortfallförsäkring är egentligen betydligt starkare påandra områden.I sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna varierarriskerna, och man försäkrar sig betydligt mer och påett systematiskt sätt. Det är ofta de som har de störstabehoven av en försäkring som får betala mest ellerrent av ställs utanför om man litar till enbart grund-trygghet och avtals- eller privatförsäkringar.Det kanske finns förutsättningar för den bredaenighet som också jag tycker att det ligger ett mycketstort värde i. Det finns därtill förutom i , somvi gärna resonerar om den breda enigheten med, andraatt resonera med.Enigheten inte bara i utan också i Sveri-ge är trots allt ganska stor om att det gäller att försva-ra de trygghetssystem som faktiskt ändå hargett det svenska folket den mest civiliserade välfärds-stat som står att uppbringa.Vi har problem, men låt oss försöka lösa dem.De handlar om arbetslösheten och ekonomin. Vimåste försvara det välfärdssystem som naturligtviskan förbättras men är det som ger flest människormest välfärd i världen.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotionerUb37 - Ub45 till utbildningsutskottet3 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner1994/95:155 nvesteringar i arrendejordbruket m.m.1994/95:185 Märkning av skorKonstitutionsutskottets betänkanden1994/95:KU26 förvaltningskontors verk-samhetsberättelse 1994/95:KU38 Presstöd m.m.1994/95:KU41 betänkanden1994/95:JuU11 Anslag till Svensk författningssam-ling m.m.1994/95:JuU12 Anslag till betänkanden1994/95:LU19 Anslag på konsumentområdet /961994/95:LU21 Anslag till , m.m.Kulturutskottets betänkande1994/95:KrU14 betänkanden1994/95:UbU8 Betygssystemet i grundskolan1994/95:UbU9 Vissa gymnasieskolfrågorArbetsmarknadsutskottets betänkande1994/95:AU12 betänkande1994/95:BoU15 Vattenrätt m.m.1 res. (m)4 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 17 mars1994/95:363 av () till statsrådetLeif om asyl för vissa assyrier/syrianer1994/95:364 av () till näringsmi-nistern om industriföretaget /95:365 av () till justitiemi-nistern om åtgärder mot notoriska snattare1994/95:366 av Per () till miljöministernom provborrningarna efter olja i Skagerrak1994/95:367 av Per () till miljöministernom den maringeologiska undersökningsverksamheten1994/95:368 av () till miljöminis-tern om EU-anpassningen och bekämpningsmedel1994/95:369 av () till statsrådet om de fristående skolorna1994/95:370 av () till civilministernom fri tillgång på handlingar för partigrupper i kom-munala församlingar1994/95:371 av () till statsrådetYlva om lanthushållsskolor som friståendeskolor1994/95:372 av () till miljöministernom villkor för ett stöd till från Nuclear Safe-ty Account1994/95:373 av () till miljöministernom lån från för kärnkraftskverk i Slovakien1994/95:374 av () till miljöministernom klimatförändringarna och utvecklingen av nyaenergikällor1994/95:375 av () till miljöministernom klimatdelegationen1994/95:376 av () till statsrådetJörgen om kärnkraftsavvecklingen1994/95:377 av () till statsrådetLeif om reglerna för erhållande av uppe-hållstillstånd av humanitära skäl5 § Kammaren åtskildes kl. 9.51.Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen.