prot · GI0981 · 1995-03-29 00:00:00 — Genom att dela på jobben skapar man ca130 000 nya arbeten, beräknat på att ungefär en tred-jedel av den frilagda tiden ersätts med nya jobb.Arbetstidsförkortningar inom flera länder i Europavisar att balansen i samhället ökar och att människormår bättre av sänkt arbetstid. Livskvaliteten ökar närnormalarbetstiden sänks. Detta gäller både för arbets-lösa och för dem som hotas av arbetslöshet. Ökadfritid ökar möjligheterna för egenarbete, reparation,m.m. Detta upplevs som en ökning av välfärden ge-nom att tiden för familj och vänner också blir större.Fru talman! En arbetstidsförkortning är en braförutsättning för ökad jämställdhet. Den jämnar utskillnaderna i arbetstid mellan kvinnor och män.Kvinnorna arbetar ofta deltid, och männen kan dågenom en sänkt arbetstid ta mer ansvar för hem, barnoch familj.Viktigt är att arbetsskadorna i form av belast-ningsskador minskar. Sjukskrivningarna minskar ochmedför på så sätt besparingar för samhället.En arbetstidsförkortning innebär en besparing påca 2,8 miljarder. kan därför sänka bi-dragsandelen till arbetslöshetsersättningen med dennasumma.Miljöpartiet vill inte att arbetslösheten låses fastpå en hög nivå utan vill med hjälp av en arbetstid somsänkts få eneffekt av ökad sysselsättning. Genomförs en skatte-växling med sänkta arbetsgivaravgifter blir det ocksålättare för företagen med en arbetstidsförkortning.Fru talman! Jag vill härmed yrka bifall till reser-vationerna 7, 22, 34, och 58. För att spara tid har jagdå inte yrkat bifall till alla reservationer.Anf. 94 ()Fru talman! Läget på arbetsmarknaden är ju fort-farande synnerligen allvarligt. När hög arbetslöshetbestår och AMS prognoser blir dystrare inser ju varoch en att vårt land står inför utomordentliga svårig-heter om ingenting händer innan nästa lågkonjunkturkommer - för att inte tala om alla arbetslösa varshopp om att i en högkonjunktur få ett jobb nu kankomma att grusas.Läget är så allvarligt att vi från de olika partiernassida borde lägga åt sidan vad som varit och på ettbättre sätt söka ta till vara och göra någonting kon-struktivt av den gemensamma strävan som ändå finnsatt skapa förutsättningar för att få fram fler jobb.Jag skulle i och för sig i den här debatten - precissom tidigare talare - kunna redovisa mitt eget partisståndpunkt och plädera för olika reservationer som jagoch står bakom. Det saknas inteanledning att klandra regeringen och arbetsmark-nadsministern för den politik som har förts efter rege-ringsskiftet, inte minst mot bakgrund av vad somsades i valrörelsen. Jag skulle kunna räkna upp densenaste tidens tidningsrubriker som handlar om fias-kon för ministerns olika åtgärder och att regeringeninte skapar några nya jobb. Jag har en hel mapp medtidningsurklipp i min bänk. Men vad gagnar det ?Om ord kunde få flera i arbete - ord som uttalats idenna kammare - skulle vi inte ha så stora problem.Det är faktiskt handling som gäller.I det sammanhanget måste jag också säga att detvar litet patetiskt att höra Per här . Förnågon dag sedan föreslog han ett politiskt samarbetemellan Moderater och Socialdemokrater. skåparhan ut regeringens politik på samtliga de politikområ-den han hann med att avverka. Skapar det ett förtro-ende? Ger det signaler till marknaden om vilja tillsamarbete för landets bästa? Menade Per Unckelnågot när han talade om samarbete, eller var det baraett spel för gallerierna?Delar av regeringens arbetsmarknadspolitik ställervi kristdemokrater upp på, och det framgår också avbetänkandet. Men det är den generella politiken gen-temot företagen som är skadlig, och tunga inslag iarbetsmarknadsåtgärderna är misslyckade. Men vadgagnar det de arbetslösa om vi som vanligt står häroch träter? Det ger faktiskt inga jobb.Fru talman! Jag skulle önska att regeringen ocharbetsmarknadsministern här skulle kunna säganågot i stil med att alla deras förslag kanske inte är sålysande och att det kanske finns anledning att funderaöver en del av oppositionens synpunkter. Tänk omAnders kunde säga att vi tillsammans medoppositionen nu snabbt måste få ett annat klimat i detpolitiska systemet så att företagarna kan känna trygg-het och framtidstro. Vi måste helt enkelt skapa ett nyttförtroende för politiken, så att vi får stabila spelreglersom gör att man investerar och vågar anställa.Arbetsmarknadsministern har haft en tuff tid medberättigad kritik av de förslag han har lagt fram. Sam-tidigt skall ändå sägas att just hans arbetsområde ärbesvärligt. Jag tror inte att någon i denna kammaremed säkerhet kan säga att han eller hon skulle kunnaklara det här arbetet bättre.Tänk om ministern nu kunde bjuda till ett slagsrundabordssamtal om sysselsättningen, där vi från deolika partierna får ge och ta med ambitionen att göranågot sammanhållet gemensamt som är bra för före-tagen och som kan skapa bättre förutsättningar att fåarbetslösa i arbete.Fru talman! Från sida har vi enrad förslag när det gäller den generella ekonomiskapolitiken som kan skapa ett bättre företagsklimat. Vihar en rad förslag på arbetsmarknadspolitikens områ-de. Jag kan gärna redovisa dem här i kammaren. Jaghar gjort det . önskar jag dock att debattenmera skulle kunna handla om vilka möjligheter somfinns att gemensamt skapa ökat förtroende för politi-ken - både den generella politiken gentemot företa-garna och den allmänna arbetsmarknadspolitiken.Vårt land befinner sig i en svår ekonomisk kris.Precis innan jag gick ner till debatten tog jag ut desenaste nyhetstelegrammen. Det talas om att densvenska kronan har rasat till nya bottennivåer. Dettalas om fritt fall. Det sägs att de finansiella markna-derna nu väntar på nya politiska initiativ för att vändapå utvecklingen. Det sägs att det här landet blöder ochatt det behövs allt större plåsterlappar för att stoppablodflödet. Man säger i kommentarerna att deprognoser som släpps , senast av Konjunkturinstitu-tet, är skrattretande. De utgår från valutakurser ochräntor som ligger långt ifrån dagens verklighet. Mendet är dagens verklighet som gäller.Verkligheten är att vi fortsatt har alltför höga ar-betslöshetstal. Det krävs nu handling för att bryta detdödläge som har uppstått.Fru talman! Innan jag avslutar mitt anförande villjag i det här sammanhanget lyfta fram ett par aspekterur kds reservationer till betänkandet.När det gäller arbetsmarknadspolitikens inriktningyrkar jag bifall till reservation 6, där kristdemokrater-nas samlade politik har redovisats summariskt. På enpunkt i den reservationen är jag synnerligen angelä-gen om att få ett besked.Det gäller länsarbetsnämndernas möjlighet attkunna erbjuda personal inom kommuner och landstingutbildning när de annars skulle friställas. Detta ärnågot som den tidigare riksdagsmajoriteten stod för.Jag har också tidigt fört en frågedebatt med arbets-marknadsministern i denna fråga. Det hänvisades dåtill kommande kompletteringsproposition. Redan dåpåpekade jag att det är , eftersom avtal går utunder våren.Fru talman! I , som jag kommer ifrån,har den socialdemokratiska kommunledningen nudeklarerat att det krävs omfattande uppsägningar. Ominget görs innebär det tvärtemot vad Socialdemokra-terna sade i valrörelsen att kommunalt anställda körsut i öppen arbetslöshet. har ministern en möjlig-het att ge ett besked. På den här punkten brådskar det.Vi kan inte vänta på kompletteringspropositionen föratt se om den innehåller något positivt.Det vore ett steg på väg mot ökat samförstånd omdet kunde ges ett besked här om att ministern är be-redd att arbeta för att den här utbildningsmöjlighetenför uppsägningshotad offentligt anställd personalkommer att finns kvar.Fru talman! I övrigt står vi kristdemokrater bakomytterligare sju reservationer, även om jag för tidsvinnande inte yrkar bifall till dem alla. Bland reserva-tionerna vill jag lyfta fram de som handlar om ung-domsåtgärderna och akademikerpraktiken.Det är beklagligt att regeringen avvecklar funge-rande arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är denna,som jag ser det, onödiga ryckighet som man måsteifrågasätta. Dessutom skadar den ungdomars möjlig-het att få arbete.I den frågedebatt om ungdomsåtgärder som höllshär i går med från kds sida, hän-visade arbetsmarknadsministern till den kommandesysselsättningspropositionen. Också på denna punkthar ministern nu en möjlighet att skapa ett ökat sam-förstånd genom att säga att det kanske inte var sålyckat att avskaffa dessa praktikåtgärder och att mankanske skall se över detta igen och utveckla praktik-systemet för att säkerställa att ungdomar verkligen fårsysselsättning. Den här typen av litet ändrad attitydfrån regeringens sida skulle kunna innebära det slagsbesked som skulle kunna öka förutsättningarna attåstadkomma samling kring vår gemensamma vision,nämligen att med alla till buds stående medel pressatillbaka arbetslösheten. Vi måste lyckas med detta förlandets ekonomis skull, men framför allt för att alla desom går arbetslösa skall kunna känna framtids-tro och få möjlighet att få ett arbete.Anf. 95 ()Fru talman! Arbetsmarknadspolitiken har underden debatterats mycket flitigt här ikammaren. Den har också debatterats utanför riksda-gen. Debatterna skulle egentligen ha handlat om för-slaget om ett riktat anställningsstöd, men de utveckla-des i stället till att gälla andra områden inom arbets-marknadspolitiken. Skälet till detta, vilket jag nämndei debatterna, är med all sannolikhet att oppositionenstod ganska tomhänt utan något eget alternativ. Dåblev naturligtvis anfall bästa försvar. På så sätt undvi-ker man att bli granskad själv och föremål för kritik. Istället fokuserades debatten på person och inte på sak.Fru talman! Jag har inte tänkt starta en ny debattom riktat anställningsstöd, men låt mig ändå kortfattatupprepa vad jag har sagt tidigare. När 350 000 männi-skor är öppet arbetslösa måste alla nya vägar prövas,och vi socialdemokrater är inte ensamma om att prövaden här idén.I har det blivit en stor fråga i valrörel-sen. I utökas det riktade anställningsstödet.Den tyska regeringens mål är att 180 000 människorskall få jobb till en kostnad av 15 miljarder kronor.Detta, fru talman, sker i politisk enighet. Det verkarvara en viss skillnad mellan borgerliga företrädare iTyskland och i . I verkar det som omomsorgen om de arbetslösa är viktigare än politisktkäbbel.Fru talman! läste jag t.o.m. att läns-arbetsnämndsdirektören nu tycker att det riktade an-ställningsstödet är bra.Det är dock inte bara här i kammaren som det harförts en debatt om arbetsmarknadspolitiken. en grupp amerikanska ekonomer, påbeställning av och Sam-hälle - SNS, en rapport där men menade att densvenska arbetsmarknadspolitiken är onödig.I har det hävdats att AMS-program för borde halveras.För några veckor sedan presenterade tre utländskaforskare en rapport för den arbetsmarknadspolitiskautredningen. I rapporten slås fast att ersättningen iarbetslöshetsförsäkringen skall sänkas till , attarbetsmarknadsutbildningen skall läggas ner och attungdomslöner och kollektivavtal för ungdomar skallavskaffas.Fru talman! Man vet inte om man skall skratta el-ler gråta när man läser en sådan här rapport. Rappor-ten är gjord av utländska forskare som representerarländer som ligger ljusår efter svensk arbetsmarknads-politik och som inte har lyckats klara av att lösa sinaegna problem på hemmaplan. Det är forskare som inteens bryr sig om att sätta sig in i hur den svenska ar-betsmarknaden fungerar innan de gör uttalanden i storskala. Det är forskare som tar förhållandena i USAsom exempel på hur det går till att få ner arbetslöshe-ten. Men fattigdomstalen i är avskräckande.Precis som i det gamla Fattigdomssverige skyfflarman där arbetslöshet och fattigdomsproblem fråndelstat till delstat.Nog är ambitionen från den arbetsmarknadspoli-tiska utredningen god, men det dokument som harlämnats till utredningen utstrålar endast ett löjetsskimmer som ingen mer än möjligen ochPer kan ta på allvar. Jag tror att det hade varitbättre att använda 100 till vettigareforskningsobjekt än detta.Det är bra att arbetsmarknadspolitiken diskuteras.Det tycker vi socialdemokrater är bra. En av de vikti-gaste politiska uppgifterna är nu att få ner arbetslös-hetstalen. Det tror jag att alla är överens om. Vi stårnu vid ett vägskäl när det gäller svensk arbetslöshetoch arbetsmarknadspolitik. Det är nu vi har chansenatt pressa ner arbetslöshetstalen. Missar vi den chan-sen och går in i nästa lågkonjunktur med fortsatt högarbetslöshet blir konsekvenserna förödande. Då riske-rar vi att hamna i en massarbetslöshet som får ohåll-bara sociala och samhällsekonomiska konsekvenser.Fru talman! Dagens stora arbetsmarknadspolitiskabetänkande bygger på regeringens program En nationi arbete. Det redovisades i budgetpropositionen. Detär förslag som bygger på en omläggning av arbets-marknadspolitiken så att vi går från passivitet tillaktivitet och från upprätthållande försvar till åtgärderför att stärka sysselsättning, tillväxt och företagande.Jag vill erinra en del av ledamöterna här om attunder den borgerliga regeringen användes ungefär tvåtredjedelar av arbetsmarknadsmedlen till kontantstödoch bara en tredjedel till aktiva åtgärder. blir pro-portionerna omvända. Ungefär 75 miljarder kronorsatsas på att få ner arbetslösheten. Av dessa medel gårdrygt 50 miljarder till aktiva åtgärder och resten tillkontantstöd.Av både mänskliga och samhällsekonomiska skälär det viktigt att arbetslösa inte förs in i ett passivtbidragsberoende utan på olika sätt är aktiva, t.ex. iutbildning, praktik eller annat som så småningomleder till ordinarie jobb. Majoritetsskrivningen i ut-skottets betänkande slår också fast detta.Grunderna för den svenska arbetsmarknadspoliti-ken ligger fast. En av grundpe-larna är, som jag nämnt, en aktiv arbetsmarknadspoli-tik. Det som vi kallat för arbetslinjen gälleralltjämt för alla grupper i samhället, oavsett om dethandlar om invandrare, handikappade eller andragrupper.Vi är också överens i utskottets betänkande om attarbetsmarknadspolitiken i sig själv inte är ett tillräck-ligt instrument för att ge sysselsättning och tillväxt.Här måste vi samverka med andra politikområden.Det gäller inte minst den ekonomiska politiken. Kon-junkturerna går uppåt, och antalet människor somär arbetslösa eller omfattas av s.k. åtgärder minskar,visserligen långsamt men ändå. Det är nu dags attsätta in åtgärder för att bryta den onda cirkeln i eko-nomin och ta till vara konjunkturuppgången så attbl.a. tillväxten stärks.Näringslivet ges faktiskt förutsättningar att kunnaexpandera. Därigenom kan vi få en uthållig tillväxtoch öka sysselsättningen. Tillväxten är grunden förden ekonomiska utveckling som ger människor arbeteoch ökar välfärden. Det är dock viktigt att relateradenna tillväxt till en miljöinriktad arbetsmarknads-politik. Det finns t.ex. önskemål om överföring avresurser från traditionella arbeten till s.k. gröna arbe-ten. Detta ligger väl i linje med den förda politikennär det gäller miljöinvesteringar.När det gäller jämställdhetsdelen i betänkandetoch i arbetslivet finns det ännu mycket att göra. Måletfinns klart uttryckt i budgetpropositionen. Utskottetförutsätter att såväl som AMS tartag i problemet med diskriminerande löneskillnader.Utskottet har även gett revisorer förslagom att granska jämställdhetsarbetet inom arbetsmark-naden.Hur sysselsättningen kommer att utvecklas är, somjag sade, en ödesfråga. har gjortden bedömningen att det finns en påtaglig risk för attarbetslöshetens återgång kommer att ta änen konjunkturcykel. Deras prognoser ger vid handenatt arbetslösheten uppgår till , därtillkommer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Långtidsutredningen säger att denna nedgång av ar-betslösheten till 2010 förutsätter åtgärder både påsamhällsekonomins och på arbetsmarknadspolitikensområde.Jag har inte tänkt att ytterligare kommentera dessasiffror. Eftersom nästa talare är arbetsmarknadsminis-tern förutsätter jag att han själv kan redovisa rege-ringens bedömningar.Utskottet ansluter sig till regeringens handlings-plan som innebär en balanserad förskjutning av dearbetmarknadspolitiska åtgärderna i takt med kon-junkturuppgången. Kompetensnivån höjs med ensatsning på arbetsmarknadsutbildning och utbild-ningsvikariat. Kompetensutveckling är en nyckelfrågainför framtiden beroende på den snabba tekniskautvecklingen. Därmed underlättas också övergångentill områden där det är arbetskraftsbrist. Det är områ-den där det ur arbetsmarknads- och välfärdssynpunktär viktigt att de kan dra till sig tillräckligt med arbets-kraft.Man ställer sig onekligen frågan hur det är ställtmed alternativen i svensk arbetsmarknadspolitik. Serman på de motioner från oppositionspartierna som vihar behandlat i utskottet finns det inte längre någotgemensamt borgerligt alternativ. Det som fram tillvåren 1994 var en borgerlig regering har numera olikauppfattningar om det mesta. Och detta har ju speglatsi de inlägg som vi redan har hört i debatten i dag.Tydligast går linjen mellan och de treövriga borgerliga partierna. I , Folkpartietsoch kds motioner kan vi hitta förslag som ligger näravad vi socialdemokrater vill åstadkomma. Hos mode-raterna finns inga sådana beröringspunkter.Fru talman! har vi i arbetsmark-nadsutskottet alltid haft en gemensam syn på inrikt-ningen av arbetsmarknadspolitiken i de betänkandensom gäller arbetsmarknadspolitiken. Jag betonar än engång att det har varit en gemensam syn. Det har fun-nits en bred uppslutning för en aktiv arbetsmarknads-politik. Men i detta betänkande gick det inte att fådenna gemensamma syn, som sade.Moderaterna vill inte ha någon samsyn. De har nubörjat sin ökenvandring. Arbetsmarknaden skall varaen riktig marknad. Så lyder stridsropet här frånmoderaternas arbetsmarknadspolitiske talesman dessa slagord - jag vill inte kalla dem nå-got annat - döljer sig en hård verklighet för dem somdrabbas av arbetslöshet. I sin förlängning handlar detom att vill ha ett samhälle där den arbets-löse klarar sig själv utan någon form av stöd frånstaten - ett tvåtredjedelssamhälle.Moderaternas riksdagsmotion om arbetsmark-nadspolitiken låter som ett eko från nyliberala eko-nomer. De vill bl.a. gröpa ur arbetsrätten, försämraarbetslöshetsersättningen, öka löneskillnaderna ochsänka ungdomslönerna.Moderaterna vill också öppna för individuella av-tal mellan arbetsgivare och löntagare. "Arbetsgivarenoch arbetstagaren skall välja huruvida de vill utnyttjadet regelverk - lagar och i förekommande fall kollek-tivavtal som finns" skriver Per och hansmedmotionärer i riksdagsmotionen.Fru talman! Detta är en direkt krigsförklaring mothela arbetarrörelsen. Kollektivavtal har haft en storbetydelse för stabiliteten på den svenska arbetsmark-naden och bidragit till att den svenska fackförenings-rörelsen har haft en positiv inställning till förnyelse,modernisering och omstrukturering. Detta skall enligtmoderaternas uppfattning underordnas individuellauppgörelser. Udden är direkt riktad mot löntagarnaoch mot deras fackliga organisationer.Verkligheten är, för att använda ett uttryck frånElver , värsta fiende. Det finnsinget stöd någonstans i några teorier om att ökad lö-nespridning, urgröpt arbetsrätt eller sämre socialavillkor leder till fler jobb.Tack och lov är isolerade i dennasyn. Det gäller inte bara i förhållande till övriga parti-er här i riksdag utan också i relation till ak-tuella strömningar inom EU.Det är naturligtvis ett av skälen till att moderater-na och Per skäller som bandhundar på densocialdemokratiska sysselsättningspolitiken. Det är ettuttryck för att börjar känna en allt störreensamhet och ett sätt att dölja att det saknas ett samlatborgerligt alternativ. Tomma tunnor brukar ju sombekant skramla mest.Moderaternas utvecklingsplan är oacceptabel försocialdemokratin. Socialdemokratin vill inte att Sve-rige utvecklas till en ekonomi där jobben baseras pålåga löner och lågt värderad valuta. Vi vill baseraproduktionen på högkompetent arbetskraft, ständigutveckling, ny teknologi, produktförnyelse och högförädlingsgrad.Därför handlar vår politik om mer aktiv närings-politik, insatser, kompetensutveckling och en aktivarbetsmarknadspolitik. Vi är inte beredda att medver-ka till en högerpolitik som leder till fördjupade klyftormellan människor och mellan olika regioner i landet.Fru talman! Det är socialdemokratins uppgift attstäda upp efter de borgerliga regeringsåren. Detkommer inte att bli någon lätt uppgift, och det kom-mer att ta tid innan våra insatser ger resultat. Ambi-tionen och inriktningen är klar.Första steget var insatserna i den ekonomisk-politiska propositionen . Där fanns inves-teringsprogram, större insatser inom utbildningsvä-sendet och särskilda insatser för ungdomar.Det andra och tyngsta steget var programmet Ennation i arbete. Det presenterades bl.a. i budgetpro-positionen och behandlas i utskottets betänkande.Det tredje steget är de propositioner som skallkomma under våren.Mitt intryck är att det finns en bred uppslutning iriksdagen för att nå målet full sysselsättning och pres-sa ner arbetslösheten, och det är bra. Vi behöver bredalösningar om vi skall kunna lösa problem.Här gäller det att samverka i både den ena och denandra riktningen om vi skall nå resultat i kampen förjobben.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till hemstäl-lan i betänkandet i dess helhet och avslag på samtligareservationer.Anf. 96 HANS () replikFru talman! nämnde att mångapartier slåss för full sysselsättning. Gör även JohnnyAhlqvist tolkningen att total arbetslöshet 1998,enligt bedömningen i finansplanen, skulle kunna till-fredsställa kravet på full sysselsättning?Johnny sade att oppositionen saknar al-ternativ. Jag kan hålla med om att en borgerlig op-position över huvud taget saknas som en enhet i dennafråga. Jag ser heller inte alternativen. Men jag tror kan säga att har lagt fram ett al-ternativ som senare också har fått ett mycket starktstöd i LO:s sysselsättningsprogram och i AMS be-dömningar när nya äskanden gjordes.Hur ser på det förhållandet att be-redskapsarbetena är för få och ALU-nivåerna alldelesför låga för att klara utförsäkringarna och att arbets-marknadsutbildningen inte kommer att kunna genom-föras på det sätt som avses eftersom särskilda bidragtas bort? Sådana frågor har vi diskuterat, men jagtycker inte att vi har kommit någon vart i utskottet.Jag vill också fråga vilken be-sparing han anser att reformen att ta bort permitte-ringslöneersättningen egentligen innebär. Det är, somjag ser det, motsatsen till en besparing. Det blir högrearbetslöshet när vi kommer i nya permitteringslägensom kostar mer, och dessutom bryter man moten trepartsöverenskommelse.Om jag har tid, fru talman, vill jag slutligen ifrå-gasätta att man på sittande stjärt snabbt genomförregeländringar i t.ex. a-kassesystemet, som utskot-tet har gjort, utan riktiga konsekvensanalyser för dedeltidsarbetande. Jag hoppas att vi skall komma bortfrån det och att vi går in för metoden att utreda förstoch besluta sedan.Anf. 97 () replikFru talman! Jag hörde tidigareinlägg i debatten här . Det är klart att det är lättatt kräva större volymer av allt och alla. Det är barapå det viset att kronan flyter och hållerpå att sjunka ännu djupare, och gick för enliten stund sedan ut och pläderade för nyval. kräver större volymer. Det måste finnasnågon realism i det man kräver om man skall genom-föra det.Hans Andersson för en debatt som om Socialde-mokraterna hade suttit i regeringsställning sedan1991. Man kan säga att vi har suttit i regeringsställ-ning . Det är vad vi har gjort. Na-turligtvis kan vi inte bryta tillbaks allting på en endagång.Jag skall besvara fråga om sys-selsättningen. Nej, jag är inte nöjd med en utvecklingsom leder till arbetslöshet 1998. Det var denfrågan ställde.Vi har faktiskt inte beslutat om några regeländ-ringar vad gäller arbetslöshetsförsäkringen i betän-kandet, . Vi har pekat ut en möjlighetför regeringen att ta hem motsvarande besparing. PerUnckel säger i varenda debatt att vi inte har gjort det.Vi pekar på detta. Det är upp till regeringen att göraregeländringen och ta hem besparingen.