prot · GI09100 · 1995-05-08 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:100Måndagen den 8 majKl. 12.00 16.52Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för och den 2maj.2 § Återkallelse av del av motionAndre vice talmannen meddelade att i skrivelse åter-kallat yrkande 8 i motion 1994/95:U209 U-landspolitiken av m.fl. (fp).Andre vice talmannen meddelade att hon avskrivitdetta motionsyrkande.Skrivelsen lades till handlingarna.3 § Meddelande om svar på interpellationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1994/95:120Till riksdagenBeträffande information 1994/95:120 av RagnhildPohanka (mp) om miljöanpassad offentlig upphand-ling får jag meddela att jag inte kan besvara dennainom fyra veckor.Skälet härtill är arbetanhopning.Jag komme att besvara interpellationen den 29maj 1995.Anna LindhInterpellation 1994/95:122Till riksdagenBeträfande interpellation 1994/95:122 av GudrunLindvall (mp) om oljeutsläpp i får jag med-dela att jag inte kan besvara denna inom fyra veckor.Skälet härtill är arbetsanhopning.Jag kommer att besvara interpellationen den 29maj 1995.Anna LindhInterpellationerna 1994/95:126 och 127Till riksdagenBeträffande interpellationerna 1994/95:126 och1994/95:127 av Betrice , Stadsdelsnämnder iStockholm resp. Komplettering av betyg, får jagmeddela att jag inte kan besvara dessa inom före-skrivna fyra veckor.Skälet härtill är resa.Efter samråd med kommer jag attbesvara interpellationerna den 9 juni 1955.Stockholm den 3 majYlva Johansson4 § Svar på interpellation 1994/95:72 om JAS-projektetAnf. 1 Försvarsminister ()Fru talman! har ställt tre frågortill mig om JAS-projektet.1. Vad avser regeringen att göra för att stärkariksdagens inflytande över utveckling?2. Vad avser regeringen att göra för att klargöraför militärledning och industri vilken roll de har i ettdemokratiskt land som när det gäller för-svarspolitiken?3. Vad avser regeringen att göra för att presenteraden totala kostnadsbilden för och föratt förhindra ytterligare oplanerade kostnadsökningar?Jag vill inledningsvis kort redogöra för statsmak-ternas beslut rörande . två tillfällen, , beslutat attSverige skall satsa på att utveckla och tillverka etteget stridsflygplan, JAS 39 . harockså fattat beslut om att beställa delserierna 1 och 2av JAS 39 . Det innebär sammanlagt 140flygplan, vilket motsvarar åtta flygdivisioner.På grundval av beslut och med rege-ringens bemyndigande har förstatens räkning tecknat avtal med IndustrigruppenJAS om dessa beställningar.Utveckling och produktion av de beslutade flyg-planen pågår . Självklart måste avtalsom ingåtts mellan två parter hållas. bud-getproposition redovisas att "regeringen är bekymradoch oroad över att ytterligare förseningar i projektetinte kunnat hejdas".I 1992 års totalförsvarsbeslut angavs inriktningenatt det militära försvaret bl.a. skall omfatta 16 flygdi-visioner.Inom ramen för förberedelserna inför nästa total-försvarsbeslut studeras bl.a. frågan om antalet flygdi-visioner inom det militära försvaret.Om det svenska flygvapnet skall omfattafler än de åtta divisioner som är aktuella, är enrimlig utgångspunkt att vi fortsätter anskaffningen avJAS 39 . Frågan om storleken på detframtida flygvapnet och om en fortsatt anskaffningkommer att prövas i demokratisk ordning av riksdagoch regering. Detta avses komma att ske i totalför-svarsbeslutet hösten 1996.Fru talman! Efter denna korta inledning övergårjag till att svara på frågor till mig.Om första fråga kan sägas attredan vid beslutet angavs att skallerhålla en fortlöpande information om JAS-projektet.Regeringen har lämnat en sådan redovisning.Riksdagens försvarsutskott har också i sin uppföljan-de roll ägnat uppmärksamhet åt . Jaganser det viktigt att bra förutsättningar för en sådanuppföljning föreligger.Riksdagens möjligheter till inflytande över utveckling är därmed både i formell och isaklig mening tillgodosedd. ochdess ledamöter kan begära kompletterande uppgifterför att förbättra sitt inflytande över projektets utveck-ling. Enskilda riksdagsledamöter kan initiera debatter,som t.ex. gör , för att genom endemokratisk debatt skingra eventuella oklarheter.Jag anser dock att det är viktigt att regeringen kanförbättra förutsättningarna för kontroll.Sedan jag tillträdde som försvarsminister har också enbetydande uppmärksamhet ägnats denna fråga. Minsträvan är att hålla fortlöpande informeradom nya uppgifter kommer fram.Som svar på andra fråga villjag med eftertryck framhålla att försvarspo-litik i enlighet med vår konstitution skall beslutas idemokratisk ordning av riksdag. Detta är såsjälvklart att det inte ens behöver diskuteras, och detutgör också utgångspunkten för regeringens styrningav myndigheterna.Det är Försvarsmakten som har huvudansvaret förstyrningen av . Försvarets materielverkutövar i enlighet med sitt produktionsansvar beställa-rens fortlöpande ledning av tekniskaoch ekonomiska genomförande.Försvarsmaktens årliga rapport till regeringenbygger på de uppgifter som fortlöpan-de lämnar över projektet. Myndigheternas granskningredovisas sedan i budgetpropositionen till riksdagen.Utöver detta skall myndigheterna omgående anmälatill regeringen om projektet inte utvecklas i enlighetmed statsmakternas intentioner.Industrins roll är uteslutande att producera och le-verera de flygplan som staten har beställt. Naturligtvisskall industrin leva upp till ingångna avtal och gjordaåtaganden. Detta är också en självklarhet som intebehöver diskuteras.Gudrun tredje fråga gäller den totalakostnadsbilden för och vad regeringengör för att förhindra oplanerade kostnadsökningar. Ilikhet med anser jag att det är vik-tigt att erhålla en klar uppfattning om den totala kost-naden för JAS-projektet.Jag är oroad över kostnadsutvecklingen och dehittills konstaterade fördyringarna i JAS-projektet.Försvarsmaktens s.k. svarta hål består bl.a. till storadelar av deprecieringseffekter inom projektet, efter-som Gripen till består av valutaberoendeimportdelar.För att ge en objektiv bild av nedlagdakostnader och så långt möjligt få en säker uppfattningom den fortsatta kostnadsutvecklingen har regeringenden gett i uppdragatt göra en total genomgång av JAS 39 ekonomi. Totalkostnaden för delserierna 1och 2 av JAS 39 skall beräknas.Av genomgången skall bl.a. framgå kostnadsför-ändringar i projektet och deras orsaker samt priskom-pensationssystemets effekter för projektets genomfö-rande. Effekterna av ambitionsförändringar, av tek-nisk fördyring och av valutakursförändringar skallanges.Uppdraget skall redovisas senast den 30 mars1996.Redan i den proposition som föregick beslutet omutveckling och anskaffning av flygplansystem JASframhölls att projektet måste styras noga och kontrol-leras fortlöpande. instämde i propositio-nens förslag beträffande styrning av projektet ochuttalade att regeringen genom en kraftfull styrning avprojektet skall hålla både kostnader och prestandaunder effektiv kontroll. I enlighet med vad som utta-lades i denna proposition anser jag det viktigt attregeringen kan utöva denna kontroll. Sedan den nuva-rande regeringen tillträdde har vi lagt ner stor mödapå att granska denna fråga, inbegripet de oklarhetersom har redovisats av myndigheterna.Som en följd av myndigheternas årliga redovis-ning avseende /94 har Försvarsdepartementetbett att återkomma och för-klara vissa oklarheter i redovisningen. Det gäller bl.a.verkets konstaterande att förseningstrenden i projektetkvarstår, delvis kopplad till haveriet ,men även till förmågan hos attfullfölja fastställda planer.Enligt vad jag har inhämtat har Industrigruppentagit till sig den kritik som redovisades i budgetpro-positionen och tillsammans med arbe-tat fram ett åtgärdsprogram.Att försöka hämta in de förseningar som har upp-stått får givetvis inte äventyra säkerheten i sambandmed utprovningen av flygplanet. Detta har regeringenuttryckligen framhållit för Försvarets materielverk.Fru talman! Jag vill avslutningsvis framhålla attdet är viktigt att flygplanet kan färdigställas enligtfattade beslut, i första hand för det svenska försvaretsbehov, men också för att kunna exporteras. Jag villemellertid också framhålla att det är viktigt att Sveri-ge lyckas med projektet för framtidstron både inomsvensk industri och inom nationen som helhet.Anf. 2 ()Fru talman! Jag skall be att få tacka försvarsminis-tern för svaret. Jag vill, inte avslutningsvis utan in-ledningsvis, säga att jag tror att det som möjligen kanskapa framtidstro i , för svensk industri ochinom nationen som helhet, är att kvalificerade sam-hällsbeställningar från staten handlar om viktiga sakersom dessutom ger ett visst resultat, särskilt när detkostar så här mycket pengar.Det finns en genomgående kritik när det gäller dethär projektet. Det är instabilt. Det största tekniskaproblemet med det här flygplanet är just, vad jagförstår, att det är instabilt. Ett lika stort, och kanskevärre problem, är att även ekonomin kring projektet ärmilt sagt instabil. Det enda som tycks vara totalt sta-bilt är att man till vilket pris som helst skall genomfö-ra detta projekt, oavsett vilken politisk ledning somhar makten i det här landet. Jag tror att det beror justpå den mycket stabila intressegemenskap som finnsmellan industrin, politikerna och försvarsmakten i dethär landet.Det är att beklaga att man sitter fast i så gammal-dags och fullständigt felaktiga industrisatsningar närdet finns så mycket viktigt att göra inför framtiden.Det skulle dessutom kunna ge utmärkta exportproduk-ter.Västerpartiets inställning till projektet är ju välkänd. Vi har ju olika uppfattningar här. Vi har talatom att det här projektet skulle bli en gökunge, och dethar det också blivit i en omfattning som ingen kundedrömma om när det påbörjades. Där tror jag att vi äröverens.Frågan är nu snarare hur man skall få stopp påeländet. Finns det en vilja att få stopp på det eländesom heter ? Jag tycker att det bordefinnas det av minst två skäl.Det ena är det säkerhetspolitiska läget. Det borderätteligen vara det som styr de satsningar som vi görinom den militära verksamheten, både när det gällerindustrin och när det gäller försvarets utformning ochomfattning. Det säkerhetspolitiska läget i den del avvärlden där vi befinner oss kan näppeligen motiveramiljardrullningar av den här storleken.Det andra är att vi har ett ekonomiskt läge i dethär landet som faktiskt inte tillåter satsningar av denhär omfattningen. Det är miljarder och åter miljardersom går åt till detta projekt. Det har kostat 30-35 miljarder. Vad har vi fått, försvarsministern? Jo,ett flygplan samt tre andra flygplan som inte går attstyra, dvs. utan ratt, och som står magasinerade iväntan att på att få en lämplig ratt. Detta har vi fått för35 miljarder kronor. Man kan få väldigt mycket fördessa pengar.Huvudpoängen i min interpellation är just demo-kratifrågan. Det är mycket tråkigt att försvarsminis-tern besvarar just den frågan, min fråga nr 2, med ettindignerat att detta inte ens behöver diskuteras. Jagmenar att det är just det som vi måste diskutera, näm-ligen den bristande politiska kontrollen över dettaprojekt, den bristande politiska insynen och den de-mokratiska möjligheten att sätta stopp för detta i godtid.Jag har följt den här frågan från olika håll. Närden nu senast har varit uppe i medierna, både i TV 4och i genomlysande artiklar i , är detjust bristen på politisk kontroll och insyn som ärmycket slående. T.o.m. försvarsministern har uttalatsig så här i : "Det handlar om landetshittills i särklass största industriprojekt och ändå harvi politiker ingen egentlig kontroll över läget. "Då tål väl detta att diskuteras? Vad skall vi annarsdiskutera? I samma artikel säger försvarsministernsamtidigt: "Om vi nu går ut och säger att vi inte skallha en delserie 3" - fortsättningen på det här eländet -"skulle det slå ner dem som arbetar i projektet ochsom behöver anstränga sig. Dessutom finns risken attmöjligheten till export försvinner. "Det innebär alltså att vi skall ge signaler om att detskall bli en delserie 3 trots att vi inte har fattat någrasådana beslut här i kammaren. Jag tror inte på densträvan som försvarsministern säger sig ha om atthålla fortlöpande informerad i den härfrågan. Jag tror inte att den revision som skall kommafram kommer i lagom tid för att förhindraatt nästa försvarsbeslut, som skall fattas ,låses upp kring ett fortsatt JAS-projekt.Detta är en så stor del av den totala kakan. Denskall vi ju dessutom minska - eller hur, försvarsminis-tern? Det tror jag att vi är överens om. Om vi skullege oss in i en fortsättning av det här projektet har vijust inga pengar kvar till något annat. Jag vet ju attplanering inom det här området tar . Vi kaninte fatta beslut om detta . Vi måste ta upp den här diskussionennu om vi skall få någon respekt för demokratin.Anf. 3 Försvarsminister ()Fru talman! Jag vill inledningsvis säga att detmåste vara ett missförstånd här eller också uttrycktemig litet otydligt i mitt svar. Jag tror att GudrunSchyman och jag är överens när det gäller den demo-kratiska punkten. Det är i denna kammare som depolitiska besluten om JAS skall fattas. Det är såsjälvklart för mig som demokrat att vi inte ens behö-ver diskutera den frågan.Vad jag avsåg med mina formuleringar var att be-sluten måste ligga i denna kammare. Jag kommer attse till att besluten också skall ligga i denna kammarenär det gäller säkerhetspolitik och försvarspolitik. Därmåste jag ha uttryckt mig litet dunkelt. Jag gav t.o.m.beröm till för att ha initierat dennadebatt. Visst behöver vi diskussion. Vi behöver dis-kussion om JAS och om försvarspolitiken. Vi är äntli-gen på väg att få en försvars- och säkerhetspolitiskdiskussion i . Det har vi saknat under väldigtmånga år.Som väl känner till har jag ock-så valt att uttrycka min kritik och oro överJAS-projektet offentligt. Det har jag blivit kritiseradför i många sammanhang. Men jag har valt det därföratt jag gärna vill att det skall kunna bli en offentliggranskning, och ett uppdrag till Riksrevisionsverkethade samma utgångspunkt. På den punkten vill jagrätta till missförståndet. Det är inte alls frågan om behöver diskutera var besluten skall fattas ellerav vilka. Det är en självklarhet från min sida. Denpunkten behöver inte diskuteras. Men visst behöver vidiskutera frågan i ett vidare sammanhang. Jag utgårockså ifrån att vi också får en sådan vidare diskussion.Min strävan är - sedan får självvälja om hon tror på mina ord eller inte - att ge riks-dagen maximal information om . Detsker i den årliga redovisning som regeringen lämnar.Sedan har ju försvarsutskottet alla möjligheter attkräva in information.Dessutom utgår jag ifrån att den parlamentariskaförsvarsberedning som arbetar, och där GudrunSchyman har en representant som deltar i sammanträ-dena, också kommer att få den information som deanser att de behöver för att kunna ta ställning tillJAS-projektets vidare öden.Jag kan ge rätt på en punkt närdet gäller det hon sade i inledningen. Det är att jag ären varm anhängare av att viktiga samhällsbeställning-ar görs i svensk industri så långt det är möjligt medhänsyn till vårt EU-medlemskap. Jag tror att de be-ställningar som stora svenska verk - tele och järnvä-garna - har gjort hos stabila stora svenska företag harvarit väldigt pådrivande och utvecklande för de före-tagen, som vi har fått en bättre offentligsektor.Under mina som industriminister var det entes i min politik att denna samverkan skulle finnas.Det gjorde också att man kunde ställa hårda krav påutvecklingen.När vi kommer in på JAS fordras det ändå en an-nan utgångspunkt, , och det är För-svarets behov. Vi kan aldrig bortse ifrån att vi i Sveri-ge är fast beslutna att ha ett starkt och modernt för-svar. Med den utgångspunkten hävdar vi dessutom attvi skall bibehålla vår militära alliansfrihet.Vi har också varit överens om att vi skallha ett modernt flygvapen. Skall man ha ett flygvapenfordras det att man har några flygmaskiner i det flyg-vapnet.För 15 år sedan fattades beslutet om detta projekt idenna kammare. Det gjordes därför att vi då ansåg attden svenska industrins projekt var det vi skulle satsapå. Det är alltså vi fattade det beslutet.Att det säkerhetspolitiska läget inte bara har för-bättrats utan starkt förändrats så att vi inte harnågon militär hotbild mot betyder inte att viinte skall ha ett starkt och modernt försvar. Som jagser det skall vi också ha ett flygvapen, och då måste viockså ha ett flygplan.Min förhoppning för det svenska försvaret, försvensk industri och för som nation är att Sve-rige klarar att framställa detta flygplan enligt planernai de kontrakt som har tecknats.Ingen kan med säkerhet säga hur Sverigessäkerhetspolitiska situation ser ut . Detvet varken jag eller . Däremotvet vi att det tar att utveckla och anskaffa ettnytt stridsflygplan som det svenska flygvapnet behö-ver. Vi har redan förbrukat innan vi har fåttprojektet i hamn.Från det ursprungliga beslutet att satsa på ett nyttsvenskt flygplan tar det tills den första divisio-nen är operativ. När det gäller JAS innebär det att denförsta divisionen med 1981/beslut i grundenblir operativ först . JAS 39 kommer där-efter att vara operativ under 20-30 år.Vi kan alltså inte se kortsiktigt på ett flygplan. Vi kan inte låta de säkerhetspolitiska föränd-ringarna i vårt närområde eller i världen påverka vårtbehov av materiel till ett starkt svenskt försvar. Vimåste ligga betydligt längre fram i tiden. Vi måstevara långsiktiga.Anf. 4 ()Fru talman! Jag har förståelse för att man inte kangöra materielbeställningar utifrån en säkerhetspolitiskanalys på kanske . Det förstår jag, försvarsminis-tern. Men jag vill säga några saker.För det första rådde det inte enighet om att viskulle göra denna satsning i . Vänsterpartietvar emot detta från början. Vi hävdade då liksom nuatt skall vara ett alliansfritt land, men vi trod-de inte att det hängde på ett flygplan, och framför alltinte på denna typ av flygplan. Vi tror det ännu mindrei dag.Jag tycker nog att allting talar för att vi har fåtträtt. är fortfarande ett alliansfritt land. Jaghoppas att försvarsministern och jag skall hjälpas åtatt se till att det fortsätter att vara det, trots andrahotbilder som inte direkt är militära utan snarare poli-tiska mot detta rådande faktum.Men man måste , menar jag, kunna er-känna att man har gjort fel. Man måste kunna erkännaatt man har gjort fel bedömning av det säkerhetspoli-tiska läget och framför allt att man har gjort fel be-dömning av vad som krävs för att upprätthålla enalliansfrihet och framöver.Det finns väl ändå ingenting som tyder på att Sve-riges alliansfrihet står och faller med ,försvarsministern? Att faller har vi sett- att flygplanen ramlar ned - men att allians-frihet skulle hänga på om vi går in i delserie 3 avJAS-projektet har jag väldigt svårt att tänka mig.Jag vill också säga att den framförhållning somfinns inom denna typ av samhällsbeställningar, fram-för allt vad gäller försvarsindustrin, gör att planering-en för den kommande delserien redan är i gång. Detvet också försvarsministern. Frågan är hur mycketpengar som har satsats trots att besluten inte är fatta-de.Jag menar att den tidtabell som försvarsministernhar målat upp inte håller om vi skall vara realistiska.Det skall ha gjorts en revision med alla papper påbordet , och ett försvarsbeslut skallfattas . Man har sommaren på sig att fattabeslut. Om vi skall kunna fatta ett realistiskt beslut ijust denna fråga inom ramen för försvarsbeslutet 1996måste vi ta ställning till vidare ödenoch äventyr . Annars är det icketrovärdigt. Annars blir den demokratiska insynen,kontrollen och beslutsfattandet bara ett spel för galle-rierna. Det tycker jag som demokrat inte om. Jaghoppas att inte heller försvarsministern tycker om det.Anf. 5 Försvarsminister ()Fru talman! Vi får inte bortse från en sak, GudrunSchyman. Det är att JAS-beslutet fattades av mycketbreda majoriteter i riksdag. Dessutom vardet ett riksdagsval emellan besluten. Det fattadesbeslut , det var riksdagsval 1982, och sedan komJAS-beslutet. Man får inte skriva om historien. Detvar en mycket stark majoritet i riksdag somför fattade JAS-beslutet.Jag vill återigen trycka på det jag sade i mitt svar.Jag hoppas att vi skall få i hamn. Jaghar sagt så här: Om vi väl har tagit JAS ibåten skall vi ro JAS i hamn. Det är ett intresse för detsvenska försvaret. Om Försvaret skall ha ett flygvapenmåste det finnas ett flygplan. Vi kan inte ha ett flyg-vapen om vi inte har något att flyga med.Vi skall ha ett starkt och modernt försvar som kanförsvara oberoende och vår frihet, och somockså kan medverka i internationella fredsbevarandeoperationer.De två gamla hörnstenarna för det svenska försva-ret är att vara ett folkförsvar som ålägger alla männi-skor uppgiften att försvara sitt land och att vara etttotalförsvar där vi ser viktiga bitar för det civila för-svaret. är ju de civila hoten nog så allvarligasom de militära hoten. Men vi har också fått en tredjeviktig utgångspunkt, nämligen Försvarets internatio-nalisering. Vi måste se på dessa frågor långsiktigt.Gudrun har inte hävdat att man skall av-bryta projektet, men det finns ändå i hennes inlägg enkritik mot att regeringen och nu fullföljerett demokratiskt beslut som fattats med breda majori-teter om att bygga delserie 1 och delserie 2.Riksdagen har beslutat att utveckla ett svensktflygplan och beställa sammanlagt 140 flygplan i del-serie 1 och 2. Därefter har svenska staten skrivit avtalmed industrin om att utveckla och tillverka dessa 140plan.För mig är ett avtal ett avtal. Det skall hållas bådeav IG JAS och av staten. Det har uppstått förseningarsom delvis är orsakade av de två haverier som drabbatprojektet. De två haverierna är inte tillräckligt skäl föratt säga upp kontrakten från statens sida. Däremot kanförsenade leveranser innebära att industrin skall beta-la ett vite, och den frågan får Försvarets materielverkhantera.Vi får vara klara över att ett avbrytande, som en delförespråkar i debatten, skulle vara förenat med oer-hört stora kostnader för staten, som detsvenska försvaret inte får det stridsflygplan som manbehöver för det framtida försvaret. I ett sådant lägemåste vi ställa oss frågan varifrån vi skall ta det nyaflygplanet, om vi inte skall fullfölja JAS-projektet.Förseningarna är av tre slag. Den första för-seningen uppkom vid utvecklingen av flygplanet. Detär en försening om i förhållande till denursprungliga tidsplanen. Den andra förseningen upp-kom vid leveransen av delserie 1, och den förseningenrör sig om . Den tredje förse-ningen har samband med organiserandet av den förstaflygdivisionen, och den är på cirka ett år.Slutligen för in frågan om närJAS-besluten skall fattas. Det var bra att hon gjordedet, eftersom jag då får tillfälle att lämna uppgifternaom detta.Höstens försvarsproposition, som man nu medFörsvarsberedningens hjälp lägger grunden för, skallligga på bord när öppnas i okto-ber detta år. Av den propositionen kommer bl.a. för-svarsmaktsstrukturen att framgå, med inriktning pådet antal flygdivisioner som skall finnas i framtiden.Detta ger givetvis en fingervisning åt både försvar-smakten och industrin om det antal Gripenflygplansom kan komma i fråga totalt.Redan i höst kommer alltså på sitt bordatt få en proposition med uppgifter om försvar-smaktsstrukturen varav kommer att framgå antaletdivisioner. kan man då räkna ut vilket antalflygplan som detta kommer att kräva. Det krävs 140flygplan för bemanningen av 8 flygdivisioner. Vill vigå utöver antalet 8 flygdivisioner, behöver vi alltså ettantal nya flygplan.Det formella beslutet om en fortsatt anskaffning avfler än de kontrakterade 140 flygplanen avsesskola fattas i samband med totalförsvarsbeslutet hös-ten 1996. Det är dock riktigt, som sagt, att det kommer ett beslut omdivisionerna. Med den utgångspunkten kan vi sägaom vi klarar oss med 140 plan eller om vi måste gåvidare.Om vi inte vill fullfölja med ett svenskt plan vidett större antal divisioner än 8, kommer nästa fråga:Varifrån tar vi de nya flygplanen?