prot · GJ0931 · 1995-12-05 00:00:00 — De skapar dessutom större intresse för skatte-planering än för produktivt arbete.Sammantaget innebär detta att höga marginalskat-ter - höga skatter på arbete -försämrar förutsättning-arna för tillväxt och för de nya jobb som behövs föratt minska arbetslösheten. Det borde statsrådet veta,inte minst från de diskussioner vi hadei skatteutredning.Den tillväxt som vi har sett under de senaste årenoch som inleddes är i stor utsträckning enföljd av produktivitetsförbättringar , en överdrivet stor krondepreciering och dess-utom sänkningar av arbetsgivaravgifter, sänkningar avvilka ni har återtagit en del. Vi har därav fått en till-växt, som dock håller på att försvagas. Ni har kapitu-lerat för massarbetslösheten, och vi har en situationdär ni själva bedömer att vi kommer att ha en kvarstå-ende arbetslöshet om vid sekelskiftet.I ett sådant läge är statsrådet och regeringen be-redda att höja skatten på arbete, dels direkt genom atthöja skattesatsen, dels genom att öka den andel avegenavgifter och arbetsgivaravgifter som är mestskadlig, den som är en ren skatt, i förhållande till dendel som är förmånsanknuten och som har mindreskadliga verkningar. På två sätt försämrar ni förut-sättningarna för de jobb som statsrådet själv taladeom.Anf. 155 Statsrådet ()Herr talman! Att det inte är tillräckligt att sänkaskatterna för att åstadkomma hög sysselsättning varen del av det arv vi med uttrycksfullhet fick lov atträkna in när vi tillträdde. Vad den föregående rege-ringen hade gjort var att sänka skatter men inte sänkautgifter. Effekterna av det känner vi till. Det blev ialla fall inte ökad sysselsättning, utan raka motsatsen,en gigantisk ökning av arbetslösheten. Det är faktisktviktigt för den ekonomiska stabiliteten och utveck-lingen att det också finns stabilitet i statens affärer. Ensådan håller vi nu så sakteliga på att skapa igen, medhjälp av utgiftsnedskärningar som hårt drabbar vissagrupper som är beroende av de statliga utgifterna försin försörjning men som ändå är litet mindre drabbadegenom att vi också tar ut egenavgifter till sjukförsäk-ringen av dem som har arbete och inkomst. Det är ettsätt att fördela de bördor som krävs för att man skallfå den ordning i statens affärer som är den absolutförsta och grundläggande förutsättningen för att rättatill en del av de sysselsättningsproblem som vi ärvde.Anf. 156 BO ()Herr talman! Det är patetiskt att höra , m.fl. försöka göra gällande attSveriges problem uppstod ungefär den 4oktober 1991. Se tillbaka på den andra , när vi fick de icke tillräckliga åtgärder från ersida som dessutom skapade ännu djupare problem änvad som hade följt av hela perioden ,med de svagheter som då fanns i den ekonomiskapolitiken.Vårt land rutschade ju utför vad gäller arbetslöshetoch underskott när vi tog över, och vi vände utveck-lingen i det avseendet. Det är dumt att agera på dethär sättet med människor. Hundratusentals människorsaknar jobb. Statsrådet har inget annat att komma medän att falskeligen tala om vad som skedde och inteskedde som orsak till krisen. Honsäger egentligen inte ett ord om hur vi skall hanteradet förhållandet att hög skatt på arbete fördyrar fördem som vill anställa och gör att det blir mindre in-tressant att också i övrigt skapa bättre förutsättningarför tillväxten. Det är det som frågan gäller och som dearbetslösa behöver.Anf. 157 Statsrådet ()Herr talman! Ja, lagom skatt på arbete är nog enganska bra ambition, och lagom nivå på skatter ochavgifter handlar kanske om ett välfärdssystem som ärstabilt och tryggt i den meningen att det ger männi-skor modet och möjligheten att röra sig på arbets-marknaden, ta med sig sina förmåner och känna sigtrygga nog att också pröva sina vingar på arbetsmark-naden.En lämplig nivå på avgifter och skatter skapasockså genom att man faktiskt betalar för sig och inteskapar vidgade klyftor mellan inkomster och utgifter,vilket successivt skärper utgiftstrycket genom kraftigtökade räntor på en skuld som bara växer. Det varinget lyckat svar. Om det nu fanns ett problem vid denförra regeringens tillträde, kan man inte precis sägaatt ni lyckades vända utvecklingen medan tid fanns.Anf. 158 BO ()Herr talman! Vi kan titta på vilken statistik somhelst för att se när varslen vände, när arbetslöshetenbörjade minska och när underskottet började svänga.Det finns ett antal ekonomiska indikatorer som stats-rådet när som helst kan studera - vi behöver inte takammarens tid i anspråk med det. Det som är intres-sant att diskutera är att ni i det läge som vi nu befinneross i har höjt skatten på arbete i storleksordningen 35miljarder kronor. Ni höjer marginalskatten.Jag vill fråga statsrådet vad som är lagom skatt påarbete. Är det lagom skatt på arbete och lagom högamarginalskatter när man kommer i en situation därhundratusentals människor blir permanent arbetslösaoch när vi får just de sociala problem som statsrådet isitt förra frågesvar talade om? Jag delar uppfattningenatt det är ett stort problem. Det gäller inte bara eko-nomi utan är också en fråga om att de människor somdrabbas - barn likaväl som vuxna - faktiskt får socia-la problem.Statsrådet, som är ansvarig för socialutgifterna,har ingenting att säga om detta, utan höjer bara skat-ten på arbete. Vad är lagom skatt på arbete? Har vilagom skatt på arbete med en arbetslöshet på den nivåsom vi har i ?Anf. 159 Statsrådet ()Herr talman! Det finns de som vill påstå att väl-färdspolitikens nivå skulle vara grunden för den eko-nomiska kris som funnits . Jag skullevilja hävda motsatsen. När man ser på vad de socialatrygghetssystemen kostade , finner manatt det var en ganska andel av BNP som gickåt till dessa system. I och med det borgerliga makttill-trädet skedde lustigt nog - eller tråkigt nog - sammasak som förra gången när en borgerlig regering till-trädde. Den andel av BNP som gick åt för att försörjavälfärdssystemen steg drastiskt. Sysselsättningen vek,arbetslösheten ökade, basen för inkomsterna minskadeoch budgetunderskottet skenade. Därmed blev detockså problem för välfärden.Anf. 160 BO ()Herr talman! Jag är som svensk upprörd och fak-tiskt mycket bekymrad över att statsrådet över huvudtaget inte bevärdigar sig med att diskutera sakfrågan,nämligen hur vi skall återskapa den tillväxtkraft somvar för svag under 70- och 80-talet.Vad gäller resonemanget om att vi skulle ha ska-pat problemen med sysselsättningen vill jag säga: Gåtill ! Jag vet inte om statsrådet känner till , som var finansminister en gång i tiden.Han har i den bok som han presenterade 1990 eller1991 skrivit om det arbetslöshetens stålbad som vän-tade. Gå till källorna och till dem som var med ochvet vilka misstag som begicks!Men strunta i den debatten nu! skall vi varaframåtinriktade. De skattehöjningar på arbete som nihar genomfört genom att öka skatteandelen av social-försäkringsavgifterna, som statsrådet själv talat för,minskar människors möjligheter att få arbete. Tala omför mig hur höjd skatt på arbete - det blir kanske i densista repliken - och höjda marginalskatter ger nyajobb! Det skulle vara roligt att höra.Anf. 161 Statsrådet ()Herr talman! Det torde vid det här laget vara rättväl empiriskt belagt att de stora brister i finansiering-en av utgifterna som rådde vid vårt regeringstillträdehade förödande effekter på tillväxtkraften. Räntenivånvar sådan att en utveckling av investeringar och till-växt var i det närmaste omöjlig. Det är inte förrän vigenom en kombination av utgiftsnedskärningar, skat-tehöjningar och avgiftshöjningar har sett till att enbudgetbalans finns i sikte som vi nu börjar få effekterpå räntorna. Det är i sin tur en nödvändig förutsättningför att få till stånd den tillväxt som vi nog kan varaöverens om är alldeles oundgänglig för att få ordningpå sysselsättningen.Anf. 162 TREDJE VICE TALMANNENJag medger ytterligare en replik till vardera tala-ren.Anf. 163 BO ()Herr talman! var räntenivån vä-sentligt lägre än den är . Jag säger inteatt detta till var en effekt av vår poli-tik. Det var en väl stor nedgång från andra utgångs-punkter. Men det intressanta är att vi inledde en bud-getsanering som fullföljdes av regeringen, men på felsätt. Sammantaget uppnåddes ungefär samma volymsom vi hade avsett, men ni gjorde det med skattehöj-ningar. Därmed övergav ni dem som behöver jobb.Min fråga kvarstår fortfarande. Jag har inte fått ettenda svar. Det tycker jag är väsentligt att påpeka.Inser statsrådet att hög skatt på arbete faktiskt skadarde människor som är arbetslösa, de som inte får någrajobb därför att jobben inte växer fram? Inser statsrådetatt en större skatteandel av socialavgifterna leder tillhögre marginalskatter på arbete och ger ännu sämreförutsättningar för tillväxt genom sämre intresse förarbete, företagande och utbildning? Inser statsrådet attskattehöjningarna faktiskt går motsatt väg?Anf. 164 Statsrådet ()Herr talman! Vi är i full färd med att skapa väl-färdssystem som är effektiva och dessutom betalade.De är effektiva i den meningen att de både innehållerstarka drivkrafter till arbete och möjligheter till storflexibilitet på arbetsmarknaden. De är tillräckligt bra,tillräckligt omfattande för att faktiskt ge människor entrygghet som gör att de också finns på arbetsmarkna-den med det mod och den lust att röra på sig och träf-fa nya val som är en viktig del av en effektiv arbets-marknad. Ett sådant välfärdssystem kostar sina slan-tar, men det är effektivt använda pengar också för attöka sysselsättningen.Överläggningen var härmed avslutad.28 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner1995/96:35 till utrikesutskottet1995/96:110 och 115 till justitieutskottetFörslag1995/96:RB2 till finansutskottet1995/96:RR3 till bostadsutskottet1995/96:TK2 till konstitutionsutskottetMotioner1995/96:Sk22-Sk28 till skatteutskottet1995/96:L23 till lagutskottet1995/96:K12 till konstitutionsutskottet29 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkanden /96:KU10och betänkanden /96:FiU2-FiU4Justitieutskottets betänkanden /96:JuU6-JuU10Utrikesutskottets betänkanden /96:UU8 ochUU10Försvarsutskottets betänkande 1995/96:FöU1Socialutskottets betänkanden /96:SoU4 ochSoU6-SoU8Kulturutskottets betänkande 1995/96:KrU4Arbetsmarknadsutskottets betänkande 1995/96:AU4Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betän-kande 1995/96:UFöU130 § BordläggningAnmäldes och bordladesSkatteutskottets betänkanden1995/96:SkU8 Dubbelbeskattningsavtal mellan Sveri-ge och Sydafrika1995/96:SkU9 Dubbelbeskattningsavtal mellan Sveri-ge och Malta1995/96:SkU10 Konventionen om temporär import(Istanbulkonventionen)195/96:SkU12 Mervärdesskatt på allmänna nyhets-tidningar1995/96:SkU13 EG:s andra förenklingsdirektiv ochden svenska mervärdesbeskattningen1995/96:SkU14 Ändringar i lagen om folkbokförings-register, m.m.Lagutskottets betänkanden1995/96:LU5 Ändrade regler om bärgning1995/96:LU6 Vissa ändringar i varumärkeslagen ochfirmalagen1995/96:LU7 Former för verksamhet som är beroendeav statligt stöd, m.m.1995/96:LU8 Vissa arrenderättsliga frågor1995/96:LU9 Vissa ändringar i föräldrabalken1995/96:LU10 Stöd till konsumentpolitiska åtgärderpå området finansiella tjänster1995/96:LU12 Borttagande av innehavsanteckningarfrån inskrivningsregistret1995/96:LU13 Lag om skydd för beteckningar påjordbruksprodukter och livsmedel, m.m.Kulturutskottets betänkande1995/96:KrU6 Finansiering av en världskongress år1996 om kommersiell sexuell exploatering av barnNäringsutskottets betänkanden1995/96:NU6 Ändring i lagen om statligt stöd tillbanker och andra kreditinstitut1995/96:NU7 Insättningsgaranti1995/96:NU12 Ändring i lagstiftningen för värdepap-persfonder31 § Kammaren åtskildes kl 19.24.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. ajour-neringen ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut