prot · GI0986 · 1995-04-05 00:00:00 — Enligt /DAC:s definitioner ochberäkningar av vad som får räknas som bistånd påstodSocialdemokraterna förra budgetåret att det var högst140-200 miljoner som man skulle behöva för de 7 %flyktingar som då fanns.Utskottet menar att skälet till höjningen nu skullevara de flyktingar som kom från un-der 1993. Detta kan absolut inte stämma, eftersom detbara är som sådana flyktingkost-nader får avräknas från biståndet. För oss är det full-ständigt obegripligt att man nu kan lägga ytterligare300 miljoner till denna summa.Även i det här fallet får världens fattigaste stå förkostnader som borde bäras av Kulturdepartementet.Här finns pengar som skulle kunna räknas biståndettill godo , och här ser jag en möjlighet för ossatt med alla partier komma överens om att ge de en-skilda organisationerna samma summa som de tidiga-re haft - alltså en höjning med 225 miljoner i förhål-lande till vad vi har sagt. Detta är en utmaning tillmoderater och socialdemokrater!Anf. 36 ()Herr talman! En av de stora frågorna i dagens bi-ståndsdebatt är naturligtvis volymfrågan. Frysningenav biståndet innebär att vi för kommande budgetårinte når upp till enprocentsmålet utan hamnar på 0,av bruttonationalinkomsten, BNI.I februari i år hade vi i samband med den utrikes-politiska debatten här i kammaren också en bistånds-debatt. Redan då fokuserades mycket i debatten justpå enprocentsmålet.I morse debatterade vi den ekonomiska politiken.Ingen i denna kammare kan ha något som helst tvivelom det utsatta läge som svensk ekonomi befinner sigi. Vi politiker har inte längre kontroll över landetsfinanser. Den makten måste vi återta. Gör vi inte det,urholkas och försvagas kronan ytterligare.Vår absolut främsta uppgift nu är att stabiliseralandets ekonomi och att återställa förtroendet för densvenska valutan.Biståndet gynnas inte av att vi hårdnackat försva-rar enprocentsutbetalningarna, om dessa blir alltmindre värda. De flesta utbetalningarna av svensktbistånd sker nämligen i annan valuta. Bara den senas-te månadens kronfall har urholkat biståndet med merän 1 miljard.Biståndspolitiker är väl medvetna om att man, närmakroekonomiska faktorer befinner sig i obalans,måste genomföra ekonomiska strukturprogram. Det ärjust det som den socialdemokratiska regeringen nutvingats till.Att frysa biståndet är naturligtvis inte ett mål i sig.Det är ett medel som, tillsammans med andra bespa-ringar, skall rekonstruera svensk ekonomi. Det ärnödvändigt att ha den bilden klar för sig i dagensbiståndsdebatt.Vi socialdemokrater har klart och tydligt såväl ipropositionen som i betänkandet deklarerat att våravsikt är att när ekonomin så tillåter åter avsätta 1 %av BNI till internationellt utvecklingsarbete. Svarettill , , ochvänstern är: Vi har inte givit upp enprocentsmålet.Jag har sagt förut i denna talarstol, men jag uppre-par det , att det är mycket smärtsamt för oss atttillfälligt frångå enprocentsmålet. Det kommer dess-utom i när de totala biståndsflödena minskat,som behoven av bistånd i de fattigaste län-derna ökat.Biståndsklimatet i givarländerna har också hård-nat. I deklarerade republikanerna att biståndetdrastiskt skall skäras ned. Så mycket väsentligaretycker jag därför att det är att vi diskuterar måloch kvalitet samt biståndets effektivitet i stället för attvi gräver ner oss i en volymdiskussion som just nuinte leder framåt.I betänkandet finns det ändå en samsyn när detgäller det övergripande målet: att biståndet skall varafattigdomsinriktat. Det är vi alla överens om. Men detfinns skiljelinjer i fråga om hur vi skall nå målet.Utskottsmajoriteten betonar att fattigdomsinrikt-ningen skall förstärkas. Det betyder att vi vill satsaännu mera på . Det är ju i söder omSahara som fattigdomen är mest utbredd. Runt 60 %av människorna där lever i djup fattigdom. Halvabefolkningen är analfabeter. 1 av 10 födda barn dörföre . Denekonomiska tillväxten har varitalltför låg för att kompensera befolkningstillväxten.Trots att det totala nettoresursflödet till u-ländernaenligt DAC ökade från 163 miljarder till 160miljarder US-dollar erhöll de krisdrabbadeoch skuldsatta låginkomstländerna endast en försum-bar andel av dessa flöden. För dessa länder - de fatti-ga och mindre kreditvärdiga länderna - ökar behovenav bistånd. I dessa länder lever människor i ytterstaosäkerhet. De saknar mat och rent vatten och har intetillgång till vård och utbildning. Just nu kan vi ocksåse att etniska konflikter fördjupas i söder omSahara.I betänkandet framhålls att bistånd i grundenhandlar om människors säkerhet. Människor somlever under fattiga omständigheter lever otryggt ochär i större utsträckning offer för maktövergrepp. Ifattigdomen har antidemokratiska krafter en grogrund.Det är därför så självklart att biståndet i vid bemär-kelse måste gå till att bygga demokratier och till attutrota fattigdomen.Samsynen, att vi bör koncentrera våra insatser påAfrika, gäller dock inte . Jag kan inte påannat sätt tolka att så kraftigt skär ianslagen till , och Zimbabwe.Beträffande och strykerModeraterna allt bistånd som går över landprogram.Bertil sade så här: Vi skär i länder därdiktatorer sitter i godan ro. Jag vill påminna om, somnågon gjorde tidigare, att demokratiska val har hållitsi och i Moçambique.Jag har mycket svårt att förstå den reservation därmoderaterna så kategoriskt uttalar sig om biståndet tillTanzania. Jag vill citera ur den reservationen, därmoderaterna säger:"Utskottet föreslår att inga medel anvisas för /96 till vars fattiga befolkningså hårt har drabbats av en utvecklingsfientlig politik. "Men biståndet behövs i för att vrida ut-vecklingen rätt. Biståndet behövs t.ex. som stöd i enomvandling från statligt reglerad ekonomi till mark-nadsekonomi. Biståndet behövs för att de parastatalaföretagen skall kunna rekonstrueras och bli konkur-renskraftiga. Biståndet behövs för att människor skallfå arbete. I har jag sett så mångaexempel på att ett näringslivsinriktat bistånd är abso-lut nödvändigt i den svåra övergången från planeko-nomi till marknadsekonomi.Men vill straffa i stället för att stödja.Vad är det för människosyn som ligger bakom ettsådant ställningstagande?Det finns en samsyn också när det gäller gender-perspektivet, vad kvinnorna betyder för utvecklingen.Det här kommer att utvecklas senare i debatten avAnneli Hulthén.Fru talman! Erfarenheter av många års bistånd harlärt oss att biståndet blir mer effektivt om vi koncent-rerar våra insatser. Vi kan inte göra allt överallt. Kon-centration kräver att vi inskränker vårt bilate-rala bistånd till ett mindre antal mottagarländer. Kon-centration kräver att vi från svensk sida agerar församordning inom de multilaterala organen. Koncent-ration kräver att vi ser över våra egna myndigheter.Min första biståndsutredning hade som uppgift attse över organisationen av det bilaterala biståndet. Vi som deltog i arbetet kundemånga gånger konstatera att svenskt bistånd var oklartoch luddigt. Mottagarna var förvirrade över det storaantalet myndigheter.Det är glädjande att den socialdemokratiska rege-ringen så snabbt tog sig an frågan om att se övermyndighetsorganisationen. I betänkandet föreslås attSIDA, BITS, SAREC och nu slås sammantill en ny, sammanhållen organisation.Moderaterna är emot sammanslagningen, som vihar hört, och varnar för ett stor-SIDA. Vad man villha i stället är oklart. säger att mål ochmedel skall fastställas av , och det är vadsom görs och som det naturligtvis kommer att förbli.Den nya myndigheten, som har arbetsnamnet Fe-nix, kommer att ställas inför stora utmaningar. Attbygga något nytt ur det gamla, något som är mer ef-fektivt, något som är tydligare och som arbetar merflexibelt - det är utmaningen. Att föra samman all denkompetens som finns inom de olika myndigheternatror jag kommer att verka befruktande och vitalise-rande. Den nya myndigheten kan bli en stimulerandemiljö, där det tänks nya tankar kring svenskt bistånd.Jag vill i mitt anförande betona att vi socialdemo-krater ser positivt på det arbete som utförs av enskildaorganisationer. Vi utskottsledamöter har uppvaktats,som har sagts här tidigare, av ett stort antal frivilli-gorganisationer, av kyrkorna, av Röda korset och avmiljöorganisationer. De är oroliga, eftersom anslagetminskas betydligt. Jag kan förstå den oron, men villframhålla att det också öppnar sig nya möjligheter förorganisationerna att söka anslag. Det är mycket klaraskrivningar i betänkandet på den punkten.Vi pekar på den möjlighet som har öppnat sig närSverige nu har blivit medlem i EU. En betydande delav EU:s bistånd kanaliseras till enskilda organisatio-ner. Vi har redan ett exempel här i . har för sin verksam-het, med uppbyggnad av skolor och hälsocentralerinne i , fått 20 miljoner i bidrag från EU.Vänsterpartiet, och har tagitupp frågan om och kravet på öppenhet.Det är ett krav som vi delar och som vi formulerar iutskottsbetänkandet. Vi förväntar oss en redovisningfrån regeringen till om Bretton Woods-institutionerna. Men jag tycker också att vi skallframhålla att i sig - mycket på nordisktinitiativ - driver fram frågorna om kravet på ökadöppenhet. Den nya granskningspanelen är ett sådantexempel.Jag vill yrka bifall till hemställan i utrikesutskot-tets betänkande och avslag på samtliga reservationersom har nämnts här.Anf. 37 ()replikNej, vi har inte givit upp enprocentsmålet, sägerKristina . Det är bra att det sägs.Det är en svår ekonomisk situation i , ochKristina hänvisar till den debatt vi lyssnadepå om den ekonomiska politiken i Sveri-ge. Jag tycker ändå att den koppling som KristinaSvensson gör är felaktig, och jag skall förklara varför.Finansminister sade här att det ärviktigt att de besparingar som görs skall göras rättvist.Jag håller med om det. Det är mycket viktigt, för attde skall få acceptans. I de globala perspektiven gällersamma sak. När det görs besparingar skall de görasrättvist. Det var detta som en gång var grunden förenprocentsmålet. Man kunde se att det skulle blifluktuationer i ekonomin framöver, och då bestämdeman sig för att av bruttonationalinkomsten skallvara garanterad för de allra fattigaste i de globalaperspektiven. För att ge den stabiliteten var vi överensom detta, mycket på grund av att dessa människor intehar någon lobbyverksamhet i den svenska riksdagen.Här finns inga påtryckargrupper som springer i korri-dorerna och pläderar för de här människorna, somsvenska påtryckargrupper gör på ett helt annat sätt.Därför skulle detta vara en fredad zon.Nu säger och Socialdemokra-terna att detta skall ske när ekonomin så tillåter. Detvar just det vi inte skulle behöva höra i denna kamma-re. Jag tror inte alls på att det är neddragningarna ibiståndet som räddar svensk ekonomi, utan det är derationaliseringar vi gör i Sverige.Anf. 38 () replikFru talman! Man kan också se det så här, att närdet gäller att rekonstruera den svenska ekonomin, somi vårt fall när vi diskuterar biståndsperspektivet,handlar det väldigt mycket om att stärka kronan så attden återfår sitt fulla värde, så att vi får ut någonting avvåra biståndspengar, eftersom vi betalar ut dem i olikavalutor.Man kan naturligtvis också se det så, att det krävsett gemensamt svenskt ansvarstagande - alla sam-hällssektorer är med i rekonstruktionen av vår eko-nomi - för att vi så snabbt som möjligt skall kommafram till den stabila ekonomin. Det är fullständigtomöjligt att här i kammaren säga när detta inträffar.När det gäller volymdiskussionen vet jag att bi-ståndsministern kommer att ta upp den i sitt anföran-de, och med det lämnar jag detta.Anf. 39 ()replikDet är riktigt att det gäller att stärka den svenskakronan, men den poäng som jag försöker föra framhär och som jag tror att nog ser, äratt grunden för enprocentsmålet var att det skulle varaen fredad zon i det här arbetet och att vi i den rikadelen av världen skulle sanera våra ekonomier utan attdet drabbar tredje världen eller . Det ärfundamentet för hela tanken. Om man för in detta isaneringen av svensk ekonomi är enprocentsmåletointressant. Det är den poängen som jag vill föra framhär; det är basen för det hela. Om man har övergettden kanske det är lika bra att inte tala om enpro-centsmålet.Av vår bruttonationalinkomst behåller vi i så fall99 %. Det är i dessa som vi skall göra vårastrukturomvandlingar, våra förändringar, för att stärkakronan. Jag tror att även håller medmig i långa stycken, men hon kanske inte riktigt harfått gehör för de tankegångarna i sitt eget parti. Detkan vara nog så plågsamt.Vi skall inte gräva ned oss i volymdiskussionen,säger . Nej, jag vill egentligen integöra det, men det kommer att bli på det sättet, sålänge vi håller på och dribblar med enprocentsmålet.Låt oss i stället koncentrera oss på mål, kvalitet ochkoncentration! Det är helt riktigt. Men vi kan inte föradiskussionen om enprocentsmålet åt sidan förrän viuppfyller det.Anf. 40 () replikJag gör den bedömningen att vi just nu för en merkonstruktiv debatt om vi diskuterar just kvalitet, inne-håll och effektivitet. Vi har tidigare fattat beslut omen frysning av biståndet . Det ärett beslut som har fattats, och det går inte att ändra pådet just . Därför tycker inte jag att det är menings-fullt att fortsätta den diskussionen. Vi är mer kon-struktiva när vi i stället diskuterar kvalitet, innehålloch effektivitet.Anf. 41 () replikKristina talar om behovet av kvalitet ibiståndet. Det är precis det som vi från moderat sidavill driva på. Biståndet skall vara oljan i motorn - intebensinen i tanken, som vi så ofta säger. Det menar viär oerhört väsentligt om man skall få till stånd ettbistånd som gör nytta där vi gemensamt vill åstad-komma nytta, nämligen i utrotandet av fattigdomen ivärlden.Kristina tog upp . Jag erinrarmig då det tillfälle när vi i utrikesutskottet gemensamtbesökte den namibiska regeringen. Det första mansade när biståndsdiskussionen kom upp var: Vi villinte bli ett nytt . Vi vill inte ha bistånd avden typ som får. Ni kan få hjälpa oss med endel investeringar som vi har svårt att göra, men ettsådant löpande bistånd som man har i vill viinte vara med om.Sedan vill jag säga att det är bra om citaten är rik-tiga när man citerar. När det gäller vill viinte ge bistånd till statsmakten. Situationen i Tanzaniaär den att man har ett biståndsberoende på avbruttonationalprodukten. Vårt bistånd är . Skulle det dras in kommer man ned i 32 %.Tycker inte också att av BNPegentligen är ett alldeles för stort biståndsberoendeoch ganska förlamande för landet?När det gäller är biståndsberoendet44 % av BNP. Det tycker jag också att det är mycketangeläget att vara försiktig med. Det är svårt för dessaländer att resa sig ur ett sådant beroende.Anf. 42 () replikDet är naturligtvis ingen bra situation att ett landblir så biståndsberoende som de två exempel somBertil här tar upp, och Bis-sau.När det gäller finns det en ambition hosden nuvarande regeringen att styra över utvecklingenmot ett pluralistiskt samhälle, mot marknadsekonomi.Jag kan inte förstå annat än att delar av det svenskabiståndet kan göra en stor insats i denna mycket svåraekonomiska övergång från ett system till ett annat.Sedan skall vi väl aldrig glömma de människorsom det handlar om och som behöver precis det somBertil nämnde i sitt inledningsanförande -grundläggande utbildning och hälsovård. Inte kan vilämna människor på det sättet!När det gäller presenterades det förkanske en utvärderingsrapport som visadepå stora brister i biståndet under en lång rad år. Menmeningen med en utvärdering är att man skall lära signågonting av den. Man läser den, man begrundar den,man analyserar den och man tar ställning till vilkenkursändring som bör göras för att biståndet skall blibättre.Bertil tog sedan upp en väsentlig fråga,nämligen mottagarnas roll. Självklart känner motta-garna bäst sina egna behov.Anf. 43 () replikDet är verkligen tveksamt om den mottagandestatsmakten i vissa länder känner de verkliga beho-ven. I exempelvis har det varit väldigttrögt, och har pressat på ganska rejältför att få till stånd en positiv utveckling i det landet.Inte heller har visat en utveck-lingsbenägenhet som har varit positiv. Jag menar inteatt man skall lämna de länderna åt sidan i det härsammanhanget, men man skall vara mycket försiktigmed vad man satsar på statsmakten.Där kommer jag in på en fråga där vi känner osslitet grand förda bakom ljuset från departementetssida. Man har nämligen sagt att mottagningskapacite-ten hos de enskilda organisationerna inte klarar avstörre anslag än vad som föreslås i propositionen. Nuvill vi inte bidra till ytterligare ekonomiska bekymmergenom att öka på anslagen till enskilda organisationeri årets budget. Vi godtog resonemanget om att man ienskilda organisationer inte hade tillräcklig mottag-ningskapacitet, men tror jag att det är mycketangeläget att mer och mer förs till de här länderna viaenskilda organisationer - biståndet har då mycketstörre chans att nå de enskilda människorna. Hela vårinriktning är den, och jag tycker att det är mycketbeklagligt att vi har fått de här signalerna om bristan-de mottagningskapacitet. Vi kommer väl att dra kon-sekvenser av det nästa gång vi får upp biståndspoliti-ken till diskussion.Anf. 44 () replikNär det gäller sådana exempel som upp - och - skall vi ocksåkomma ihåg att statsapparaten är mycket svag ochnästan har varit på väg att vittra sönder. Vi behöververkligen stödja de funktioner - det kan gälla rättsvä-sende, det kan gälla undervisning - som är grundläg-gande uppgifter för staten.Jag blir litet rädd när jag hör resonemanget här.Jag har all respekt för enskilda organisationer, menjag tror faktiskt inte att bistånd via enskilda organisa-tioner helt och hållet kan ersätta det bistånd som gårfrån regering till regering - inte när vi har den situa-tion som vi har med tanke på de mycket svagastatsapparaterna i många . Istället skall vi medverka till att bygga upp staten ochrenodla statens roll; vi skall hjälpa till att svara påfrågan: Vad är statens roll?Anf. 45 vi går vidare vill jag påminna ledamöternaom att tilltalsordet här i kammaren är herr eller frutalman även när det gäller repliker.Anf. 46 () replikFru talman! Jag måste säga till det även om ni säger att ni har kvar enprocentsmå-let verkar som om ni har underkänt själva principen.Karl-Göran Biörsmark har här på ett förtjänstfullt sättgång på gång framhållit att hela idén med principenvar att man skulle ha en fredad zon för biståndet. Vivet att vi har mycket svåra ekonomiska omständighe-ter i landet. När jag har talat om att vi har satsat merinnebär det ändå att vi också har lagt fram en mycketansvarsfull budget där vi har ålagt oss själva lika storasparkrav som socialdemokraterna har ålagt sig. Menändå menar vi att principen måste upprätthållas, ochjag måste säga att jag är besviken på att socialdemo-kraterna inte har velat göra det.Jag förstår mycket väl att hellrevill diskutera kvalitet, innehåll och effektivitet - vi ärockså intresserade av att de egenskaperna hålls på enmycket hög nivå i biståndet, men det står inte i mot-sättning till enprocentsmålet.Sedan har jag också pekat på en möjlighet. Närdet gäller asylkostnaderna har ni - med vett och viljaeller utan att tänka på det - räknat helt fel. Där finnsalltså pengar, och därför tycker även jag att modera-terna skulle kunna sträcka sig till att föreslå en för-ändring i det avseendet. Där finns pengar t.ex. till deenskilda organisationerna.Anf. 47 gäller repliken inte utan KristinaSvensson.Anf. 48 () replikFru talman! Jag vill ta upp asylkostnaderna. Vi harpå sidan 31 i betänkandet skrivit: "Eftersom till-strömningen av asylsökande av olika skäl har minskatkraftigt innebär detta att anslaget inför nästa budgetårkan antas rymma ett betydande utrymme som börkunna räknas biståndet till godo." Vi är alltså välmedvetna om att det här finns en möjlighet att ta till-baka pengar till biståndsanslaget. - Det om detta.När det gäller volymfrågorna kan vi bara konstate-ra att vi just nu har olika uppfattning om dem.Anf. 49 () replikFru talman! Jag vill säga ytterligare några ord närdet gäller asylkostnaderna. Det kan ju inte vara så attpengarna /95 går åt till vad de var avseddaför.Här nämns Exjugoslavien och den stora tillström-ningen av asylsökande därifrån. Men det rörde sig omår 1993, och det skall bara gälla flyk-tingarna är här. Dessutom tänker man nu skicka till-baka människor i stora strömmar, bl.a. till Kroatien.Det blir ännu mer befängt att man inte vill utnyttja dehär pengarna. De bör man kunna utnyttja redan i år.Jag vill säga ytterligare en sak när det gäller sats-ningen på . Regeringen säger att det är denviktigaste kontinenten när det gäller det svenska ut-vecklingsarbetet. I viss mån kan man se detta. Jagnoterar också med förvåning att andel av dettotala bilaterala anslaget nästa budgetår minskar tillförmån för vissa asiatiska mottagarländer. Vi menaratt det är de fattigaste länderna i , som redan ärdemokratier eller som befinner sig i en demokratiskprocess, som även fortsättningsvis skall ha ett kraft-fullt ekonomiskt stöd. Det gäller t.ex. , ,, , , och Bu-rundi. Det är sådana stater som bör ha oförändrat ellerhöjt bistånd.Anf. 50 () replikFru talman! Vi har i vår utskottsgrupp diskuteratasylkostnaderna ingående. Vi är beredda att följa uppdet här och se vad som händer. Om dessa pengar intekommer att utnyttjas kommer vi naturligtvis att slålarm. Det har vi försökt uttrycka i den skrivning somjag citerade.Det har föreslagits mindre anslag till programlän-derna i i jämförelse med de anslag som kds harföreslagit. Det beror naturligtvis på att vi har mindrepengar. Vi har inte lika mycket pengar att lägga utsom ni har. Det är förklaringen.Anf. 51 () replikFru talman! Jag förstår att intevill tala om enprocentsmålet och tycker att vi skallkoncentrera oss på frågan om kvalitet, innehåll ocheffektivitet. Jag tycker att det är precis de argumentensom brukar använda när man säger att vinu inte skall tala om hur mycket pengar vi satsar utanatt det handlar om att vi skall få fram högre kvalitet.Jag har inte hört någon av oss som försvarar enpro-centsmålet eller som över huvud taget vill driva på förstörre bistånd, tala om att man vill ha ett ineffektivtbistånd eller ett bistånd utan kvalitet eller dåligt påannat sätt - självfallet inte.Jag instämmer i vad tidiga-re lyfte fram om hur enprocentsmålet fungerar ochhävdar bestämt att de här sakerna går att förena. Jagvill instämma i många av de allmänna värderingarsom lyfte fram i sitt anförande ochatt utskottet har en gemensam syn i många frågor. Detär viktigt att konstatera att vi har det.Jag är besviken på utskottsmajoriteten. Jag tyckeratt ni inte på någon punkt egentligen har rätat upp detsom var fel i propositionen. Vi kan se att man i andrautskott i faktiskt har påvisat att regeringenhar haft fel på vissa punkter eller att man har ändratanslag. I utrikesutskottet har ni socialdemokrater intepå en enda punkt ändrat en enda siffra i regeringensförslag. Det tycker jag är att vara lydig i överkant.Man kan vara trogen sin regering ändå.Jag vill bl.a. ställa en fråga beträffande Världs-banken. Ni säger att ni väntar på att regeringen åter-kommer. Om ni var angelägna om att få en bättreredovisning varför tog ni inte upp frågan om en par-lamentarisk nämnd eller krävde att regeringen lämnaren skrivelse? vet ni inte hur det kommer att bli.Till sist vill jag bara understryka det KristinaSvensson lyfte fram om biståndet till Bissau.Svenskt bistånd har bl.a. använts till att finansierademokratiska val i . Det har dessutomanvänts för att stärka organisationer för mänskligarättigheter i , och de behövs beklag-ligtvis fortfarande. Jag menar att det finns flera exem-pel på hur effektivt det biståndet har blivit jämförtmed hur det var tidigare och att det behövs.Anf. 52 () replikFru talman!