prot · GJ0926 · 1995-11-21 00:00:00 — Jag hoppas att kom-munikationsministern kan ge en signal om hög priori-tering för den här förbifarten i överläggningarna infördet arbetet. Vilka andra delar av är viktigareän denna?Anf. 115 Kommunikationsminister ()Herr talman! Den sista frågan är jag övertygad omatt varje kommun utmed kan ge bra exempelpå utifrån sina utgångspunkter och förutsättningar.Därmed inte sagt att jag inte delar frågeställarensmening om att har speciella problem.Det är jag fullt medveten om, och det är inte bara jagsom är medveten om detta.Efter det att har enat sigom den här handlingslinjen har de också kontaktatVägverket. kommer att påbörja en förstu-die för en förbifart. Det handlar alltså inte om att manskall förbättra inne i staden. Den skall också vara klarpå . , kommunen och länsstyrel-sen har kontinuerliga kontakter om detta.Anf. 116 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp)Herr talman! Visst är det så att varje kommun må-nar om sin del av sträckan på . Det är jagövertygad om. Och det är just här som det övergri-pande arbetet måste komma in. Det är välkommet attandra kommuner aktualiserar sina problem.Men när man ser E 22:an i en enda sträckning ärdet otvetydigt så att det är den här delen som är flask-halsen. Jag noterade att även kommunikationsminis-tern medgav det. Just problemet på genomSöderköping är speciellt. Jag tar till mig det. Jag tyck-er att det är bra att vi har fått det fastlagt.Lösningar inne i staden är bara kosmetika. alternativet med en östra länk, en bro över Götakanal och en fortsättning som sedan ansluter tillE 22:an längre ner som skulle kunna vara lösningen.Vi ser fram emot vad som kommer ochhoppas att den här delen kommer att få en hög priori-tet.Anf. 117 Kommunikationsminister ()Herr talman! Till slut vill jag bara säga att jagockså har den förhoppningen att det skall bli en bralösning för och för E 22:an. Jag litarockså på att , och kommunenarbetar tillsammans. Det har de kanske inte alltidgjort, men har de ett bra samarbete. Det vet jag.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1995/96:26 om professionellboxning i SverigeAnf. 118 Civilminister ()Herr talman! har frågat kulturmi-nistern vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta isyfte att underlätta arrangerande av världsmäster-skapsmatcher i professionell boxning i . An-svarsfördelningen i regeringen är sådan att fråganbesvaras av mig.Genom lagen om förbud mot professionell box-ning är sådan verksamhet förbjuden i sedanden . har så sent som i årmed en överväldigande majoritet avvisat förslag omatt tillåta professionell boxning i vårt land.Regeringen delar bedömning och avserinte att vidta några åtgärder som syftar till att tillåtaprofessionell boxning i Sverige.Anf. 119 ()Herr talman! Jag tackar för svaret, och jag kundeana ungefär hur det skulle låta.Jag skall inte polemisera mot statsrådet. Jag villdock läsa upp ett litet alster vars litterära kvaliteterkanske kan diskuteras, men där jag i alla fall står förorden.Ett statens råd, kvoterat eller ej, från Siljans strän-der, kämpandes på medias alla scener för sig och delav sitt parti. Med förbud i blick mot inom EU etable-rad pugilism hon likt visar tänder, omedve-ten om att åsikterna alltmera av verkligheten sprungitsförbi.Trots eller tack vare förskola, dagis och fritids ochandra finter förmår allt färre hävda att barndelgivits av överheten lovad stabilitet. Förbud, pek-pinnar och "klåfingrar" har knappast åstadkommitnågra vinster. Ett faktum , undantagandesRosenbads amazoner, många numera vet.Anf. 120 Civilminister ()Herr talman! Detta handlade inte om proffsbox-ning. Det var en personlig anklagelseakt motatt jag i likhet med 262 ledamöter av denna kammareanser att proffsboxning skall vara förbjuden även ifortsättningen.Mycket, det allra mesta, i det här landet är tillåtet,och så skall det fortsätta att vara. Vissa saker är för-bjudna, bl.a. proffsboxning. Jag tycker att det är ettriktigt förbud, och jag är som sagt inte ensam om denåsikten.Anf. 121 ()Herr talman! Jag skulle inte vilja ha någon längredebatt med statsrådet, men låt mig bara säga följande.Såvitt jag har förstått finns det ett stort intresse blandsvenska folket att se denna form av boxning. Jagtycker därför inte att vi i det här huset skall bestämmaatt man inte skall få göra det eller att man skall stoppadenna utövning i Sverige.Anf. 122 Civilminister ()Herr talman! Svenska folkets åsikter känner vi intetill exakt i den här frågan. Det gjordes dock en SIFO-mätning , som beställdesav sportredaktionen på . Man ställde följandefråga till svenska folket: Anser du att proffsboxningbör tillåtas igen i ?60 % svarade nej, medan svarade ja.Några var osäkra. Det är inte bara de kloka ledamö-terna av denna kammare, 262 stycken, utan ocksåuppenbarligen en betydande del av svenska folket, enmajoritet, som anser att icke skall vara ettFörbudssverige men att när det gäller proffsboxningenär förbudet helt OK.Anf. 123 ()Herr talman! är i och för sig också en ganskarekorderlig siffra. Men jag kan referera till andraundersökningar som har kommit till motsatt resultat.Låt mig nu lämna in en motion, så får vi se vartdet bär hän.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på fråga 1995/96:127 om u-kreditertill IndonesienAnf. 124 Statsrådet ()Herr talman! har frågat mig om rege-ringen godkänt eller avser att godkänna u-krediter tillIndonesien.Frågan saknar aktualitet. har intelämnat någon u-kredit till . Något ärende ärinte heller under beredning inom Sida.Anf. 125 ()Herr talman! Jag vet mycket väl att det just nu inteligger något förslag på Sidas bord. Vi vet dock att detfinns ett intresse i , och alla talar om som det ekonomiska centret. Det verkar somom även har kastat en blick på detta. Nä-ringsministern har t.ex. gjort en del utspel. Jag harvarit på besök på och vet att man där är intres-serad av att stödja olika projekt, osv. Detta beror välpå att man är litet nyfiken på framtiden.Jag vill dock framföra att inte är någondemokrati. är det ockupationen avbl.a. Man kommer att ge det alternativanobelpriset till en kvinna vid namn ,som har jobbat med en organisation förmänskliga rättigheter. Hon gifte sig med en indones.Han blev fängslad utan rättegång, och hon blev utvi-sad 1971. Hennes kamp visar att det motstånd somfinns mot den indonesiska regimen är starkt och attdet under se inte har hänt något specielltsom har lättat på trycket.En orsak till att jag skrev frågan var att ungdomarfrån hade ockuperat japanska ambassadenoch någon annan ambassad. Jag vet att EU gjorde ettkraftfullt uttalande där man uppmanade med-lemsstaternas regeringar att stoppa allt militärt biståndoch vapenexporten till . EU-länderna upp-manades att suspendera allt ekonomiskt samarbetemed den indonesiska regeringen så länge den fram-härdar med sin olagliga ockupation och sitt förtryck.Mina frågor till är: Hur kommerSverige att gå vidare? Ligger vi på samma bog som deövriga EU-länderna? Ingår vi i samma grupp? Kan viställa upp på den uppmaningen och den här resolutio-nen?Anf. 126 Statsrådet ()Herr talman! fråga gällde u-krediter,och den har jag besvarat. Vad som i övrigt gällerpolitiken gentemot är det ganska känt vadvi tycker om situationen för mänskliga rättigheter ochför . Vi kommer att agera i samma anda inomEU som vi gör i och i Sverige.Anf. 127 ()Herr talman! Jag har tidigare skrivit motioner somhar blivit ganska väl bemötta i utrikesutskottet. Manhar sagt att man skall ha ögonen på det här. Vi tyckernaturligtvis att man också skall sända dit människorsom kan övervaka på ort och ställe. Vi har fått svaretatt man kan göra det genom WHO och genom andraFN-organisationer - , osv.Det är väl en bra början. Men vi vet att man harrapporterat från och att det har varit si ochså med den rapporteringen. Den är inte sann. kritiserat rapporten om övergreppen 1991 då300 östtimoreser blev mördade när de demonstreradei en procession. Vi vet att under dessa har minst200 000 personer brutalt mördats. Det sker en migra-tion i där man försöker inkorporera fleraindoneser. Det blir ett slags ekonomisk apartheid. Dehar de högsta utbildningarna, de bäst betalda jobben,osv. Sedan försöker man underminera östtimoresernasmöjlighet att kunna leva ett normalt liv.Överläggningen var härmed avslutad.23 § Svar på fråga 1995/96:106 om jämställd-hetsgranskning av det nya pensionssystemetAnf. 128 Statsrådet ()Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta för en jämställdhetsanalys avGenomförandegruppens förslag om inkomstgrundadålderspension.Frågor om jämställdhet mellan kvinnor och mänhar spelat stor roll vid utformningen av det reforme-rade ålderspensionssystemet. Den reformerade pen-sionen bygger på ett tydligt samband mellan avgiftoch förmån. De under de förvärvsaktiva åren inbetal-da avgifterna omvandlas till en årlig förmån varsstorlek bl.a. bestäms av hur man förväntasleva som pensionär. Kvinnor lever genomsnittligt settlängre än män, men det är den genomsnittliga livs-längden för kvinnor och män tillsammans som be-stämmer årspensionens storlek.Det kanske tydligaste uttrycket för ambitionen attskapa ett jämlikt pensionssystem är barnårsrätten.Syftet är att den som har huvudansvaret för barnen närde är små inte skall drabbas av detta i pensionshänse-ende. En förälder som är hemma på hel- eller deltidmed barn får tillgodoräkna sig lika storårlig pensionsrätt som innan barnets födelse. Även enförälder som fortsätter att förvärvsarbeta fullt ut fårett påslag på sin pensionsrätt under småbarnsåren.Den som ännu inte hunnit ut i arbetslivet får tillgodo-räkna sig pensionsrätt för småbarnsåren motsvarande75 % av medelinkomsten för förvärvsarbetande. Mankan uttrycka detta så att de största subventionernavisserligen går till dem som är hemma, men samtidigtgår de största pensionerna till dem som kombinerarförvärvsarbete med ansvar för barnen.Barnårsrätten utgör därmed en riktad ersättningför 15- och 30-årsreglerna i dagens ATP-system. Tillskillnad från dessa subventionerar barnårsrätten baraansvar för barn och inte annan frånvaro från förvärvs-livet.Den framtida pensionen kommer inte enbart attutgöras av livsinkomstbaserad pension som intjänatsgenom arbete eller på annat sätt intjänade pensionsrät-ter. Till dem med låg inkomstgrundad pension skallgarantipension utges, vilket innebär att låginkomstta-gare generellt sett får en högre sammanlagd pension iförhållande till sina tidigare inkomster än höginkomst-tagare. Detta bör också ses som ett sätt att främjajämställdheten i systemet.I Pensionsarbetsgruppens betänkande, som ju ut-gör grunden för pensionsreformen, har belysts vilkeneffekt dagens regler och de föreslagna reformeradepensionsreglerna har för kvinnor och män. På grund-val av detta och remissinstansernas synpunkter fram-lades förslag till riktlinjer för pensionsreformen iproposition 1993/94:250. Förslagen i Genomförande-gruppens departementspromemoria Ds 1995:41 byg-ger på förslagen i Pensionsarbetsgruppens betänkandeoch de av antagna riktlinjerna i proposition1993/94:250.Anf. 129 ()Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret, menjag fick faktiskt inte något svar på min fråga.Enligt jämställdhetsdirektivet skall alla förslag an-ge hur de påverkar jämställdheten. Bristerna skallredovisas och en bedömning av hur hindren kan un-danröjas skall göras. Det är inte gjort i Genomföran-degruppens arbete.Livsinkomstprincipen bygger på att kvinnor ochmän skall förvärvsarbeta mer i då arbetslöshe-ten är hög och deltidsarbete och s.k. atypiska arbetenökar. Drygt 470 000 hade någon form av tidsbegrän-sad anställning inom LO-kollektivet. Av dessa varbetydligt mer än hälften kvinnor. Det är den anställ-ningsform som ökar mest bland privatanställda kvin-nor i LO-kollektivet. Men det var ju de som enligtPensionsarbetsgruppen missgynnades mest av ATP-systemet, och som borde fått det bättre!Hur kommer denna strukturella förändring av ar-betsmarknaden att påverka kvinnors pensioner ochmöjlighet att själva tjäna ihop till en rimlig pension attleva på?Pensionsarbetsgruppen beslutade att arvsvinsternaskulle användas för att sänka delningstalet, vilket ioch för sig alla, men särskilt kvinnor som lever längreän män, gynnas av ännu så . Hur kommer Ge-nomförandegruppens förslag om att arvsvinsternaskall delas ut för att spegla livsinkomstmönst-ret att påverka kvinnors pensioner?Anser statsrådet att kvinnors livsmönster är ett så-dant hinder som jämställdhetsministern menar?Jag motsatte mig förslaget om delad pensionsrätt iPensionsarbetsgruppen, och jag gör det nu också. Jaganser att det för jämställdheten årtionden tillbaka.Men Pensionsarbetsgruppen uttryckte det som enjämställdhetsfråga. Kvinnor som avstått lön för attserva sina män skulle i varje fall få dela pensionspo-äng. När nu Genomförandegruppen kommer med sittförslag skrivs det rent ut att kvinnor genom deladpensionsrätt inte längre blir betraktade som enskildaindivider, utan skall återigen bli beroende av enskildamän för att inte belasta systemen.Anser statsrådet att principen om att kvinnor skallbetraktas som enskilda individer är ett sådant hindersom jämställdhetsministern menar?Kvinnor som inte försörjer sig själva utan antingenhar någon som försörjer dem eller har hög inkomst ärde som subventioneras mest i och med pensionsrättför barnår. Innebär det att Genomförandegruppen harsläppt arbetslinjen vad gäller kvinnor?Anser statsrådet att arbetslinjen är ett sådant hin-der som jämställdhetsministern menar?Anf. 130 Statsrådet ()Herr talman! För det första menar jag att det gjortsen jämställdhetsgranskning av Genomförandegrup-pens arbete, eftersom det så nära följer det som tidiga-re har gjorts i Pensionsarbetsgruppen. mycket väl att frågorna om effekterna för kvinnoroch män spelade en väldigt stor roll där.Det finns under misstankar motsystemet ur jämställdhetssynpunkt en sorts föreställ-ning om att deltidsarbete skulle vara särskilt missgyn-nat i det nya sättet att räkna pension. Det är faktisktinte så. Är det någon grupp som förlorar på ATP-systemets sätt att räkna är det de kvinnor som arbetardeltid och som arbetar länge i livet med låga inkoms-ter. Det visade de beräkningar som vi båda deltog ianalysen av. De får betala alldeles osedvanligt dyrtför sina pensionspoäng i ATP-systemet.Det som är det typiska för det kommande sättet atträkna pension när det gäller den relativa skillnadenmellan olika grupper är att den vars inkomst börjarflyta in tidigt i livet och inte kännetecknas av att denökar kraftigt mot slutet av livet, som ganska snabbtfår en jämn inkomstutveckling, relativt sett vinner idet nya systemet. Så är det i praktiken för väldigtmånga LO-kvinnor. Det är så mera sällan för SACO-kvinnorna, men för de stora grupperna lågavlönadekvinnor är utbytet per inbetald pensionskrona i all-mänhet ganska mycket högre i det nya sättet att räkna.Anf. 131 ()Herr talman! Det handlar inte om vad jag misstän-ker ligger bakom de olika förslagen. Detta direktiv äringen som vi måste inkorporera isvensk lagstiftning, där vi t.ex. har förbundit oss attavskaffa all diskriminering av kvinnor. Det är ettdirektiv som har utfärdats av den regering som AnnaHedborg själv ingår i. Jag tycker att det är viktigt attvi följer det direktivet. Det har inte gjorts någon sådangranskning.Jag delar inte statsrådets uppfattning när det gällervårt nuvarande pensionssystem. I den granskning somgjordes står det faktiskt att ATP och folkpensionsammantagna inte missgynnar kvinnor. Vad AnnaHedborg pratar om är ATP-systemet. Det är en litetmissgynnade rubrik. När man läser vidare ser man attdet står att det inte finns någon grupp bland kvinnornasom missgynnas av nuvarande pensionssystem, därbåde folkpension och ATP-system ingår.Jag vill att vi tar detta direktiv på allvar. Det är ettav de bästa direktiv som har utfärdats för jämställdhe-ten som jag vet om.Anf. 132 Statsrådet ()Herr talman! Det väsentliga när det gäller attgranska jämställdheten i alla förslag är naturligtvis attalla förslag utsätts för jämställdhetsgranskning underarbetets gång. Det var, precis som väl vet, en av de bärande tankarna i arbetet iPensionsarbetsgruppen. Där åstadkoms t.o.m. ensärskild bilaga i frågan som ett uttryck för att manfaktiskt har tagit jämställdheten på allra största allvar iutformningen av pensionssystemet.Jag menar ändå att frågan om jämställdhet harspelat en väldigt stor och viktig roll i arbetet, vilketden förstås också måste göra.Anf. 133 ()Herr talman! Det som gjordes var en granskningav den ekonomiska jämställdheten. Jag delar inte denuppfattning som statsrådet har.Jag är också ute efter att man t.ex. granskar prin-cipen delad pensionsrätt. På vilket sätt påverkar detjämställdheten mellan kvinnor och män? De störstasubventionerna går till de kvinnor som är hemma ochsom alltså inte försörjer sig själva. Att tala om destörsta pensionerna är ganska smart. Det är ett ganskafint sätt att uttrycka det på, för ingen upptäcker då attdet faktiskt är så att de som är hemma tjänar mest.Man bör också titta på hur garantipensionen är ut-formad och göra en jämförelse med avtalspensioner-na, som diskuteras mycket. Kvinnor kommersammantaget att förlora på detta.Anf. 134 Statsrådet ()Herr talman! Det nuvarande systemet är mycketgynnsamt för den som väljer att vara hemma med sinabarn. Man behöver över huvud taget inte göra någraavräkningar i sin pensionsrätt för det.I och med den ersättningsregel som vi skapar ge-nom barnårsrätten i pensionssystemet lönar det sigbättre att arbeta än att inte göra det. Det gör det fak-tiskt inte i det nuvarande systemet, eftersom man kanvara hemma helt och hållet utan att det spelar någonroll alls för pensionen.Det finns alltså drivkrafter för arbete inlagda i dennya konstruktionen av barnårsrätt till skillnad från iATP-systemet, där man tjänar precis lika mycket ipension på att vara hemma helt och hållet som på attarbeta.Anf. 135 ()Herr talman! Det finns faktiskt fler delar i försla-get som jag också har berört, nämligen arvsvinsternasfördelning. Pensionsarbetsgruppen sade att arvsvins-terna skulle användas för att sänka delningstalet. Detgynnar både kvinnor och män, men framför allt kvin-nor som lever längre.När nu Genomförandegruppen kommer tillbakasäger man att arvsvinsterna skall fördelas på ett annatsätt. De skall delas ut för att bättre speglalivsmönstret.Enligt utredningen, som jag har tagit fram, är detde som jobbar mycket i slutet av sitt förvärvsliv somtjänar på låga delningstal.Både statsrådet och jag står fortfarande här ochgissar. Det har inte gjorts någon jämställdhetsgransk-ning. Det är den jag efterlyser.Anf. 136 Statsrådet ()Herr talman! Arvsvinstfördelningen, enligt dennya idéen om fördelning ,följer samma mönster som . De som arbetarett helt långt liv kommer att tjäna på det i förhållandetill dem som bara arbetar . Det kommeratt gynna dem som faktiskt finns i arbetslivet jämförtmed dem som stannar hemma helt och hållet hos sinabarn.Det minskar inte delningstalet, men det ökar pen-sionen på precis samma sätt som om det minskadedelningstalet. Det berövar ingen någon pension.Överläggningen var härmed avslutad.24 § Svar på fråga 1995/96:115 om minskadtotalkonsumtion av alkoholAnf. 137 Statsrådet ()Herr talman! har frågat social-minister om vilka åtgärder hon avservidta för att uppnå WHO:s mål om en minskad total-konsumtion av alkohol med fram till år2000. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall svara på frågan.Vi har i satt höga mål för vår alkoholpoli-tik. Regering och riksdag har upprepade gånger slagitfast att det övergripande alkoholpolitiska målet är attminska den totala alkoholkonsumtionen för att däri-genom minska de medicinska och sociala alkoholska-dorna. Målsättningen, som ansluter till () rekommendation, är attminska alkoholkonsumtionen i landet med minst 25 %till år 2000 med 1980 som basår. Det innebär förSveriges del att alkoholkonsumtionen skall minskafrån nuvarande ren alkohol till ca 5,0liter och invånare som är och däröver.Denna målsättning ligger fast, även om det kanskekommer att ta att uppnå den.Hittills har den svenska alkoholpolitiken varitframgångsrik. har i jämförelse med mångaandra länder en låg alkoholkonsumtion. Det är natur-ligtvis svårare för ett land som att från en lågkonsumtionsnivå sänka denna med ytterligare 25 %än det är för de länder i som har ungefär dub-belt så hög totalkonsumtion.Förutsättningarna för att i fortsättningen bedrivaen traditionell svensk alkoholpolitik har också ändratsi och med det svenska EU-inträdet. Ändrade regler förinförsel av alkohol och avskaffandet av monopolenför tillverkning, import och partihandel av alko-holdrycker reser krav på en förnyelse av alkoholpoli-tiken. Men vi skall hålla fast vid de verkningsfullastemedlen i vår hittillsvarande alkoholpolitik, dvs:- en hög beskattning av alkoholdrycker,- kontroll av alkoholens fysiska tillgänglighetdär bibehållandet av Systembolagets detaljhandel-smonopol är en hörnsten och- främjande av punktnykterhet och olika före-byggande insatser samt vård och behandling.Den framtida svenska alkoholpolitiken måsteemellertid på ett helt annat sätt än tidigare formas isamverkan mellan olika aktörer och vara väl förank-rad hos människorna. En nationell ledningsgrupp hartagit fram en nationell handlingsplan för alkohol- ochdrogförebyggande insatser, och regeringen har nyli-gen beviljat till Folkhälsoinstitutetför genomförande av planen.Även om samordningen på nationell nivå är avstor betydelse, kommer tyngdpunkten i det alkohol-politiska arbetet att ligga på en lokaloch regional kraftsamling av insatserna. Detta betonasockså i den nationella handlingsplanen. Alkoholpoli-tiska handlingsprogram skall utarbetas regionalt ochlokalt. Kommuner, landsting och länsstyrelser har härviktiga uppgifter liksom skola och arbetsliv samt olikafrivilliga och ideella organisationer. Det här är ettlångsiktigt arbete som slutligen avgörs av hur vi allaförhåller oss till alkoholen hemma i vardagsumgänget.Men avgörande är också våra förväntningar på sam-hällsinsatser. Det är bara om vi uppnår en tillräckligtstor värdegemenskap kring vår syn på alkoholen ochalkoholpolitiken som vi kan klara att nå de uppsattamålen.Socialdepartementet förbereder enalkoholpolitisk proposition som kommer att överläm-nas till . I denna propositionkommer en fyllig redogörelse att lämnas över hur dennya alkoholpolitiken tagit form liksom förslag tillvissa preciseringar och förändringar på alkoholpoliti-kens område. Propositionen blir ett led i arbetet medatt nå målet om en minskad totalkonsumtion av alko-hol.Anf. 138 ()Herr talman! Jag vill tacka så mycket för svaret.Det är ju fylligt och bra. Det är bara det att jag saknarsvar på och idéer när det gäller den fråga som jagställde.Jag kände stor besvikelse när jag läste att målethelt plötsligt är en oförändrad alkoholkonsumtionunder . Detta utifrån att regering ochriksdag har accepterat och tagit sig an WHO:s mål omen minskning med . Det är väl gott och välmed vackra ord och med en ordmässigt offensiv håll-ning, men det är ju handlingen som är det avgörande.På något sätt hoppas jag att även min oro, eftersom vi vet att alkoholkonsumtio-nen bland ungdomar mellan 16 och 24 har ökat med23 % under de senaste fyra fem åren. Det är ganskamycket, och alkholkonsumtionen ökar ju också alltlängre ner i åldrarna. Vi vet att situationen med ned-skärningar i sjukvården är besvärlig ute i kommuneroch landsting. vet vi att alkoholskadornakostar åtskilliga kronor . Då gäller det ju föross politiker att hitta bra förslag som förändrar situa-tionen. Jag skall inte säga att det är lätt, men vi måsteju komma med några bra förslag.Jag skulle vilja fråga : Finns detnågot konkret förslag som kommer attarbeta för, där vi tillsammans kan arbeta vidare för attändå nå det uppsatta målet?Anf. 139 Statsrådet ()Herr talman! Som jag har sagt i mitt svar gör re-geringen ganska konkreta och kraftfulla insatser i dennya alkholpolitiska situationen. Det handlar dels omden organisation som faktiskt är förstärkt på bådecentral och lokal nivå via tillsyns- och tillståndsverk-samhet, dels om det nationella handlingsprogrammetoch om pengar.