prot · GI0999 · 1995-05-03 00:00:00 — Hemspråket är självfalletviktigt för barnens integritet över huvud taget, och detär viktigt med tanke på deras rötter. Det är ocksåviktigt om de skall återvända. Ytterligare en stor flyk-tingdebatt är planerad till om ändringar iutlänningslagen. Då får vi återkomma till dessa frå-gor.Anf. 10 ()Fru talman! Grunden för olika ställningstagandennär det gäller flyktingpolitiken måste vara alla männi-skors unika och lika värde. De mänskliga rättigheter-na, som innefattar rätten till liv, personlig säkerhetoch trygghet, är grundstenar i den kristdemokratiskapolitiken. Solidariteten och ansvaret inom den inter-nationella gemenskapen är en annan viktig utgångs-punkt. Vi kristdemokrater hävdar att på ensådan grund skall ha en fast, generös och human flyk-tingpolitik.Fru talman! En mycket viktig fråga inom invand-rar- och flyktingpolitiken gäller internationell sam-verkan. Inom ramen för den parlamentariska flykting-politiska kommittén skall den aspekten behandlas. Vikristdemokrater kommer att verka för att våra kravtillgodoses inom kommitténs ram och avstår därförfrån att reservera oss i denna del. Vi nöjer oss med ettsärskilt yttrande. Jag vill ändå här betona attsituationen när det gäller migrationsfrågor krävergemensamma lösningar, inte minst inom det europeis-ka samarbetet.Kristdemokraterna är angelägna om att ett effek-tivt och pragmatiskt samarbete etableras, så att engemensam asyldefinition arbetas fram som är klar ochtydlig. bör också verka för att EU-ländernagemensamt utarbetar konkreta planer för effektivintegration och lika behandling av invandrare ochflyktingar. Dessutom är det nödvändigt att utarbeta enmodell för rättvis fördelning av flyktingströmmarna,så att de fördelas jämnt över hela EU. EU skall själv-fallet vägledas av ett generöst förhållningssätt i flyk-tingpolitiken. Där bör vara pådrivande.Fru talman! Behovet av samverkan mellan EU-länderna i form av lika behandling av flyktingar un-derstryks på ett sorgligt sätt då utveck-lingen på inger allt större farhågor. Som förstaland i ligger i startgroparna, färdigtatt ge klartecken för verkställighet av avvisningsbeslutavseende bosnier med kroatiska pass. Invandrarminis-terns besked i går - som cite-rade ur här i talarstolen - gavsi en frågedebatt mellan honom och mig. Jag hadenaturligtvis hoppats att regeringen skulle ha dragitandra slutsatser av den dramatiska utvecklingen iKroatien. Det tycks som om de flesta andra bedömareklart ser att det inte är en enskild incident som vibeskådar i just nu.Fru talman! När det gäller flyktingmottagningen ivårt land anser vi kristdemokrater att den kompetensoch den vilja att hjälpa som finns i samhället bör tastill vara på ett mycket bättre sätt än vad som sker . Möjligheterna till frivilliga insatser i flyktingmot-tagandet bör utvidgas. Organisationer, kyrkor ochgrupper av privatpersoner borde få möjlighet att själ-va ta ansvar för grupper av flyktingar. De skulle fåteckna avtal med staten om att under förslagsvis ett årstå för i första hand flyktingarnas kost, logi och ar-betspraktik.Ett liknande system finns i , där s.k.NGO:er - - har enframträdande roll i flyktingpolitiken. NGO-systemetuppmuntrar till aktivitet. Invandrarna får hjälp med attsöka bostad, finna jobb och att etablera sig i samhäl-let. Vissa NGO:er får statliga bidrag. Andra klarar sigpå gåvor och den egna verksamheten.I fungerar NGO-verksamheten som enbrygga mellan invandrare och lokalbefolkningen.Invandrarna integreras snabbare i samhället. Vi krist-demokrater anser att erfarenheter kan hämtas frånKanadamodellen och att försök därför borde startas iSverige för att ta till vara frivilligorganisatio-nernas kunskaper, erfarenheter och inte minst enga-gemang, som vi ser så många tecken på.Fru talman! På denna punkt, avseende kommun-mottagandet och integrationen, yrkar jag bifall till denkristdemokratiska reservationen nr 16.Alla myndigheter skall ha ansvar för invandrar-och minoritetsfrågor och tillgodose minoriteternasbehov på samma sätt som den övriga befolkningens.Men när det gäller den centrala nivån talar ändå väl-digt många skäl för att arbetsfördelningen borde or-ganiseras så att det blev en tydlig åtskillnad mellaninvandringsfrågor å ena sidan och integrations- ochminoritetsfrågor å den andra sidan.Vi kristdemokrater menar att de arbetsuppgiftersom åvilar bör delas upp i två klartskilda delar, en som avser invandrings- och flykting-frågor samt de direkta åtgärderna efterinvandringen och en annan som avser frågor medbetoning på integrations- och minoritetspolitik. Ensådan organisation skulle också motverka missförs-tånd i debatten om invandrare och minoritetsfrågor.Man kan t.ex. då diskutera invandringens omfattningutan att det behöver påverka förhållanden som harmed minoriteternas ställning att göra.Vi kristdemokrater står bakom vår reservation pådenna punkt men avstår från att här i kammaren yrkabifall till den på grund av kammarens arbetsbelast-ning.Fru talman! Vi avstår även från att yrka bifall tillvår reservation rörande diskriminering, men precissom uppgift är viktigpå riksplanet tror vi att det skulle vara betydelsefulltom myndigheten kompletterades på det kommunalaplanet.Anf. 11 (m) replikFru talman! Det gäller bosnienkroaterna. Det somhar inträffat tyder på att manjust nu inte bör avvisa några bosnienkroater ner tillKroatien utan att man måste avvakta utvecklingen.Jag skulle vilja fråga , varsvärderingar på det här området jag i stor utsträckningdelar, om hon tycker att man nu skall gå ut och sägaatt bosnienkroaterna skall ha ett permanent uppe-hållstillstånd här eller om det skall röra sig om etttillfälligt uppehållstillstånd i avvaktan på att man serhurdan utvecklingen blir där nere. Om man ger per-manent uppehållstillstånd kommer det, om krigetfortsätter, förmodligen att bli ett väldigt stort tryck avnya flyktingar från , som då ser att de kankomma till och få permanent uppehållstill-stånd på grund av kriget.Skall man då införa visumtvång , eller skall manavvakta med det? Hur ställer sig Kristdemokraternatill den frågan? Jag menar att man här måste väljaväg.Anf. 12 ()replikFru talman! Jag har inget annat krav än detsom fördes fram i den särskilda debatt som ägde rumhär i kammaren . Fyra partier menade dåatt bosnienkroaterna borde få stanna i tillsläget i stabiliseras. Tre partier tyckte inte attbosnienkroaterna borde få stanna här tillfälligt utanmenade att de skulle sändas tillbaka så snabbt sommöjligt, helst . Jag står alltså fast vid deninställningen, även om nu ett parti här har ändratsig och talar för permanent uppehållstillstånd fördenna grupp. Det gör alltså inte jag.Anf. 13 (m) replikFru talman! Det var en intressant replik. Också jaghar konstaterat, och noterar härmed, att ett av riksda-gens mer framträdande partier har ändrat åsikt i denhär frågan.Anf. 14 ()Fru talman! Jag vill först vända mig till RagnhildPohanka. Alla de frågor som ställ-de i sitt anförande diskuteras i , därockså har en representant.Fru talman! Hur intressant och hur angeläget detän är att föra en allmän debatt om flyktingsituationen iEuropa och i världen och om situationen för debosnienkroater som finns i , har vi ändå attbehandla utskottets betänkande, som ju gäller rege-ringens skrivelse till om invandrar- ochflyktingpolitiken. Den skrivelsen gäller i /94, dvs. slutet av förra mandatperio-den. Betänkandet gäller också de delar av budgetpro-positionen som rör invandrar- och flyktingpolitikenoch också de besparingar som regeringen föreslår.Till betänkandet finns 21 reservationer.Jag tror inte att det finns något område som förnärvarande är föremål för så många olika utredningarsom invandrar- och flyktingpolitiken. Det finns förut-om två parlamentariskt tillsatta kommittéer flera ut-redningar som berör olika delar av invandrar- ochflyktingpolitiken och som också har stor betydelse fördet arbete som bedrivs i de två kommittéerna.Den flyktingpolitiska kommittén har som vägle-dande principer att flyktingpolitiken skall ha en hu-manitär och solidarisk grundsyn och också ett hel-hetstänkande. Aktiva åtgärder skall vidtas i förebyg-gande syfte och i ett internationellt samarbete ochsammanhang. Kommittén har också att väga insatseroch stöd i närområdet mot det skydd som den asylsö-kande kan få i Sverige.Enligt direktiven skall reglerna för flyktingpoliti-ken tillgodose dem som har störst behov av skydd ihögre grad än vad som sker . Det skall med and-ra ord bli en klarare skillnad mellan dem som har enovillkorlig rätt till skydd i och andra, som avolika skäl vill bosätta sig i . För dem som intehar rätt till asyl skall kommittén ta ställning till om detgår att fastställa planeringsramar, dvs. kvoter.Också återvandringspolitiken, som har varitett försummat område, skall vara föremål för kommit-téns arbete.Fru talman! Även om , vilket också fram-hålls i flyktingskrivelsen, lägger stor vikt vid det in-ternationella samarbetet och också verkar aktivt föratt bidra till lösningar på de problem som förorsakarfolkomflyttningar, är en av de frågor som för närva-rande diskuteras i hur Sverigeskall kunna bli betydligt mer aktivt och kunna föraupp flykting- och migrationsfrågor liksom även frågorrörande mänskliga rättigheter och demokrati på dag-ordningen och dessutom kunna agera mer aktivt föratt förbättra metoderna när det gäller fredlig konflikt-lösning. Detta skall ske inom FN:s ram och ocksåinom EG.Sverige måste också fortsätta diskussionen i bådeFN och EU om hur flyktingbördorna skall fördelasbåde i tredje världen och i . Den diskussionenförs också i Flyktingkommittén.Det känns också oerhört viktigt att FN:sställning stärks och att FN får helt andra möjligheterän vad man har att arbeta med konfliktlösning.I flera av de motioner som behandlas i betänkan-det tas UNHCR:s arbete upp. Också detta är någotsom diskuteras i kommittén, även om den svenskaflyktingpolitiken bygger på ett nära sam-arbete med UNHCR.UNHCR har att verka för att flyktingkonventio-nen, eller som den också kallas,efterlevs av de stater som har undertecknat konven-tionen. är alltså ett rättesnöre förenskilda länders flyktingpolitik. I UNHCR:s mandatingår framför allt två huvudfunktioner. Den ena är attge flyktingarna skydd, och den andra är att försöka gevaraktiga lösningar på flyktingproblemen. Då arbetarUNHCR efter tre principer. Den första är att underlät-ta frivilligt återvändande till hemlandet, den andra ärintegrering i första asylland, och den tredje är överfö-ring till tredje land.De flesta reservationer som gäller internationelltsamarbete berör arbete. Jag anserdärför att vi skall invänta betän-kande innan vi tar ställning. skallvara klar med sitt arbete den sista juni.Fru talman! Invandrarpolitiken är som jag sadetidigare också föremål för kommittéarbete. att överväga invandrarpolitikens omfatt-ning, inriktning och avgränsning. Kommittén skallockså enligt direktiven ägna särskild uppmärksamhetåt invandrarnas situation på arbetsmarknaden ochockså åt svenskundervisningen. Man skall också un-dersöka vilka åtgärder som behövs för att förbättrasituationen i de invandrartäta bostadsområdena.Kommittén skall vara klar med sitt arbete i decemberi år.Regeringen vill emellertid inte invänta kommittén närdet gäller situationen i de invandrartäta bostadsområ-dena utan vill satsa på omedelbara åtgärder för att geinvandrarna bättre förutsättningar än när detgäller arbete och utbildning. Man föreslår därför 125miljoner kronor för åtgärder. Det handlar om projekt iett begränsat antal kommuner. Det är projekt somockså skall bidra till en god social utveckling ochmotverka utanförskap. Därför tycker jag att det ärviktigt att projekten även innehåller satsningar påbarnen och inte minst på barnens språkutveckling.Om barnen går i en skola där det knappast finnsnågra svenska elever och om barnen bor i områdendär det inte talas svenska, hur skall då barnen få ettfungerande svenskt språk? En satsning på barnensspråkutveckling måste komma redan i förskolan.Annars riskerar vi att få ytterligare en generation somstår utanför det svenska samhället.Aktuella kommuner för de här projektmedlen ärStockholm, , och , menäven några andra kommuner kan komma i fråga. I dehär projekten skall arbetsförmedling, försäkringskas-sa, landsting, fackliga och andra organisationer ingå.De här insatserna bygger på lokala initiativ. Enligt deriktlinjer som har tagits fram skall det prioriterassamverkansprojekt, nytänkande och metodutveckling.Socialförsäkringsutskottet besökte under ärendetsbehandling , och vi har här i riks-dagen haft en utfrågning om situationen i invandrartä-ta områden. Vid besöket i fick vi informa-tion av företrädare för kommunledningen och avrepresentanter för skolan, barnomsorgen och vux-enutbildningen. När det gäller sfi-undervisningenframkom det att många når ett mycket bra resultatunder studietiden, men när undervisningen är slutvisar det sig att de har sjunkittillbaka till den nivå där de stod när undervisningenbörjade. En av orsakerna är att eleverna inte har nå-gon möjlighet att praktisera den svenska de har lärtsig. Många arbetslösa bor och umgås enbart medlandsmän. De har helt enkelt inga svenskar att talamed.Arbetslösheten bland de utländska medborgarnavar nästan såstor som bland svenska medborgare. Arbetslöshetenvar och för vissa nationaliteter ända upp till60 %. Även långtidsarbetslösheten är betydligt högreför invandrare än för totalbefolkningen.Den hearing som utskottet hade finns dokumente-rad i en bilaga till betänkandet.De reservationer som berör invandrarpolitikengäller också det arbete som görs i kommittén, så ävenhär anser jag att kommitténs betänkande bör avvaktasinnan andra åtgärder vidtas.När det gäller budgeten anvisar regeringen förbudgetåret ca 9,8 miljarder. För de första tolv måna-derna innebär det 7 miljarder.När det gäller besparingar beräknas utgifternasjunka med cirka drygt 3 miljarder under mandatperi-oden.Fru talman! Trots det stora antalet reservationertill betänkandet vill jag påstå att det i utskottet finnsen stor samsyn på invandrar- och flyktingpolitiken.Därför vill jag med detta yrka bifall till utskottetshemställan och avslag på samtliga reservationer.Anf. 15 ()replikFru talman! Det som säger omutredningen är naturligtvis alldeles riktigt, och jaghåller med om att mycket kan hänskjutas till den. Jagtycker därför att det är litet märkligt att man förbere-der så stora ändringar i utlänningslagen, som skall tasupp vid nästa behandling , när det dröjer treveckor tills utredningen skall vara klar.Maud Björnemalm talade om människor som avolika skäl vill bosätta sig i . Det var längesedan människor av olika skäl hade möjlighet attbosätta sig i . Jag förstår att inte tänker på återförening och de olika männi-skor som vill flytta till en svensk medborgare eller tillnågon som har uppehållstillstånd i , därför attdär är en mera generös bedömning nu på väg.Jag håller med om det är väldigt bra att fredligkonfliktlösning betonas i det internationella samarbe-tet.Det är också bra att man inte har väntat med insat-serna i invandrartäta områden. Det behövs ingenutredning för att visa hur väl de behövs. Sedan kanman diskutera om åtgärderna är tillräckliga, men mankan inte heller satsa hur mycket som helst. Det är ialla fall en bra början.Det här var inte mycket kritik, men något litet. Detgäller just de olika resonemang som förs, när detgäller att i det ena fallet hänvisa till utredningar ochatt i det andra fallet göra saker direkt.Anf. 16 () replikFru talman! När det gäller vilka som skall bosättasig i och vilka som inte har asyl, vet RagnhildPohanka lika bra som jag att de som har ett skyddsbe-hov också har rätt till asyl i . Men vi vet, efter-som nästan den enda vägen att komma in i äratt begära asyl, att många av dem som av olika skälvill bosätta sig i och som begär asyl harmycket svaga asylskäl. De kommer in i utrednings-processen och får sedan avslag. Då kan man diskuterasom vi gör i , dvs. om man skalltillåta människor att komma in i av andra skälän asylskäl. Det är därför som den här diskussionenom planeringsramar har uppstått. Några kan kommasom anhöriga, och andra kan komma som vanligainvandrare, som arbetskraft. Men det här är naturligt-vis också avhängigt av hur den ekonomiska och ar-betsmarknadspolitiska situationen i landet ser ut.Fru talman! När det gäller ändringarna i utlän-ningslagen är de ju också delvis en följd av de upp-vaktningar som utskottet har haft och som gäller an-höriganknytning. Vi ger möjlighet att öppna vissalagregler, som underlättar anhöriginvandring. Jag trorinte alls att har något emot att debesluten kommer snabbare än om man skulle vänta påkommitténs betänkande.Anf. 17 ()replikFru talman! vet att jag inte harnågot emot det. Det är alldeles utmärkt. Det var ettutskottsinitiativ som togs , så det är engammal fråga som kommer upp . Det är ocksåmånga andra frågor som kommer att behandlas i detbetänkandet.Genom visumtvång och genom den restriktivaasylpolitik som vi har kommer det inte att bli såmånga som får stanna i . Man kan utläsa detav de lagändringar som görs och det sätt på vilketlagen används.Anf. 18 ()replikFru talman! Jag begärde ordet när sade att det är betänkande nr 13 som vi resone-rar om här . Hon tyckte kanske att jag hade tagitut svängarna litet väl mycket och att jag generalisera-de när jag diskuterade i stora linjer och termer. Jaguppfattade det i alla fall så - rätt eller fel.Samtidigt är det som vi nu diskuterar, det som ärden invandrar- och flyktingpolitik som vi lägger fast,det som sedan skall omplanteras i verkligheten. Lagaroch paragrafer omsätts i handling, och principer blirrealiteter. Det är det som jag tycker är viktigt att vihela tiden har i åtanke när vi diskuterar detta.Jag vill säga två saker på den punkten. För detförsta sade att FN:s roll måstestärkas. Jag håller med om det. Men hur gör vi detmed mindre pengar till FN? Det är vad som är realite-ten när vi nu skär i biståndet och i överföringarna tillFN.För det andra vill jag, trots vad , fråga hur hon tycker att invandrar- och flykting-politiken realiseras när det gäller bosnienkroa-terna. Vilket råd skulle hon vilja ge invandrarminis-tern när det gäller att ompröva det beslut som ligger?Anf. 19 () replikFru talman! När jag pratade om att FN:s roll måstestärkas var min avsikt inte i första hand att FN skullestärkas med pengar. Jag menar att man måste diskute-ra FN:s möjligheter att på ett tidigare stadium än i daggå in och arbeta med konfliktlösningar. När starkakonflikter utbryter och övergår i väpnade konflikter ärdet inte händelser som sker över , utan man kanfölja konfliktupptrappningen. FN går in ochröjer upp när konflikten redan har påbörjats ellerkriget redan har utbrutit. FN försöker ta hand om ochhjälpa flyktingskaror. Vad jag menar, vilket vi ocksådiskuterar i kommittén, är att vi skall stärka FN ochge FN möjligheter att gå in redan på ett tidigt stadium.Karl-Göran Biörsmark frågade om min uppfatt-ning om bosnienkroaterna. Jag upplever inte att jagsom enskild riksdagsledamot har någon skyldighet attstå upp här och vittna om min uppfattning när detgäller situationen för bosnienkroaterna. Det är klartatt jag anser, precis som alla andra - jag tror att deflesta tycker det - att man skall avvakta situatio-nen såsom den är just och ta ställning till hurframtiden kommer att bli.Anf. 20 ()replikFru talman! Jag ställer upp på allt vad säger när det gäller FN:s framtida roll ochhur FN skall få möjligheter att agera: Man skall påolika sätt stärka FN och dess roll och ge FN mandat,och FN skall jobba förebyggande. Men FN är ju intestarkare än sin svagaste länk. FN består ju av med-lemsländer som frivilligt har gått in i det här arbetet.Om FN skall kunna göra det som måste ju FN också få resurser. Jag vill lyftafram diskrepansen mellan vad man vill göra och vadman gör i verkligheten, nämligen skär ned. Även omvi har en hög FN-profil går vi nu åt fel håll när vi drarned resurserna.Jag tycker att det är litet märkligt att gömmer sig bakom att hon som enskild riks-dagsledamot inte kan ta ställning eller inte har någonåsikt. Det kan man mycket väl ha. Även om MaudBjörnemalm tycker att det är svårt att stå här i kam-maren och uttala sin personliga åsikt, om den skullegå tvärtemot invandrarministerns finns det möjlighe-ter att agera på annat sätt. Om att beslutet ligger fel kan hon ju ta etteget initiativ utanför den här kammaren.För egen del tycker jag att en enskild riksdagsle-damot även här kan stå upp och säga vad han ellerhon tycker.Anf. 21 () replikFru talman! Det är klart att vi alla beklagar att viinte har möjlighet att ge FN de medel som vi skullevilja, men landets ekonomiska situation gör det nöd-vändigt att spara på alla områden.Det finns ju länder som sällan eller först eftermycken klagan eller krav betalar sina medlemsavgif-ter. Men jag tycker att det viktigaste ändå är attdiskutera hur FN skall fungera på ett bra sätt. Jagtycker inte att FN fungerar på ett bra sätt i kon-flikten i f.d. . Massmedierna påpekarständigt, tycker jag, att FN lider det ena nederlagetefter det andra och att man har svårt att klara situatio-nen. Därför tycker jag att det är angelägnare att disku-tera den sidan av saken än att diskutera antalet kronortill FN:s verksamhet.Anf. 22 () replikFru talman! Den här debatten innehåller mångaolika perspektiv på området, alltifrån globala till regi-onala eller lokala. Jag tänkte bara kort beröra det somMaud Björnemalm sade om det nationella upprust-ningsprogrammet, de . Jag sadei mitt anförande att jag är litet orolig för hur de peng-arna kommer att användas, och vi har därför valt attreservera oss på den punkten i utskottsbetänkandet.Jag får en känsla av att vi återigen är på väg attskapa en massa olika projekt. Vi är ju mästare på attstarta projekt, men när projekttiden och pengarna ärslut återgår vi till det gamla. Vi får alltså inget bestå-ende resultat av de satsningar vi gör, och de blir litetav konstgjord andning.Jag har reagerat mot användningsområdet. Jagtycker att det är bra att vi satsar på området - det ärinte det som är felet - men jag har reagerat mot in-riktningen på satsningen. Bl.a. i de riktlinjer som hargått ut till berörda kommuner har man sagt att bidra-get i första hand är avsett för att underlätta igångsätt-ning av insatser som kommer att finansierasgenom kommunernas försorg. Alla som känner tillkommunekonomi vet ju att det innebär att projektetupphör när projektpengarna är slut. Då kom-mer man från kommunens sida att säga: Tyvärr, vi harinte råd att fortsätta det här projektet.Jag tycker att det hade varit mer ändamålsenligtatt satsa pengarna på ett mer investerings-stöd. Vi borde satsa på att bygga upp infrastrukturen iområdena, t.ex. på att få i gång butiksliv, att få ditbankkontor och annat som åstadkommer en struktursom gör att man där skapar arbetsplatser. Det kan viinte göra med en konstruktion som förutsätter attkommunerna skall vara de långsiktiga finansiärerna.Det är det jag har invänt emot när det gäller inrikt-ningen på stödet.Anf. 23 () replikFru talman! Jag tycker att är enaning pessimistisk när det gäller de 125 miljonernaoch de här projekten. Jag tycker att litet fel utgångspunkt när det gäller projektverk-samheten. En tanke med projektverksamheten är ju skall kunna satsa på olika idéer och sedan sevilka som är bra att arbeta vidare med.Jag tycker också att underkännerden kreativitet som finns i kommunerna. Det finns jumånga saker som har startat som projekt som har visatsig fullt bärkraftiga, som har givit arbete och ävenmöjligheter för invandrare att snabbare komma i arbe-te än vad som annars hade varit möjligt.Anf. 24 () replikFru talman! Jag är inte pessimistisk, men efter attgenom åren ha sett alldeles för många sådana projektstarta är jag nog snarare realist.