prot · GI0960 · 1995-02-14 00:00:00 — Den utredningen skall i sin tur avsluta sittarbete och kommer då att bl.a. läggafram förslag om vilka styrmedel som regeringen skallha till sitt förfogande i utlänningsärenden.Med den tidsplanering som vi nu arbetar efter kanregeringen lägga fram sitt förslag till tidi-gast vid årsskiftet 1995/96.Anf. 76 ()Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret. inrättades avhände sig den dåva-rande regeringen möjlighet att på eget initiativ avgöraenskilda asylärenden. Bara i de fall Utlänningsnämn-den eller överlämnar ärenden tillregeringen får regeringen själv ta ställning till enansökan om asyl.Detta förhållande har begränsat regeringens möj-ligheter att utforma praxis. Utvecklingen har, enligtmin mening, visat att det här skapar problem.Min fråga är föranledd av vad som inträffat i ettantal enskilda ärenden. Senast gällde det familjenSincaris i . I det ärendet finns, såvitt jag kan se,åtminstone två intressanta förhållanden som har bety-delse för vilken praxis som bör gälla.Dels gäller det vilka skäl som kan föranleda upp-hävande av redan utfärdat tillstånd. Dels rör det frå-gan om i vilken utsträckning regeringens beslut gälleratt familjer med barn som kommit före den 1 januari1993 skall ha rätt till uppehållstillstånd.Men det förekommer många ärenden av liknandekaraktär. Därför menar jag att det är nödvändigt attlagen ändras så att regeringen kan vara mer aktiv närdet gäller att ange praxis.Statsrådet talar om styrmedel. Men av svaretframgår att det är tidigast som vi kan sefram emot en förändring av den ordning som gäl-ler. Jag anser att invandrarministern bör överväga attta initiativ för att skynda på denna process. Det vorebra för de enskilda asylsökanden, det vore bra fördebatten och det vore bra också för regeringens age-rande i frågan.Anf. 77 Statsrådet ()Herr talman! Förslag skall läggas fram av kommit-tén, och det kommer att ske . Däref-ter skall betänkandet ut på en remissrunda, och det tarsin tid. Därefter kommer ärendet tillbaks till regering-en. Då kan vi börja jobba med det i syfte att utvecklapropositioner.Jag tror inte att det finns förutsättningar attåstadkomma detta snabbare än utifrån dessa tidsrym-der.Vad gäller det fall i som är det fallet överlämnat till regeringen fördess ställningstagande. har an-mält att ärendet är översänt till regeringen och rege-ringen har ärendet på sitt bord.Anf. 78 ()Herr talman! Det enskilda ärendet har som sagtöverlämnats till regeringen. Det skedde efter det attjag ställt denna fråga.Men min fråga är av generell karaktär. Det skullevara bra om regeringen kunde överväga att bryta utfrågan om praxisbildning från de övriga frågor somligger i hela utredningsarbetet om asylmottagningen.Anf. 79 Statsrådet ()Herr talman! Regeringen anser att det är väsentligtatt hålla samman helheten och kommer att göra entotalförändring i den mån sådana förslag kommerfram; regeringen vill göra alla eventuella förändringarpå en gång. Därför kommer jag inte heller att vidtanågra åtgärder i syfte att tidigarelägga hanteringen avspeciellt denna fråga.Anf. 80 ()Jag beklagar detta. Men jag ser fram emot ettsnabbt arbete i kommittén och i övrigt.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1994/95:256 om asyl förhomosexuellaAnf. 81 Statsrådet ()Herr talman! har frågat migom vilka åtgärder regeringen avser vidta för att möj-liggöra asyl för homosexuella.De asylsökande som på grund av sin homosexu-alitet riskerar förföljelse vid ett återvändande tillhemlandet beviljas uppehållstillstånd av humani-tära skäl; de får alltså stanna.Dagens praxis grundar sig på uttalanden i proposi-tion 1983/84:144, "Riktlinjer för invandrings- ochflyktingpolitiken" i vilken föredragande statsråd an-förde att denna grupp asylsökande bör få stanna pågrund av humanitära skäl, om en samlad bedömningav utlänningens situation vid ett återsändande tillhemlandet ger anledning till det. konstate-rades att detta inte uteslöt möjligheten att homosex-uella asylsökande skulle kunna beviljas asyl som defacto-flyktingar, men att det var en fråga för derättstillämpande myndigheterna att avgöra.I direktiven till invandrings- och flyktingpolitiskakommittén finns denna frågeställning inte specielltomnämnd. Jag utgår från att frågan aktualiseras iutredningens diskussioner om vilka som i framtidenskall anses ha skyddsbehov i - grundernadärför. Utredningen skall avsluta sitt arbete den 1 juli1995. I väntan på ställningstagande till invandrings-politiken i sin helhet är det regeringens ambition attinte göra fler ändringar i regelsystemet än vad somredan aviserats.Anf. 82 ()Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Skä-let till min fråga är att det, trots att Utlänningsnämn-den skall bevilja av humanitära skäl, rapporteras attdetta inte fungerar. Man stöder sig nämligen på detaktuella landets lagstiftning och ser inte att den lag-stiftningen är en papperstiger och att diskriminering-en, förföljelsen, de facto fortsätter i det aktuella lan-det.Men jag hoppas att denna debatt, trots frånvaronav direktiv till utredningen, leder till att kommittén tarupp denna fråga och tydliggör hur vi skall bedömasituationen för homosexuella asylsökande.Det finns nämligen rader av länder där det rådertotalförbud mot manlig homosexualitet, i exempelvisArmenien, Aserbajdsjan, , , , , , ;jag kan rabbla upp en hel rad länder i såväl ,och som i . I Nordamerikasförenta stater finns det också en fientlig inställningmot homosexuella.Och det gäller att arbeta mot denna diskrimineringoch att ändra attityder. Jag anser att aktivt börarbeta mot den diskriminering och förföljelse som härsker, dels i bedömningen av asylansökningar och i denutformning av utlänningslagen som skall följa Genè-vekonventionens definition av flykting, dels i interna-tionella organ.Anf. 83 Statsrådet ()Herr talman! Låt mig helt kort notera att i denproposition som den förra socialdemokratiska rege-ringen lade fram 1990/1991, och som vi i dagligt talbrukar kalla lilla lila, finns ett resonemangkring de homosexuella och kring könsstympningar.Jag utgår från att den tillsatta kommittén ser överdessa frågor utifrån de utgångspunkter som finns där.Det är nämligen den propositionen som i huvudsak ärunderlag för våra direktiv till kommittén. Det voreunderligt om dessa frågor då förbigås.Anf. 84 ()Herr talman! Jag tar denna debatt som intäkt föratt frågan kommer att följas upp både av utredningenoch av regeringen när det blir dags att lägga framproposition i ärendet.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på frågorna 1994/95:262 och 269 omasylsökande judar från f.d. SovjetunionenAnf. 85 Statsrådet ()Herr talman! har frågat mig om jagär beredd att vidta åtgärder för att ge ökade möjlighe-ter för judar från f.d. att få asyl ochMarianne vilka åtgärder jag tänker vidtanär det gäller behandlingen av asylsökande judar frånf.d. Jag besvarar frågorna tillsammans.Som minister får jag inte lägga mig i friståendemyndigheters beslut. och är självständiga myndigheter ochfattar sina beslut självständigt. vill ha regeringens vägled-ning lämnar de över ett ärende till regeringen. Vadgäller judar från f.d. har man ocksågjort så. Senast fattade regeringenbeslut som lägger fast praxis i dessa frågor.Jag utgår från att myndigheterna följer gällandepraxis men också anpassar den till förändringar somkan inträffa. Myndigheterna prövar varje enskilt falloch gör en bedömning av den enskilda individensskyddsbehov och huruvida de motsvarar de krav somställs i svensk utlänningslagstiftning. Bland judar frånf.d. är det i jämförelse med andragrupper en hög andel som får stanna vilket tyder påatt myndigheterna bedömer att många, dock inte alla,har skyddsbehov eller humanitära skäl för att få till-stånd att stanna i Sverige.Självfallet är det så att jag, även om det är myn-digheterna som fattar beslut i de allra flesta fall, nogaföljer utvecklingen och situationen för judar som leveri f.d. . För att göra detta har jag bl.a.tagit initiativ till att några av mina medarbetare i re-geringskansliet tillsammans med personer som ärengagerade i frågeställningen skall resa till ett parländer i f.d. för att på plats studerafrågorna. Denna resa förbereds , och jag har tänktatt gruppen bör få en bred sammansättning.Jag kommer också att arrangera ettseminarium vilket jag hoppas skall ge en bred belys-ning av situationen för judar i f.d. Sovjetunionen.Anf. 86 ()Herr talman! Jag tackar för svaret. Det är klart attjag tycker att det är positivt att invandrarministern tardessa frågor på så stort allvar att han skickar över endelegation för att studera dem. Egentligen tycker jagatt invandrarministern skulle åka med själv. Jag hop-pas också att man studerar dessa frågor och inte baraträffar officiella representanter, utan verkligen går pådjupet och träffar folket, så att man får veta hur det är.Utlänningsnämnden gjorde en resa av detta slag. Mankom tillbaka och sade att det inte fanns några pro-blem. Det är uppenbarligen felaktigt.Seminariet är också bra. Men jag förutsätter attinga nu fattade utvisningsbeslut verkställs och att ingafler beslut fattas, i avvaktan på resultatet av resan ochseminariet. Om så sker faller ju syftet.Det finns många frågor man vill ställa och mycketman kan säga när det gäller judarnas situation i f.d.Sovjetunionen. I ett frågesvar här sade in-vandrarministern att det har skett förbättringar. Jagundrar varifrån det uttalandet kommer, vad det grun-das på och vilka förbättringar som har skett. I novem-ber 1994, ungefär med den aktuella fråge-debatten, utfärdade för mänsk-liga rättigheter en varning till alla ESK-stater, som dethette då, för den växande faran när det gäller extremtnationalistiska rörelser i . De omfattar öppetdeklarerad nazism och fascism osv. Man fortsatte medatt uppmana ESK-staterna att uppmärksamma attsituationen börjar bli mycket hotande och att sättapress på den . Därför ställer jag den-na fråga, i första hand till invandrarministern.Anf. 87 ()Herr talman! Jag vill tacka statsrådet för svaretockså . Vi hade en debatt här i kammarenden . Då hävdade statsrådet att man intehar ändrat praxis vad gäller just judiska flyktingarfrån f.d. . Jag har uppgifter om en annanverklighet. De uppgifterna säger att i mottog tio rysk-judiska familjer avvisningsbeslut, medan tre familjerfick stanna. Under de tidigare nio månaderna var detett omvänt förhållande. Ca 45 asylsökande rysk-judiska familjer fick positivt besked, medan 16 famil-jer avvisades. Om dessa uppgifter stämmer, vilket jaginte har någon anledning att betvivla, finns det starkaskäl att tro att en praxisförändring inträtt. Om det harskett i samband med regeringsskiftet eller inte skalljag låta vara osagt. Men formuleringarna i statsrådetssvar förra gången var litet oroväckande. Då sade stats-rådet att de trakasserier som tidigare förekommit frånstatens och samhällets sida har upphört, både i Ryss-land och , och att det är det viktiga. Men så ärdet ju inte, herr talman. Det är inte det som är detviktiga.Den tidigare regeringen ansåg att det som kallasfolklig antisemitism - hur otäckt begreppet än äranvänds det i dessa sammanhang - skulle vägas in vidbedömande av asylsökande flyktingar från f.d. Sov-jetunionen. Det finns en skillnad i hållning från dennaregerings sida och den tidigare regeringen. Det kanvara det som har gett de resultat jag tidigare redovisa-de, ett ökat antal avvisningar.Jag ser fram mot den resa som statsrådet talar om.Jag vill dock ställa ungefär samma fråga som Marian-ne . Är detta besked tillräckligt för att nu inte skall fatta några beslut omytterligare avvisningar innan vi får denna undersök-ning till stånd?Anf. 88 Statsrådet ()Herr talman! Jag vill börja med att notera denbristande kunskap som uppenbarligen finns när detgäller hanteringen av dessa ärenden. Det var denborgerliga regeringen som under sin mandatperiodstängde dörren för regeringens möjligheter att styrapraxis. När man inrättade gavman inte regeringen möjlighet att styra. Regeringenvar hänvisad till att myndigheterna själva skulleöverlämna ärenden till regeringen. Alltså sitter vi utan styrmöjligheter. Det var, precis som jagsvarade på fråga, ett av problemen.Det noterade också den borgerliga regeringen underslutet av mandatperioden och tillsatte en enmansut-redning. Det är viktigt att komma ihåg.Det framförs insinuationer att den socialdemokra-tiska regeringen skulle ha en annan hållning när detgäller judarna. Det finns ingen sådan annorlundahållning. Vi har inte på något sätt gett uttryck förnågon uppfattning som skulle vara annorlunda ellerhårdare mot de asylsökande judarna.Tillbaka till funderingar.Marianne sade att Utlänningsnämndenefter sin resa sade att det inte fanns några problem.Det sade man inte. Det visas också av det faktum attett ganska stort antal personer från f.d. Sovjetunionenhar fått uppehållstillstånd i Sverige.Vad vi har sagt i våra rapporter är att det inte finnsnågon samhällelig antisemitism i dessa länder. Detstår inte inskrivet i några författningar eller lagar.Men det innebär inte att man inte kan känna sig ellervara förföljd. Det är också de skäl som har åberopatsav många som har haft grund för att få asyl. Därförhar de också fått stanna.Jag vet inte om det är fler som har avvisats än ti-digare. Jag har inte sett den statistiken. Om det är pådet sättet kan det också bero på att de personer somhar kommit nu har haft mindre tungt vägande skäl ände som kommit tidigare. Det behöver inte vara såsomdet beskrevs här tidigare.Anf. 89 ()Herr talman! Det är riktigt att beslutet om fattades under den förra mandatperio-den. Jag hoppas att det inte finns någon annorlundahållning från den nya regeringen. Jag vill inte påstådet. I alla fall är det fler som har fått ta emot avvis-ningsbeslut . Den statistikenstämmer säkert. Det kan bero på att det är andra fall.Det kan bero på att det är fler ensamstående osv.Det som är viktigt är att man tar på allvar de pro-blem som finns i länderna i f.d. när detgäller antisemitism. Det var inte heller förut så attantisemitismen var formellt sanktionerad i Sovjet-samhället. Men man levde efter den. levde efter den. Det skedde med myndigheternastysta medgivande. Det sitter samma människor imyndigheterna . Antisemitismen finns kvar där.Den jude som anmäler trakasserier får inget gehör,ingen hjälp eller stöd någonstans. Skillnaden för denenskilda personen är inte särskilt stor - man är för-följd för att man är jude.Anf. 90 ()Herr talman! säger nu att det finnsbristande kunskaper. Jag kanske får returnera med attsäga att det är litet uppseendeväckande när statsrådetsäger att han inte känner till antalet avvisningsbeslut.Det är sedan jag ställde denna fråga förragången och undrade hur det ligger till. säger stats-rådet att han inte känner till statistiken över antaletavvisningar och beviljade asyler. Det tycker jag attLeif borde ta reda på rätt snart. Det kan geen annan bild än den jag beskrev. Men om den bildjag beskrev är den riktiga, då har det hänt någonting.Det kan vara så som statsrådet i frågesvaret säger,att man inte uppfattar det så att det pågår trakasserierfrån samhällets sida. Det är det viktiga. Då har manen annan hållning än den tidigare regeringen. Dethandlar också om den s.k. folkliga antisemitismen.Jag vill upprepa min fråga: Kan ministern, i av-vaktan på resan och utredningen, ge någon som helstsignal när det gäller avvisningsbeslut från sida?Anf. 91 Statsrådet ()Herr talman! Folklig antisemitism är just skälet tillatt de judar som söker uppehållstillstånd i fårdet. De får det på den grunden att de känner sig för-följda och är förföljda, utan att staten för den skullstår för förföljelsen eller att det är inskrivet i någonform av lag, förordning eller författning.Vi har inte ändrat ett kommatecken i den tidigarepraxisen. Den ligger som den ligger, och någon för-ändring därvidlag har inte gjorts. Vi har också klartuttalat att vi inte har någon som helst avsikt att för-ändra den praxis som den borgerliga regeringen harlagt fast senast i sitt beslut . Jag har ingen sådanavsikt.Anf. 92 ()Herr talman! Jag skulle vilja ha ett besked om detblir några verkställigheter eller fler beslut innan resanoch seminariet är avklarade.Jag ställde en fråga i mitt första inlägg om vadsom var grunden för uttalandet, att det under senaretid skulle ha blivit bättre. görsamtidigt ett mycket allvarligt och kraftfullt uttalandei motsatt riktning.Anf. 93 ()Herr talman! Bristen på besked är frapperande,och det oroar mig starkt. Kan vi få ett svar på de frå-gor som ställts här, vore jag oerhört tacksam.Det finns tydligen olika uppfattningar. Ministernvet inte hur många avvisningar det handlar om. Jaghar uppgifter som tyder på att avvisningarna har ökathögst dramatiskt sedan regeringsskiftet. Vad det berorpå vet inte jag. Jag har inte insinuerat någonting, utanjag bara konstaterar vad statsrådet har sagt i tidigaredebatter, vad praxisen var från den förra regeringenssida och hur situationen nu kan tänkas se ut. Det vorebra att få ett underlag för att se om det verkligen är såatt antalet avvisningar ökat dramatiskt.Kan vi inte, ministern, få ett besked? Kom då inteoch säg att ministern inte kan göra någonting därföratt det här är myndigheternas sak! Också en invand-rarminister har faktiskt möjlighet att agera och uttalasig i olika frågor.Anf. 94 Statsrådet ()Herr talman! Det är mycket enkelt för både och att i talarstolenställa nya frågor och be om preciseringar av statisti-ken och annat. Men ni ställer nu nya frågor. Jag harinte statistiken i näven så att jag exakt kan ange antalhit eller dit, kors eller tvärs. Ni har inte frågat omdetta i de skriftliga frågorna. Reglerna för denna frå-gestund är sådana att ni på förhand skall ange vad nivill fråga om. Det har jag svarat på.Andelen judar från f.d. som får sinasylansökan beviljad i ligger . Imånga fall kan skälen variera. Det är samma sak medalla andra folkgrupper. kommer det människormed mycket tunga och starka skäl som får stanna.Andra gånger kommer det människor med tunnareskäl och magrare argument. De får avvisningsbeslut.Så är det i dessa sammanhang.Sedan ställer ni frågan, och avkräver ministern ettsvar på, om kommer att inställaavvisningarna. Det är en anmärkningsvärd fråga ställdav två riksdagsmän. Ni borde veta att jag icke kanpåverka beslut.Anf. 95 ()Herr talman! I min skriftliga fråga till statsrådetframkommer det mycket tydligt att jag tyckte attnuvarande ordning inte är tillfredsställande, att det äralldeles för många utvisningar och att skälen därtillinte är tillräckligt starka. Jag frågade vilka åtgärderstatsrådet vill vidta. Men vi har inte hört någontingom statsrådets åsikt, om statsrådet har en uppfattningom situationen för judarna i f.d. Sovjetunionen.Inte heller har jag fått svar på frågan om en positivutveckling. Säger statsrådet i talarstolen att det harvarit en positiv utveckling är det ganska intressant föross att få veta vari den består och vad statsrådet grun-dar det uttalandet på, när jag har uttalandetfrån Helsingforskommittén.Anf. 96 ()Herr talman! Jag har inte begärt att statsrådet skallha statistiken. När tyckte att det fannsbristande kunskap tillät jag mig faktiskt ställa frågan.Det var vi senast hade en debatti detta ämne. Frågan är inte ny. Ändå kommer statsrå-det hit utan att ha fakta på bordet. Det var det somgjorde att jag ville följa upp frågan.Är det ändå inte så, , att ett statsrådhar möjlighet att avge en uppfattning i frågan?Min ursprungliga fråga har inte heller besvarats.Jag frågade om statsrådet är beredd att vidta någraåtgärder för att ge ökade möjligheter för judar frånf.d. att få asyl. Åtgärden är den att manskall skicka människor för att titta på läget. Men detär inte svar på själva frågan om ökade möjligheter påde bedömningsgrunder som den förra regeringenhade.Anf. 97 Statsrådet ()Herr talman! Vad jag sagt tidigare upprepar jagnu: Den socialdemokratiska regeringen har ingenönskan att ändra praxis när det gäller våra judar. Dethar jag sagt förut. Det skrev jag också iett pressmeddelande där vi talade om att vi ämnadegöra att en delegationsresa med departementsfolk medbred förankring och, på det sätt som talade om, prata med människor för att få enbred uppfattning. De behöver inte vara några företrä-dare för officiella myndigheter.Jag tycker att det är viktigt att påpeka att det är enallvarlig och seriös verksamhet som vi vill inleda,nämligen att försöka åstadkomma ett bättre underlag,i den mån det brister i det gamla, för framtida be-dömningar. Efter delegationsresan kan vi ha en djup-lodande debatt och dialog i seminarieform, där vigemensamt kan försöka utröna huruvida antisemitis-men breder ut sig och hur situationen är i det fornaSovjetunionen. Det tycker jag är ett väldigt viktigtbesked. Något annat besked kan jag inte lämna här idag.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1994/95:263 om avvisning avasylsökandeAnf. 98 Statsrådet ()Herr talman! har frågat mig omregeringen avser att vidta några åtgärder för att se tillatt avvisningar av asylsökande inte sker till ländersom inte anses säkra av FN:s flyktingkommissariatoch Amnesty International.Det är min uppfattning att både väger in de synpunkter somUNHCR och/eller har i deavvisningsbeslut man fattar. Det gäller även bedöm-ningar om ett land kan anses säkert för den enskilde.Det finns därför inte något skäl för regeringen attvidta några åtgärder i den här frågan.Då , som framställt frågan, anmältatt hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet,medgav förste vice talmannen att istället fick delta i överläggningen.Anf. 99 ()Herr talman! Jag tackar för möjligheten att ta emotsvaret i ställe, och jag vill ocksåtacka för svaret till vill börja med att uttrycka samma förhoppningsom finns i svar, nämligen att och i sina bedömningari avvisningsärenden väger in synpunkter från bådeUNHCR och . Sedan tror jag attvi skiljer oss åt i uppfattningen huruvida de gör detta.I de fall av olika slag som har kommit till vår känne-dom är det helt uppenbart att man inte har tagit dealarmerande rapporter som kommit från UNHCR ochAmnesty International på allvar.Ulla har åberopat ett enskilt ärende omen kvinna som kommer från och skall utvisastill . Man har bl.a. hävdat att det är första asyl-land. Men det gäller en person som har en mycketliten anknytning till . är över huvudtaget inte ett säkert första asylland.Jag vill hänvisa till utlänningslagen ,som en socialdemokratisk regering lade fram förslagom. Där nämns just detta att det land man utvisar enperson till skall vara säkert, bl.a. lagligt sett. Syrienhar inte undertecknat flyktingkonvention ochuppvisar inte heller i praxis den här säkerheten.Jag vill föregripa ett svar från atthan inte kommenterar enskilda fall, genom att frågaom regeringen har möjlighet att till , som arbetar med de här frågorna,ge uppdraget att undersöka hur lagen tillämpas och ivilken utsträckning och tar in faktiska rapporter om läget i världennär man gör bedömningarna.Anf. 100 Statsrådet ()Herr talman! Vi känner inte till det fall som UllaHoffmann har tagit upp - det går inte att identifiera -och vi vet alltså inte på vilken grund formulerat sin fråga. De uppgifter vi har fått framär att avvisning av en asylsökande irakisk medborgaretill sker när han har vistats där länge.Det är aldrig fråga om så som anges i frågan.Vi har också fått fram att varken UNHCR ellerAmnesty har ingripit i något ärende och motsatt sigavvisning till . UNHCR har uppmanat svenskamyndigheter att alltid i förväg ta reda på om en personkommer att släppas in i . Detta är något somhar skett och alltid sker, även utan UNHCR:s påpe-kande, innan en verkställighet påbörjas, exempelvisvia bistånd av svenska ambassaden i Damaskus.Det är mycket viktigt att vi har dessa fakta på bor-det. Det är de svenska myndigheternas tillämpning.Mot den bakgrunden finner jag inget skäl att svara japå den fråga som ställde.Anf. 101 ()Herr talman! Jag skall börja med frågan om attInvandrar- och flyktingkommittén borde få detta upp-drag, därför att frågan har en generell betydelse. Bl.a.UNHCR har påpekat detta, vilket framgår av proto-koll från .