prot · GI0991 · 1995-04-20 00:00:00 — Det är oftast en kvinna, och om hon harflera barn kommer det att betyda mycket för hennesprivata ekonomi.Men det är också så att de som får svux ellersvuxa lever på samma ekonomiska nivå som de somfår utbildningsbidrag eller de som lever på a-kassa. systemen finns inga barntillägg. Också i de syste-men finns barnfamiljer och ensamstående kvinnormed flera barn. Där utbetalas inga barntillägg. Det ärsjälvklart ingen tröst för den som blir av med ettbarntillägg, men man skall ta med det i perspektivetnär man målar upp effekterna av att barntillägget tasbort.Det är självklart, som säger, attdet inte är med någon glädje som vi föreslår bespa-ringar och indragning av barntillägget. Men bespa-ringar kan inte heller undvikas. Landet är i ett sådantläge, ett sådant farligt ekonomiskt läge, att vi måstegöra besparingar. Som alla här i kammaren vet, ärstudiestödet inte det enda området som är utsatt förbesparingar.Ulla anklagar oss socialdemokrater föratt svika kvinnorna och de lågavlönade. Hon anklagaross också för att svika vallöften. Det kan inte få ståoemotsagt.Jag vill fråga : Vem är det somdrabbas hårdast av den höga arbetslösheten? Vilka ärdet som har gynnats av att vi har fått 100 000 nyajobb sedan den här regeringen tillträdde? Vem är detsom drabbas av de höga räntorna ? Vilka är detsom förlorar sitt jobb när kommunerna måste görabesparingar därför att arbetslösheten är så pass stor inte har tillräckliga inkomster och man har storautgifter i form av socialbidrag?Vi socialdemokrater har åtagit oss att bekämpa ar-betslösheten och att sanera statens finanser. Det är enoerhört stor och svår uppgift, och den kräver ocksåstora uppoffringar. Vi redovisade detta i valrörelsen -det var ingen hemlighet - och vi tog en del stryk närvi gjorde det. Vi sade också ärligt att vi skulle höjaskatten och göra nedskärningar i transfereringssyste-men, för att så långt möjligt kunna värna vård, om-sorg, och utbildning. Det är vad vi nu gör.Det görs många olika insatser för att på siktöka intresset för och rekryteringen till naturveten-skaplig-teknisk utbildning. Det är ett arbete som på-börjades under den förra regeringens tid, och det ärdet som vi nu fortsätter.Det handlar bl.a. om att öka rekryteringen till detnaturvetenskapliga programmet i gymnasieskolan. Idet sammanhanget är det särskilt viktigt att rekryterafler flickor. Men det behövs också en väg för demsom har valt en annan gymnasieutbildning och somsenare ångrar sig och vill söka sig till naturvetenskap-lig-teknisk utbildning.Det är mot den bakgrunden som det naturveten-skapliga-tekniska basåret finns. Det erbjuds i dagsedan några år tillbaka inom ramen för högskolan.Det har en viktig roll för att öka rekryteringen tillnaturvetenskaplig-teknisk utbildning, och det har ensärskilt viktig roll för kvinnor, eftersom många flickorinte väljer den utbildningen i gymnasieskolan. Basåretgör det möjligt att komplettera sin gymnasieutbildningså att man senare kan påbörja en högskoleutbildning.Vi gör nu särskilda insatser för att intressera flick-or för naturvetenskaplig-teknisk gymnasieutbildning.Men vi måste också se till att det finns en andrachans.Regeringen har föreslagit och har redanbeslutat att vi skall göra ett försök att ocksåerbjuda basåret i den kommunala vuxenutbildningensregi. Det är egentligen en utbildning på gymnasienivåsom det handlar om. Det finns flera fördelar med atterbjuda den också inom komvux. Den kan spridas tillflera platser, och färre studerande behöver flytta ellerresa för att gå den utbildningen. Den blir också mertillgänglig för flera människor att söka.Erfarenheter tyder på att en stor majoritet av demsom går basåret i högskolans regi kommer direktfrån gymnasieskolan. I den åldern är man inteberättigad till studiemedel i komvux. Man är enbarthänvisad till studiebidrag. Men om man går utbild-ningen i högskolan är man berättigad till studiemedel.Bidragsdelen inom studiemedlen motsvarar ca10 på ett läsår. För att skapa mer likvärdigavillkor i försöket med basårsutbildning inom komvuxinrättar vi nu ett särskilt stipendium för basåret ikomvux, som man får vid fullgjord utbildning, för attden kommunala vuxenutbildningen skall kunna kon-kurrera med samma utbildning i högskolans regi.Vissa debattörer anser detta vara ett slöseri medstatens resurser i ett svårt statsfinansiellt läge. Ja, detkan tyckas så, Men låt oss då komma ihåg att en ba-sårsplats i högskolans regi kostar ungefär 32 000 krmer än en läsårsplats i komvux regi. Om utbildningen i komvux regi blir det billigare förstaten.Herr talman! Flera debattörer har tagit upp pro-blemen med de i vissa fall mycket stora diskrepansersom finns i dagens studiestödssystem. Jag är en av deförsta att instämma i detta. Det är en av de viktigaanledningarna till att regeringen har tillsatt en parla-mentarisk kommitté för att se över studiestödet. Mendet faktum att det finns brister i studiestödssys-temet får inte användas som argument för att intesatsa på utbildning som en viktig del när det gäller attav konjunkturskäl bekämpa arbetslösheten, för då blirdet farligt. De arbetslösa har tyvärr inte råd att väntapå . De behöver komma i ut-bildning , och de blir erbjudna studiefinansiellavillkor som gör det möjligt. Det är en sådan möjlighetsom jag hoppas att skall besluta om.Anf. 70 () replikHerr talman! Det är bra att skolministern redovisarde orättvisor som finns i studiestödssystemen. Menmin fråga blir rätt upp och ned: Varför bygger man påmed flera orättvisor, i stället för att ge Studiestödsut-redningen möjlighet att ta det samlade greppet? Dettycker jag vore rimligt, om man för en förnuftig poli-tik.Det är riktigt att man av konjunkturella skäl skallsatsa på att utbilda människor, men varför skall manutbilda en grupp så att man slår ut både enoch två andra grupper och gör det omöjligt för dematt skaffa sig den grundutbildning som de så väl be-höver? Det är de som är begåvningsreserven i vårtsamhälle, och det är nyttigt för vårt land om vi kan tatill vara dem.Låt mig ta några exempel. Det är ju en nettobe-sparing på 11 miljoner som görs på - detframgick av de synpunkter SJ redovisade för utskot-tet. Varför då inte använda de 11 miljonerna ochhänskjuta frågan till ? På detsättet åstadkommer man bättre förutsättningar för dehögskolor och universitet som har ett större riksintag.Stockholms universitet har t.ex. lokal rekrytering till90 %, medan man i rekryterar utanför det egnalänet till . rekrytering utanförsina två län uppgår till , och av rekryte-ringen till högskolan i sker i områden söder omDalälven. Varför skall man förmena studenterna möj-ligheten att välja de högskolorna, som kanske har denabsolut bästa utbildningen för just dem, en utbildningsom vi behöver i vårt samhälle? Det vore bra omskolministern funderade över det.Låt mig ta upp frågan om resebidraget till SSVockså. Det handlar om 5-6 miljoner för de skolorna.Varför slår man undan benen på framför allt de kvin-nor som har valt den modellen och som inte på någotsätt ligger samhället till last i andra studieformer?Varför kan de inte få fortsätta till dess har samlat ihop alla dessa problem?Vi är ju ense om att de finns.Anf. 71 Statsrådet ()replikHerr talman! När vi här i kammaren diskuterar ar-betsmarknadspolitik och arbetsmarknadsutbildningbrukar det finnas en ganska stor enighet om behovetav flexibilitet och av att snabbt kunna svara på deskilda behov, möjligheter och problem som uppstårpå arbetsmarknaden och bland de arbetslösa. Men närvi diskuterar utbildningspolitik och studiefinansieringtycks det vara väldigt mycket svårare att se det somen del i en arbetsmarknadspolitik. Vi måste kunnaskilja mellan detta och den reguljära utbildningen ochstudiestödet för den - det är det som man håller påoch ser över i studiestödskommittén.Vi har ett arbetsmarknadsläge som är mycketsvårt. Då kan man inte sitta på sin rumpa och vänta påatt kommittén skall slutföra sitt arbete med alla för-slag som gäller studiestödet långsiktigt - vi måsteockså kunna agera för att arbetslösa människor skallfå någonting vettigt att göra under förutsättning inte kan skapa ett riktigt arbete. Det allra bästa ärdå att komma i utbildning, och det skall vara en ut-bildning som svarar mot de krav som finns i arbetsli-vet, så att man har en chans att efter utbildningenockså få ett jobb. Man skall inte bara behöva gå denutbildning som råkar finnas tillgänglig inomarbetsmarknadsutbildningen. Jag tycker att det ärönskvärt att vi kan öppna det reguljära utbildningssys-temet för utbildning också av konjunkturella skäl.Sigge Godin tillhör ju ett parti som i andra sam-manhang brukar kritisera regeringen för att vi intesparar tillräckligt i transfereringssystemen. Tyvärr gårdet inte att spara i transfereringssystemen utan att detmärks. Det drabbar alltid. Och det går alltid att ta uppflera grupper - det gäller inte bara de grupper som härhar nämnts. Det finns naturligtvis på många områdengrupper som drabbas hårt av besparingar. Vi måsteockså komma ihåg att klarar inte av att fattabeslut om de besparingar som krävs drabbar det också- det är inte så att alla hålls skadeslösa av det. Detdrabbar de grupper som kanske har allra svårast atthävda sig.Anf. 72 () replikHerr talman! Visst kan vi inbjuda skolministern attstudera budgetförslag och plocka åt sigde besparingar som regeringen tycker att den villgöra, utöver alla dem av regeringens förslag som vihar ställt upp på. Det finns ju en hel serie av bespa-ringar som vi skulle kunna bli överens om, så därfinns inget problem.Som gammal tjänsteman på arbetsförmedlingenfinner jag det självklart att man skall satsa på de ar-betslösa. Men jag vill inte ställa grupp mot grupp ochsäga att kvinnor i glesbygd som är en begåvningsre-serv skall stanna hemma och sköta sina barn och sinfamilj som arbetslösa i tätorterna får rejälastöd. Det handlar om vuxenstudiestöd på 1,6 miljar-der, medan jag talar om några miljoner som vi skallanvända till dess att blir klarmed sitt förslag. Utredningen kanske kan se en helheti det här - vi är säkert överens om att helheten behö-ver studeras mycket noga. Jag vill inte vara med omatt slå ut de kvinnor i komvux som behöver barn-tillägget och som har påbörjat sin utbildning därför attde har vetat att det finns; det har givit dem förutsätt-ningar. De är också en begåvningsreserv, de är ocksåarbetslösa, de behöver också komma in i arbetslivetoch vi har nytta av de kvinnorna också.Jag vill avsluta med att fråga: Varför är inte jäm-ställdhetsministern här och förklarar för ossvarför det här slår så illa mot kvinnorna? Det skullevara alldeles utmärkt. Jag tror i och för sig att YlvaJohansson kan svara - det skall bli intressant att fåutrett hur ni ser på helheten. Vad det handlar om är juatt göra en helhet av det här; studiemedelssystemen ärju, som skolministern säger, orättvisa. Jag delar denuppfattningen. Vi har en utredning - ge den en reellchans att klara det här. Ryck inte undan ekonomin förden därför att ni tycker att ni kastar massor av pengari sjön. Använd en del av RAS-stödet - 6 miljarder -om det fattas pengar.Anf. 73 Statsrådet ()replikHerr talman! Jag tror att det är viktigt att kommaihåg att kvinnor inte enbart är beroende av bidrag -kvinnor är också beroende av utbildning och av arbe-te. Man kan inte enbart se på de bidrag kvinnorna kanfå - man måste också se på om det förs en politik somkan skapa möjlighet för utbildning och försörjning,och det måste bedömas som en helhet.Som jag sade i mitt anförande är det inte med nå-gon glädje vi föreslår att man skall ta bort barntilläg-get i svux och svuxa. Men t.ex. den ensamståendekvinnan med flera barn i glesbygden - hon kanskelever på utbildningsbidrag eller a-kassa - har ingetbarntillägg. Men lever hon på svux har hon ett barn-tillägg. Jag förstår att det är smärtsamt för många närman tar bort det barntillägget, och det är inte mednågon glädje vi gör det, men vi måste komma ihågdetta perspektiv. Jag tycker att drar litetväl långa växlar på effekterna av regeringens politik.Anf. 74 () replikHerr talman! Statsrådets hela anförande var ettförsvarstal för N/T-stöd, stipendier och avskrivningar- allt det som finns med i årets budgetproposition.Det försvarstalet är litet märkligt.När man talar med dem som studerar säger alla attdet som de tycker är mest irriterande och besvärligt äratt de skall sitta i samma skolsal med så olika eko-nomiska förutsättningar. Här i kammaren har flerapartier, inklusive Socialdemokraterna, varit överensom att detta lappverk av olika regler och olika ersätt-ningssystem är någonting vi måste komma bort ifrånså snabbt som möjligt. Det skapar sådana konstigasituationer ute i utbildningssamhället. Därför är detmärkligt att man nu helt plötsligt slår om och bryterenigheten om att försöka renodla systemet och i ställetkommer med alla dessa olika varianter av åtgärder.Nu har man i och för sig backat när det gällerN/T-stödet - man insåg själv hur orimligt det var ochbackade till svuxa. Men det är ändå motsägelsefullt.Direktiven till utredningen går ju i den andra riktning-en. Visserligen säger att vi inte kansitta och vänta på att en utredning skall skaka framförslag, men i samband med regeringsskiftet fanns detutredningsdirektiv klara, och om dem fanns det åt-minstone på vissa punkter en betydande enighet mel-lan de dåvarande regeringspartierna och Socialdemo-kraterna. Hade man önskat att det här skulle gå snabbthade man kunnat justera direktiven litet mindre ochsatt i gång utredningen omgående. kom det att tatid, så utredningen har inte kommit i gång förrän dethär året. Jag tycker därför inte att man kan skylla påatt utredningen försinkar det.När det gäller studiestöden måste vi komma till ensituation där vi har enhetliga studiestöd som fungerari olika situationer, både i konjunkturuppgångar och ikonjunkturnedgångar, så att vi inte behöver laboreramed många olika modeller.Anf. 75 Statsrådet ()replikHerr talman! Jag erkänner gärna att det är ett stortproblem när studerande sitter bredvid varandra medhelt olika ekonomiska förutsättningar för sina studieroch finansierar sina studier på väldigt olika nivåer.Jag tycker också att det är ett stort problem. Jag hop-pas att vi skall kunna lösa det problemet. Meni väntan på att vi kan göra det menar jag att vi ändåmåste göra vårt yttersta för att ha en arbetsmarknads-politik och en arbetsmarknadsutbildning som är såflexibel och effektiv som möjligt. Jag menar att ocksåhögskoleutbildning bör kunna användas av konjunk-turskäl - kunskapskraven i arbetslivet ökar i en sådantakt och till en sådan nivå att den traditionella arbets-marknadsutbildningen inte längre räcker till. I denutbildningen ifrågasätter vi inte att man går in i ut-bildningen på en nivå som motsvarar svux och svuxa,men när det gäller högskoleutbildning ifrågasätts det.Och jag kan förstå det. Men jag tror att om vi intevågar pröva också högskoleutbildning i det här sam-manhanget kommer vi inte att få ett utbildningssystemsom kan svara mot de krav som ställs i arbetslivet,och då riskerar vi att inte klara av att få ned den i dagmycket stora arbetslösheten.Anf. 76 () replikHerr talman! Jag tror att statsrådet tänker fel närhon säger att vi måste våga pröva, osv. Det som hän-der är ju att människor blir ännu mer tveksamma tillvad det är för villkor som gäller - det blir ännu merav taktiserande. Det resulterar i att man än mer sneg-lar på olika regelverk och system. Man sitter ochväntar och försöker söka bidrag via flera olika bi-dragssystem.När vi tittat tillbaka har vi hosCSN sett att det inte är helt ovanligt att mansöker både dubbla och tredubbla gånger i olika sys-tem för att försöka hitta det mest fördelaktiga.Det är inte säkert att alla stimulansåtgärder av denhär karaktären verkligen leder till att man når justdem som man skulle vilja ha till utbildning. Det ärmer fråga om att människor tittar på de ekonomiskavillkoren och låter dem styra valet av utbildningsvägoch utbildningsmodell. Jag är alltså inte säker på attdet leder rätt ens utbildningspolitiskt om man labore-rar med studiestöden.Jag kommer då tillbaka till att det viktigaste är attvi får möjlighet att renodla studiestöden till systemsom kan fungera både i uppgångslägen och i ned-gångslägen. Det måste vara det viktigaste. I avvaktanpå det tycker jag att man skall låta bli att laborera medallsköns extravaganser i det här systemet.Anf. 77 Statsrådet ()Herr talman! Om det vore så att regeringen hadeföreslagit ett permanent studiestöd för studerande pånaturvetenskapligt/teknisk utbildning på en nivå sommarkant skiljer sig från övriga högskolestuderandes,skulle jag ha kunnat hålla med . Vadregeringen har föreslagit är dock en tillfällig insats idet mycket speciella och svåra arbetsmarknadslägesom vi har. Det gäller 9 000 extra platser ochtvå intagningar, och , för en speciellgrupp människor som förmodligen annars inte skulleha gått den här utbildningen.Mot den bakgrunden skall vi föra diskussionen.Därför tycker jag inte att argumenthåller. Det här är ingen permanent lösning. Det här ären tillfällig lösning av arbetsmarknadsskäl. Jag tror attdet är viktigt att man inte är alltför rigid när manfunderar över de insatser som staten behöver göra föratt svara mot de kompetenskrav som finns och för attge alla de arbetslösa, som behöver utbildning och sommed hjälp av utbildning kan ta sig ur sin situation, enmöjlighet.Anf. 78 () replikHerr talman! Statsrådet frågar mig vemsom drabbas hårdast av höga räntor. Jag skall gärnasvara på den frågan. Det gör de som inte har någrapengar att låna ut till höga räntor.Jag kan i viss utsträckning dela statsrådets syn närdet gäller att finna en samstämmighet i studiemedels-systemen, studiestödssystemen. Här kommer t.ex.barntillägget in. För att kompensera just de här kvin-norna har vi också velat göra en höjning av studiestö-det från . Eftersom det inte accepteradesoch antogs, kommer vi att stöda de reservationer somvill ta bort barntillägget.Statsrådet anför att det finns arbetslösakvinnor som har det sämre, eftersom det inte finnsnågot barntillägg i a-kassan, vilket det inte gör. Detverkar som om det skulle vara ett argument för att allaskall få det lika dåligt. De här kvinnorna som stu-derar på komvux kommer att tvingas sluta studera ochgå på a-kassa i stället. I och med detta uppnår rege-ringen bara jämlikhet mellan två svaga grupper.Anf. 79 Statsrådet ()Herr talman! Om hade lyssnatuppmärksamt på mitt anförande skulle hon ha hört attjag sade att även om de som har a-kassa ellerutbildningsbidrag inte har något barntillägg och attflera av dem också kan vara ensamstående kvinnormed flera barn, är det självfallet ingen tröst för densom nu kommer att bli av med sitt barntillägg i svux.Men det är ändå ett perspektiv man bör komma ihågnär man målar upp effekterna av besparingarna.Självfallet är det smärtsamt för den som harett barntillägg och blir av med det. Självfallet slår dethårdast mot den som är ensamstående och den somhar flera barn. Vi måste se att det finns andra systemdär det kanske också skulle behövas ett stöd till barn-familjerna. Man bör också fundera över hur det stödetskall utformas på bästa sätt.Anf. 80 () replikHerr talman! Jag betvivlar inte alls goda uppsåt när det gäller dessa 9 000 platser.Däremot tror jag att hon begår det fundamentalamisstag som vi ganska ofta begår i politiken, nämli-gen att vi tror att vi kan lösa stora och långsiktigaproblem av ganska grundläggande karaktär medsnabba, enkla och tillfälliga lösningar.Jag tror att erfarenheterna från den spärrade hög-skolan - ett exempel som är ganska näraliggande -inte direkt talar för politiska ingenjörskonster somskall styra människor åt rätt håll. Hur godsint politi-ken än vill vara kommer den alltid att ligga litet efterde val som människor själva kommer att göra påutbildningsmarknaden. De människornas långsiktighetär betydligt större än långsiktigheten i den här kam-maren.Vi behöver långsiktigt hållbara motiv för attmänniskor skall gå på olika utbildningar. Det är trotsallt så att det som på lång sikt lönar sig på olika sätt ärdet som människor på eget bevåg kommer att satsapå. Det räcker med att se på utbildningsnivån här ikammaren för att inse att det inte i första hand ärhögre utbildning som har lönat sig. Det finns mångaandra exempel på samma sak. Man kommer aldrig attkunna kompensera det med aldrig så påhittiga ochdyra politiska initiativ.Jag tror att vi måste få en skola som avdramatise-rar steget över till högre utbildning. Det är en kata-strof på ett ganska grundläggande plan att vi på tolvår inte har lyckats få elever i grundskola och gymna-sieskola att känna att det är naturligt att läsa vidare.Bara en bråkdel i går vidare till högre utbild-ning. Trots att förutsättningarna är så goda för såmånga är vi på en lägre nivå än många andra länder.Detta är det stora problemet. Det stora problemet ärinte möjligheterna på kort sikt.Arbetsmarknaden är internationaliserad. Det gälleri extremt hög grad för tekniker. Om inte våra löneni-våer överensstämmer med andra länders kommer viinte att lyckas lösa det här på lång sikt. N/T-arvodettycker jag är ett exempel på hopkokspolitik. Tre mil-jarder kronor för 9 000 platser är för dyrt och fördåligt.Anf. 81 Statsrådet ()Herr talman! Jag tror självfallet inte att de förslagsom regeringen nu har lagt fram om särskilda sats-ningar på naturvetenskapligt-teknisk högre utbildningskulle lösa problemen på arbetsmarknaden eller attdet skulle täcka behovet av högre utbildning på detområdet. När vi ser stora brister och behov vore detfel om regeringen inte tog signalerna på allvar ochpresenterade förslag för att i alla fall i någon månpåverka, minska behoven och öka tillgängligheten.Ulf uttryckte sig vältaligt om behovetav att öka rekryteringen till högre utbildning. Hananser sig tydligen veta vilka åtgärder som skulle varamest verkningsfulla. Det är kanske är det som är för-klaringen till att den gedigna utredning som tillsattesav den förra socialdemokratiska regeringen, som skallarbeta fram förslag när det gäller just att bryta densociala snedrekryteringen till högre utbildning, harlegat nere . Den överlämnades till Utbild-ningsdepartementet som partikamrater huserade där. Den utredningenresulterade inte i någonting.Anf. 82 () replikHerr talman! Jag är rädd att man kan motiveranästa vilka kostnader som helst bara man hävdar attdet är fråga om arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Tremiljarder kronor är förvisso ovanligt litet pengar isammanhanget, men det är ovanligt mycket när manjämför med många andra saker som vi på ganska godagrunder sparar på.Redan i dag hävdar många bedömare - som kan-ske är mindre polemiska än vad vi är här - att merpengar satsas än vad vi på ett rationellt och vettigt sättkan använda oss av. Jag säger inte att politiker inteskall försöka ha ambitionen att lösa även kortsiktigaproblem. Men den korta sikten måste rimligen rimmamed den långa sikten. Då är det inte fler ryckighetervi behöver i den högre utbildningen utan tvärtom merlångsiktighet och stabilare spelregler.Anf. 83 Statsrådet ()Herr talman! Som säkert vet är ar-betsmarknadspolitiken också utsatt både för bespa-ringar och effektiviseringar. Arbetslösheten är dockinte gratis. Mot den bakgrunden måste man också sede satsningar som görs för att minska arbetslöshetenoch för att öka människors möjlighet att få arbete ochnäringslivets möjlighet att få tag i kompetent arbets-kraft.Anf. 84 ()replikHerr talman! Statsrådet har härsagt att de arbetslösa inte kan vänta. Det paradoxalaär dock att det inte är de arbetslösa som s-regeringensatsar på. av arbetsmarknads-politiska pengar skall användas utan att vi vet ett duggom hur mycket som kommer att komma arbetslösamänniskor till godo - i ett läge då det finns hundratu-sentals arbetslösa i vårt land.Det är mycket märkligt att utifrån en mittenposi-tion i politiken få konstatera att den socialdemokratis-ka regeringen snarare medverkar till att öka klyftornai samhället än till att utjämna dem. Vad drar ni ner påoch vad satsar ni på?