prot · GI0987 · 1995-04-06 00:00:00 — Vi vill minskasegregationen och skillnaderna i livsvillkoren samtstärka den demokratiska värdebasen i samhället utanatt återgå till centralstyrning som varken är rimligeller möjlig. Detta är motiven till att vi vill återinförasektorsbidraget till skolan.Sektorsbidragen tydliggör det nationella ansvaretför en sammanhållen likvärdig skola för alla utan attde på något sätt minskar kommunernas möjligheter attsjälva göra olika prioriteringar. Att återinföra sek-torsbidraget är också en garanti för att elever medsärskilda behov inte missgynnas. Fattiga kommunerskall inte frestas att använda pengarna till annat än devarit avsedda för.Att vuxna får vidkännas smärtsamma nedskär-ningar i välfärdssystemet kan ha karaktären av tempo-rära lösningar beroende på de finansiella svårigheter-na. De kan till en del kompenseras . Men att engeneration elever får sämre utbildning och därmedsämre livschanser är däremot oerhört mycket svårareatt rätta till senare.Jag yrkar därmed bifall till reser-vation nr 6.När det gäller vårt yrkande om en utredning meduppdraget att utvärdera och se över lärarutbildningenoch fortbildningen tycker vi att kravet i stort sett ärtillgodosett i och med den översyn som regeringen haraviserat. Det är viktigt att lärarna bättre lär känna deungas kulturer och verklighetsuppfattningar. De be-höver både grund- och fortbildning och ytterligareövning i kommunikation. Lärarnas professionalismkommer mindre att bestå i att förmedla kunskaper påett likartat sätt till alla elever och mer i att vägledaelever med mycket olika bakgrund, så att de medutgångspunkt från sina egna erfarenheter själva skallfinna den kunskap som är viktig just för dem. Lärarenkommer att bli mer av samtalslärare, katalysator ochhandledare i ett gemensamt kunskapssökande.Vi tycker också att lärarutbildningarna i högregrad borde fungera som resurscentrum för kommu-nerna och skolorna - ett resurscentrum där det bedrivsett aktivt forsknings- och utvecklingsarbete. Lärar-utbildningarna skulle också kunna initiera och med-verka till att debatten om skolans uppgifter i ett mo-dernt och öppet kunskaps- och mediasamhälle blirtydligare.Jag ställer mig givetvis bakom Vänsterpartietsövriga reservationer. Men jag yrkar inte bifall till demutan endast till reservation nr 6.Anf. 107 () replikHerr talman! Jag kunde bara inte låta bli att begärareplik när nämnde attvi hade gemensam uppfattning om betygens styrandeeffekt. Då vill jag bara betona att vi har dragit heltolika slutsatser. Min slutsats är att det är en insikt somgör det ännu viktigare att kriterierna utifrån vilka mansätter betyg måste vara öppna, på förhand kända ochmöjliga att diskutera och delge elever och föräldrar.De måste också bygga på en kunskapssyn där manstyr bort från detaljkunskaper till just det som jag sadei mitt anförande, till att frammana ett inlärande somleder fram till en förmåga att se helheter, sambandoch sammanhang.Det är det viktigaste, att skola, elever och föräld-rar får en insikt om att betygen är så styrande som defaktiskt är.Anf. 108 () replikHerr talman! Eftersom vi har debatterat den härfrågan tidigare är jag medveten om att vi har kommitfram till olika slutsatser.Jag tänker inte ta upp en ny betygsdebatt nu här ikammaren. Men menar man allvar med de mål somskolan har, nämligen fria självständigt tänkande kri-tiska individer som är aktiva, då hindrar betygssystem- hur de än ser ut - alltid den utvecklingen.Anf. 109 ()Herr talman! betänkandemed anledning av budgetpropositionen handlar påfal-lande mycket om skolans inre arbete. Det är naturligtatt det har blivit på det sättet. Såväl somgymnasiet och vuxenutbildningen genomgår nu storaoch omvälvande förändringar.Grundskolan har fått en ny organisation med enkraftig decentralisering. I kommunerna görs lokalaskolplaner, och på de enskilda skolorna arbetar manfram lokala arbetsplaner. Regeringen har varit åter-hållsam när det gäller förslag om ändringar i de nurådande förhållandena, och det är säkert klokt. Detsom skolan nu behöver mest av allt är arbetsro.Vi måste emellertid uppmärksamma att skolansförändringar har skett parallellt med att skolan hardrabbats av mycket stora nedskärningar, specielltunder den förra mandatperioden. Antalet elever perlärare har ökat och klasstorlekarna har ökat. Någraskolvärdinnor finns väl inte längre på skolorna. Fri-tidspedagogerna och antalet speciallärare har minskat.Detta medför naturligtvis ökade risker för att de barnsom behöver särskilt stöd inte kan få det. Barn medspeciella läs- och skrivsvårigheter lämnas utan till-räcklig hjälp och tillräckligt stöd. Risken för mobb-ning ökar osv.Dyslexifrågan har drivits energiskt av Miljöpartietbl.a. i en rad motioner. Men vi är inte ensamma omden frågan. Det finns ett stort intresse för dyslexifrå-gan, och den kommer att behandlas senare här i kam-maren, till hösten.Mobbningsfrågan däremot är en fråga där samtligapartier arbetar för en lösning. Och den frågan behand-las också i dagens betänkande.Kanske har varit det parti som hargått längst i kraven på en planmässig ordnad lösningav problemet i form av ett åtgärdsprogram motmobbning vid varje skola. Vi har krävt att ett sådantprogram mot mobbning skall finnas vid varje skola,ett program som engagerar personal, elever och för-äldrar. Vi har framfört det kravet i en särskild motionmed anledning av den aktuella propositionen. Jag kannu med glädje konstatera att vi i denna fråga kanställa oss bakom utskottets betänkande där det stårskrivet: "Utskottet finner det därför naturligt att dessafrågor behandlas i kommunernas skolplaner och för-utsätter att varje skola i sin arbetsplan har ett åt-gärdsprogram mot mobbning. "Ute i våra skolor finns upp emot 100 000 barnsom är mobboffer. Det finns vetenskapligt ut-prövade program mot mobbning, som har använts vidnågra svenska skolor och vid många skolor utanförSverige. Vi får nu genom det beslut som riksdagenfattar ett direkt uttalande att varje svensk skola för-väntas ha ett dylikt program mot mobbning.Det är vår förhoppning att vi inom en snar framtidskall få rapporter som visar att den tid när barn ärmobboffer är ett passerat stadium i svenskt skolvä-sende. Program mot mobbning har emellertid långtvidare effekter än så. Diskussionen om mobbnings-problemet i skolan kommer att ingå som ett naturligtled i skolans strävan att låta barn utvecklas till demo-kratisk medvetenhet med respekt för andra och sigsjälva.Det finns skäl att stanna vid demokratifrågan närvi betraktar den andra delen av den grundläggandeutbildningen, gymnasieutbildningen. Gymnasierefor-men gav oss en treårig gymnasieutbildning med yr-kesförberedande och studieförberedande utbildningarsamlade under ett och samma tak och med delvisgemensamma målsättningar. Den är delvis ett resultatav den förra regeringens samlade tankar kring skolanmed en stark tonvikt på ökad kunskapsnivå, betygs-styrd undervisning och med siktet inställt på avnä-marnas behov av kvalificerad arbetskraft.Den nya gymnasieskolan måste få en prövotid.Först med ledning av lärarnas och elevernas erfaren-heter kan vi ta nästa steg. En särskild kommitté,, skall samla och sammanställaerfarenheterna från den nya gymnasieskolan inför enkommande utvärdering.Direktiven till denna kommittés arbete återspeglaremellertid fokuseringen på kunskapsnivån och demålrelaterade betygen, och det är olyckligt. Gymna-sieskolan löper stor risk att bli ett instrument för öka-de klassklyftor, vilket naturligtvis inte var tänkt frånbörjan. Det kommer redan signaler om besvärandeskillnader i elevernas studiemotivation, självkänslaetc. mellan de yrkesinriktade programmen och kur-serna, de individuella programmen och de studieför-beredande utbildningarna.Vi borde ha lärt av tidigare erfarenheter. Vi minnsnär realskolan och folkskolan byttes ut mot enhetssko-lan och senare . Målet var då lika värdeoch likvärdig utbildning åt alla, oavsett om man gicken yrkesinriktad, praktisk utbildning eller en teoretisk.Misstaget var att man efterhärmade realskolan ochinte yrkesskolan när skolan stöptes om.En grupp kände främlingskap inför skolan. Densom hörde till denna grupp hade som regel lägre mo-tivation och lämnade skolan med en tydlig bild av sigsjälv som misslyckad eller utanför i en mängd avse-enden. Den andra gruppen gick vidare till högre ut-bildning vid gymnasiets teoretiska linjer. Samma typav misslyckande gjorde man för övrigt när man bygg-de ut och demokratiserade universiteten. Den socialasnedrekryteringen består än i dag.Herr talman! Den skola som vill se ären skola där eleverna får utvecklas till trygga, öppnamänniskor med god självtillit, människor som finneren glädje i att söka ny kunskap. Och de skall natur-ligtvis ha goda baskunskaper i läsning, skrivning ochräkning tillägnade i takt efter förmåga och utan värde-rande konkurrens med sina kamrater.Miljöpartiet vill därför att dessa aspekter specielltuppmärksammas i den kommitté som skall följa ochutvärdera den nya gymnasieskolan. Vi har därförföreslagit tilläggsdirektiv i denna riktning i en särskildmotion. Jag yrkar bifall till reservation 12 vid mom.15 om tilläggsdirektiv till Gymnasiekommittén.Herr talman! Så något om vuxenutbild-ningen. Med den höga arbetslöshet som råder befin-ner sig vuxenutbildningen i en alldeles speciell situa-tion. Pengar för utbildning av arbetslösa utgör enmycket stor förstärkning av vuxenutbildningen i lan-det.För att dessa medel skall kunna användas så ef-fektivt som möjligt föreslår att de inteskall ligga och flyta som en resurs som vid olika till-fällen med kort varsel delas ut för olika tillfälligautbildningar utan i stället direkt skall styras över tillt.ex. komvux och vissa folkhögskolor, så att de kaningå i den långsiktiga planeringen av deras verksam-heter. Det ger bättre kvalitet och mer för pengarnasamt hindrar att dessa skolors verksamhet bryts sön-der genom alltför ryckiga snabbåtgärder. Vi anserockså att det nu är rätt tidpunkt att styra in Sverigemot en hållbar utveckling. Därför bör fler utbildningarta sikte på det genom olika miljöinriktade utbildning-ar.Jag yrkar bifall till reservationerna 45, 46 och 48under mom. 56, 57 och 59.Till sist: Frågor om invandrarutbildning ochhemspråksundervisning kommer att tas upp i ett sena-re sammanhang, varför jag nu kan lämna dem därhän.Lärarutbildningen däremot uppmärksammas i betän-kandet. Vi vill starkt understryka, som också står ibetänkandet, att behovet av en anpassning av lärar-utbildningen till den nya skolan är mycket stort. Lä-rarutbildningen har sackat efter. Flera av de nya vikti-ga momenten bör få en framskjuten plats i den nyalärarutbildningen, t.ex. kunskap om dyslexi, kunskapom organiserade elevobservationer och deras an-vändning vid utvecklingssamtal med föräldrarna,teknik vid utformande av åtgärdsprogram för enskildaelever etc.Handikappfrågorna är en annan viktig del, sombehandlats relativt väl i regeringens förslag men somockså bör få plats i lärarutbildningen, inte minst närdet gäller kunskap om olika hjälpmedel för handikap-pade.Anf. 110 ()Herr talman! Bästa kolleger i utbild-ningsutskottet! Även om man inte kan tro det, medtanke på de tomma stolarna i kammaren, finns det ettväldigt stort intresse för skolfrågor i . Detfinns också många olika åsikter om hur vi skall lösaolika delfrågor av större och mindre karaktär på bästasätt. Det visar det antal reservationer som är fogadetill betänkandet, 50 reservationer. Jag har ensam ellertillsammans med representanter för ett eller fleraandra partier reserverat mig på 15 punkter. Av hänsyntill arbetssituationen i kammaren tänker jag bara yrkabifall till reservationerna 2, 13, 16 och 26. Det bety-der självklart inte att vi kristdemokrater inte står bak-om även de övriga elva reservationer som vi finnsmed på. Jag hoppas att jag kan återkomma och fåbredare stöd för en del av defrågor som berörs i dem.I dag tänker jag ägna mig åt den ekonomiska si-tuationen i kommunerna, som naturligtvis påverkarskolorna, lärarnas roll, elevernas och föräldrarnasmöjlighet till inflytande, och så har jag några syn-punkter på utvecklingen av gymnasieskolan.Det är inte alltid lätt att förena sina visioner meden krass ekonomisk verklighet. Det gäller inom allaområden, skolan är inget undantag.I regeringens budgetproposition har grundskolanoch motsvarande skolformer undantagits från bespa-ringar. Den prioriteringen tycker vi kristdemokrater ärhelt riktig. Men fick vi höra i den ekonomiskadebatten i går att kommunerna inte kommer att kom-penseras för de dryga 7 miljarder som de kommer attgå miste om i och med att avdragsrätten för egenav-gifter införs.Det finns inga sektorsbidrag till skolan längre. Hurkan regeringen då garantera att kommunerna intetvingas genomföra en del av sitt nya stora sparbetingpå område? Det skulle jag gärna vilja hasvar på här . Jag tror inte att jag är ensam om attvilja ha svar på det. Jag är säkert i gott sällskap medett antal hårt trängda socialdemokratiska kommunal-råd, som gärna vill veta hur regeringen har tänkt närden lovat undanta från besparingar sam-tidigt som kommunkassorna krymper så drastiskt. Attöverlåta till kommunpolitikerna att välja mellan attdömas för brott mot barnomsorgslagen för att de inteklarar att bygga upp barnomsorgen och att bryta sinregerings löften i budgetpropositionen om att fredagrundskolan är inte särskilt snyggt. Tala om att väljamellan Skylla och Karybdis.Det sägs en del saker i propositionen som jag trorfår en del lärare att höja på ögonbrynen. Det står t.ex.att om elever har inlärningssvårigheter kan det beropå att de inte är tillräckligt motiverade. Det måstevara en aha-upplevelse för läraren att få veta det frånhögsta ort. Hela undervisningen går ju ut på att moti-vera sina elever. Precis som inom alla andra yrkenfinns det också bland lärarna de som inte lägger nertillräcklig energi i jobbet, men en överväldigandemajoritet av lärarna utför ett helt fantastiskt var-dagsarbete som de tyvärr får alldeles för liten förstå-else och uppskattning för. De förväntas delta i det enaförändringsarbetet efter det andra som vi politikerålägger dem, som de får större undervis-ningsgrupper, färre andra vuxna i skolan och fler ochfler elever med olika typer av sociala problem. Det ärdags att börja se lärarna som den stora resurs som deär i skolan och ge dem vettiga möjligheter att utveck-las i sitt arbete. Läraryrkets status måste höjas genomatt deras arbete med det som vi alltid säger vara detviktigaste som vi har, våra barn, uppvärderas kraftigt.De förslag som framförts i flera motioner om attförbättra lärarutbildningen och fortbildningen haravstyrkts med motiveringen att det skall göras enöversyn av lärarutbildningen. Då är det nödvändigt attden översynen genomförs snabbt, för det är bråttommed en del av förslagen. Det gäller t.ex. utbildning iteknik och informationsteknik. Alla lärare behöver haen teknisk allmänbildning och insikt om teknikensbetydelse och användbarhet i vardagslivet, inte minstdärför att en ökad verklighetsanknytning kan stimule-ra till nya arbetssätt i undervisningen.När det gäller kunskaper i informationsteknik ris-kerar vi att vi får en situation där många elever kanmer än sina lärare, om inte fortbildningen kommer igång . Det är naturligtvis också viktigt föreleverna att de får undervisning i datahantering. Detmåste komma i gång på bred front. Annars kommerklyftorna att växa mellan dem som får och dem sominte får tillgång till den kunskapen. Att fler karriärvä-gar öppnas för lärarna och att någon typ av lärarlegi-timation införs är också åtgärder som kan leda tillökad motivation och stimulans för lärarna och stärkaderas ställning. När vi har legitimerade tandläkare,läkare, sjukgymnaster osv. är det väl lika motiveratmed t.ex. legitimerade grundskollärare. Det här ärsynpunkter som jag hoppas kommer att tas upp ochbearbetas i översynen av lärarutbildning så att rege-ringen kan komma med förslag till inom eninte alltför lång framtid. Stimulans och utvecklings-möjligheter och moraliskt stöd för lärarna är en nöd-vändig utgångspunkt för allt förändringsarbete i sko-lan.En lika viktig fråga är elev- och föräldrainflytan-det i skolan. Jag glömmer aldrig när jag besökteSchool of Choice i . Detvar en skola i , i slumkvarteren, med elevermed de allra sämsta utgångspunkter: dåliga bostäder,splittrade familjer, missbruk, hög frekvens av hiv ochaids. Men skolan var som en lugn oas. Det var en lugnoch positiv miljö och engagerade lärare. Det rektornoch andra som visade oss runt upprepade hela tidenvar att framgången berodde på samarbetet med hem-men. Det var som sagt inga vanliga medelklassfamil-jer det handlade om. Ändå var alla föräldrar med ochtog ansvar, påverkade utvecklingen i skolan. Detökade också elevernas inflytande och påverkansmöj-ligheter. Det sågs som någonting helt självklart att allasom fanns i skolan också skulle vara med och påver-ka. Det här har vi varit alldeles för dåliga på i Sveri-ge. Vi har diskuterat frågan länge, men ingentinghänder. Senast har frågan diskuterats i en rapport medtiteln . Det säger egentligen vad det handlar om.De allra flesta föräldrar vill ta ett större ansvar försina barns utveckling, också sedan de har börjat sko-lan. Men det förutsätter också att de får inflytande,inte bara information. Det handlar inte alls om attföräldrarna skall träda lärarnas professionalism förnär utan om ett förtroendefullt samarbete, där olikainfallsvinklar befruktar varandra och där barnensbästa är utgångspunkten.Vi kristdemokrater tycker att det är dags att för-äldrarna får en lagfäst rätt till inflytande i skolan,eftersom de uttalanden som har gjorts och de mindreförändringar av kommunallagen som har genomförtsför att förbättra föräldrarnas möjligheter uppenbarli-gen inte har räckt till. Det är märkligt, för det härkravet ställde socialdemokraterna också under denförra mandatperioden. Men väljer ni att avstyrkade motioner som kräver den här rätten och stoppar istället in frågan i den nya utredningen om skolans inrearbete. Vad väntar vi på, när det finns enmajoritet för förslaget här i ?Jag är övertygad om att det är elever, föräldrar ochlärare som tillsammans kan stå för den förnyelse avskolans inre arbete som regeringen och många andraefterlyser. Det som krävs är att defår förtroende från huvudmännen att ta ett gemensamtansvar. Vi kristdemokrater är beredda att ge dem detnu.På gymnasieskolans område har förändringarnavarit stora . Det har vi redan konstate-rat här . Att följderna av de förändringarna följsupp i en kommitté är nödvändigt och positivt. Riskenär bara att alla förändringar som föreslås, och somskulle kunna genomföras , skjuts på framti-den med hänvisning till att den här kommittén arbetar.Det gäller förslag till åtgärder för att förbättra rekry-teringen till industriprogrammet, åtgärder för att fåfler ungdomar att genomgå gymnasieutbildning ochförslaget att inrätta ett nationellt program med speciellinriktning på företagande.Det här är förändringar som vi kristdemokrater harmotionerat om och som vi tror att det skulle varamöjligt att genomföra. Vi vet att det finnsett uttalat behov av de här förändringarna. Vi skulleönska att regeringen lade fram förslag utan att inväntakommitténs arbete.Anf. 111 ()Herr talman! Jag börjar med att yrka bifall tillhemställan i betänkande UbU10 i dess helhet ochavslag på motionerna.Jag kommer att ta upp frågan om gymnasieskolanoch komvux och kommer att taupp bl.a. och lärarutbildningen.Utbildning är en investering för framtiden. Därförkänns det mycket tillfredsställande med regeringensförslag vad gäller satsning på gymnasie-, komvux-och basårsplatser. Totalt innebär det 58 500 platsertill en kostnad av 1,582 miljarder.Utskottet vill framhålla vikten av att utbildnings-åtgärder används i så stor omfattning som möjligt föratt bekämpa arbetslösheten. Utskottet vill liksomregeringen och motionärerna markera att de statligabidragen skall användas för utbildningssatsningarutöver det ordinarie utbudet inom komvux.Utskottet stöder förslaget att förlägga 1 500 s.k.basårsplatser inom komvux. Därigenom kan en bättregeografisk spridning åstadkommas. Utskottet förutsät-ter att ett nära samarbete mellan komvux, universite-ten och högskolorna etableras vad gäller denna ut-bildning. Utskottet utgår från att möjligheterna över-vägs att erbjuda de elever som genomgår utbildning iden kommunala vuxenutbildningens regi garanti plats vid högskoleutbildning motsvarande denordning som tillämpas vid universitet och högskolor.I år, , fullföljs gymnasierefor-men. Alla elever tas nu in i den nya treåriga gymna-sieskolan.När beslutet om den nya gymnasieskolan fattades iriksdagen framfördes en del farhågor om reformen.Därför kändes det angeläget att tillsätta en parlamen-tarisk utredning som skulle följa utvecklingen i gym-nasieskolan.Sedan hösten 1994 är ordföranden i utbildningsut-skottet, , även ordförande i den kommit-tén.Kommittén skall följa bl.a. i vilken utsträckningmålet att alla ungdomar skall få en fullständig gym-nasieutbildning nås, effekterna av den höjda ambi-tionsnivån inom de yrkesförberedande utbildningarnaoch hur undervisningen i kärnämnena utvecklas för attfrämja elevernas studieresultat.Rekryteringen till industriprogrammet behandlas iflera motioner. Utskottet finner det i likhet med rege-ringen angeläget att en analys görs av orsakerna till attintresset för industriprogrammet är så lågt.Utskottet utgår från att det i den översyn somkommer att ske inom görsen djupgående analys och att man därvid lägger insynpunkter som framförts i motionerna. Det är natur-ligtvis viktigt att efterfråga avnämarnas krav ochönskemål på utbildningen.En lika viktig del i analysen bör vara att undersökaom det svaga intresset från ungdomarnas sida kan hasin orsak i hur t.ex. ungdomar uppfattar arbetsmiljöoch liknande inom industrisektorn, dvs. sådana orsa-ker som inte skolan kan råda över.Regeringen framhåller i propositionen att behovetav vuxenutbildning både ur arbetsmarknadssynpunkt,ett livslångt lärande och förändringar i samhälletunderstryker vikten av att en översyn av vuxenut-bildningsområdet sker. Översynen skall bl.a. ge un-derlag för att fastställa vuxenutbildningens framtidautveckling och omfattning.Utskottet ställer sig mycket positivt till att enöversyn görs och utgår ifrån att även finansieringsfrå-gor kommer att ingå i utredningsuppdraget. Därmedkommer en del frågor som tagits upp av motionäreratt belysas.Herr talman! I tre motioner tas medelstilldelningentill i upp. I samtliga motionerförordas att Teknikens hus även fortsättningsvis börsärbehandlas och erhålla öronmärkta medel.Teknikens hus i har sedan budgetåret1991/92 fått särskilda medel avsatta för sin fortbild-ningsverksamhet inom ramen för fortbildningsansla-get. Utskottet delar regeringens bedömning att verk-samheten som bedrivs av Teknikens hus är viktig ochvärdefull, men anser i likhet med regeringen att med-len fortsättningsvis bör ingå i de medel som dispone-ras av för fortbildningsverksamhet. Tekni-kens hus verksamhet är nu väl utvecklad och har gottrenommé, vilket också är medvetet om.Anf. 112 () replikHerr talman! Jag skall ta upp ett par frågor fråndet inledningsanförande jag höll och som vi inte ficksvar på, är bra, tycker jag, att man satsar på kunskaps-och kompetensutveckling av människor när vi har högarbetslöshet. Men dilemmat är litet grand att man frånregeringens sida plockar över pengar som avsatts avarbetsmarknadspolitiska skäl till Utbildningsdeparte-mentet och satsar på traditionella utbildningar. Det ärstudieförbund, folkhögskoleplatser och komvuxplat-ser. Erfarenheten visar att det finns en del problemmed detta.Först och främst kan man när det gäller komvux-platserna i vissa fall diskutera om de skall ingå i denreguljära utbildningen eller inte. Därtill kan manifrågasätta delar av de utvärderingar som gjorts närdet gäller folkhögskoleplatserna. Det gäller faktisktkvaliteten, för man har byggt ut dem så mycket desenaste åren.Vi har för vår del lagt fram ett förslag om att manskall satsa mer på en kvalificerad eftergymnasialutbildning.