prot · GI0980 · 1995-03-28 00:00:00 — har frågat mig när di-rektiven till en utredning om vård och stöd till barnoch ungdomar med psykiska störningar beräknaskomma och när utredningen skall tillsättas.Utkast och direktiv har tagits fram inom Socialde-partementet och är ute på delning.Med hänsyn tagen till delningstiden, inarbetande avsynpunkter m.m. beräknar jag att regeringen kommeratt kunna besluta om utredningen före utgången avapril månad.Anf. 20 ()Fru talman! Jag vill tacka socialministern för sva-ret på min fråga. Jag välkomnar att direktiven snart ärklara och att utredningen kan tillsättas.Jag kan också konstatera att det hela har tagit långtid. Jag hoppas att socialministern är villig att tillståatt det har tagit alltför . Det rör sig omkring ettår från det att fattade sitt beslut till dess attutredningen är tillsatt. Det förhållningssättet och denlånga handläggningstiden tycker jag inte att riksdagenbör kunna acceptera i fortsättningen.Jag vill också understryka att det är viktigt att ut-redningen blir parlamentariskt tillsatt, att vi från olikapartier kan tillsätta var sin representant så att det bliren allsidig belysning.Slutligen är det angeläget att utredningen kommeri gång snabbt och att det utfärdas sådana direktiv somgör att den kan agera med stora resur-ser, eftersom det rör sig om ett väldigt eftersatt områ-de. Det var just det som socialutskottet konstaterade ivåras, att den psykiska hälsan för barn och ungdom ärminst sagt lika eftersatt som när det gäller vuxna.Anf. 21 Socialminister ()Fru talman! Jag kan hålla med omatt det inte är rimligt att man väntar så länge på att enkommitté skall tillsättas. Det finns naturligtvis bak-omliggande skäl till det. kommer utredningen igång, och jag skall ta till mig de synpunkter som EvaZetterberg har när det gäller sammansättningen.Anf. 22 ()Fru talman! Jag vill bara tillägga att efter det attriksdagen fattade beslutet har det kommit ytterligaresignaler från landets BUP- och BPU-kliniker om hurandelen barn med psykiska problem ökar.Senast i går hörde jag från förskolepsykologer iMalmö, där man har gjort en stor kartläggning avförskolebarn, att gruppen med barn som behöversärskilt stöd ökar. Möjligheterna att ge sådant stöd tillbarn som inte har fysiska utan psykiska hinder harvarit mycket begränsade.Jag hoppas att utredningen kommer i gång snartoch att den kan göra ett bra arbete.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1994/95:388 om sekretessenoch akutsjukvården för flyktingarAnf. 23 Socialminister ()Fru talman! har frågat mig om jagavser att klargöra att rätten till kostnadsfri akutsjuk-vård för flyktingar innefattar förberedelser för för-lossning samt aborter utan risk för att personal skallbryta mot sekretesslagen.Jag vill då först klargöra vissa bestämmelser omflyktingars rätt till hälso- och sjukvård. Flyktingarsom beviljats permanent uppehållstillstånd i Sverigehar samma rätt till hälso- och sjukvård som andramänniskor som är bosatta här.För mottagande av asylsökande som är registrera-de vid en förläggning och vistas i under dentid som de väntar på beslut i tillståndsfrågan gällersärskild lagstiftning. Mottagandet av asylsökanderegleras i lag (1994:137) om mottagande av asylsö-kande m.fl.Vuxna asylsökande som omfattas av denna lag gesomedelbar vård och vård som inte kan anstå, mödra-hälsovård, förlossningsvård, preventivmedelsrådgiv-ning, vård vid abort och vård och åtgärder enligtsmittskyddslagen samt omedelbar tandvård och tand-vård som inte kan anstå. För besök hos läkare ellertandläkare får den asylsökande betala en vårdavgift på50 kronor förutsatt att vården ges av en läkare ellertandläkare som har anvisat eller inomden offentliga primärvården. Förebyggande barn- ochmödravård som ges inom den offentliga vården ärkostnadsfri för den asylsökande liksom förlossnings-vård. Staten lämnar ersättning till vårdgivaren.När det gäller asylsökande barn som är under 18år har de i princip rätt till samma hälso- och sjukvårdsamt tandvård som bosatta barn. Också för denna vårdlämnas statlig ersättning.Landstingens skyldighet att erbjuda hälso- ochsjukvård är fastlagd i hälso- och sjukvårdslagen. Av4 § följer att landstingen skall erbjuda omedelbarhälso- och sjukvård åt den som vistas inom lands-tinget utan att vara bosatt där. Det innebär att lands-tinget har en skyldighet att ge sådan vård även till enutlänning som håller sig gömd.Utlänningar som håller sig undan så att ett beslutom avvisning eller utvisning inte kan verkställas harinte rätt till ekonomiskt bistånd för sitt uppehälle, ochInvandrarverket ersätter inte heller eventuella vård-kostnader som uppstår . Detta innebäratt det i praktiken blir landstingen som får stå förkostnaderna för akutsjukvård för dessa utlänningar.Hälso- och sjukvårdspersonalen kan också ge så-dan vård utan att bryta mot sekretesslagen, då dessbestämmelser inom hälso- och sjukvården och fördess personal innebär att personalen inte får lämnauppgift om enskilds hälsotillstånd eller andra person-liga förhållanden.Men detta innebär inte att personalen alltid kanskydda den som håller sig gömd genom att förneka atthan eller hon behandlas på vårdinrättningen. Hälso-och sjukvårdspersonalen är enligt lag (1994:953) omåliggande för personal inom hälso- och sjukvårdenskyldiga att lämna ut uppgifter om någon vistas på ensjukvårdsinrättning om det begärs av bl.a. domstol,åklagar- eller polismyndighet. Å andra sidan finns detinte någon skyldighet för hälso- och sjukvårdsperso-nalen att på eget initiativ underrätta t.ex. polisen omdetta.Anf. 24 ()Fru talman! Jag vill tacka för svaretäven på den här frågan. Det finns relativt klara linjernär det gäller frågan om akutsjukvård för asylsökandeflyktingar. Det har också kommit en skriftmed allmänna råd från Socialstyrelsen.Däremot uppfattar jag problemen som störst - detfinns problem även på andra områden - när det gällerflyktingar som har fått avvisningsbeslut men som avolika skäl håller sig gömda. har säkertklart för sig den debatt som har förts inom landstingeti . Från mödrahälsovården i bl.a. Hallundahar man gjort oss politiker uppmärksamma på hursvårt personalen kan ha det i den konkreta situationen.Det har inte funnits klara riktlinjer om att personaleninte är skyldig att bryta mot sekretessen. Först på ettmycket sent stadium har det kommit besked om attpersonalen har all rätt att ge denna sjukvård utan attför den skull bryta mot sekretessen. Däremot framgårdet tydligt att man, om man blir anmodad, är tvungenatt lämna ut uppgifter till polis och åklagare.Den fråga som är oerhört väsentlig och som kvar-står gäller kostnaden. I praktiken förhindrar man pågrund av kostnaden att asylsökande och utlänningarmed avvisningsbeslut får akutsjukvård, exempelvisvid förlossning, vid abort eller vid nödvändiga besökefter förlossning. Det har i ett flertal fall hänt att flyk-tingar har avvisats på grund av kostnaden, att manfrån sjukhusets sida inte har kunnat betala en absolutnödvändig och mycket akut insats. Det är just på detområdet som jag menar att borde gå utoch informera landstingen om att de har den möjlighe-ten och därför borde kunna ge den sjukvård somkrävs.Anf. 25 Socialminister ()Fru talman! Mödrahälsovård och barnhälsovård ärju kostnadsfria för asylsökande. Vid akuta sjukdoms-fall, t.ex. om man står inför en förlossning och kankonstatera att kvinnan är i ett sådant skick att hon intekan genomföra förlossningen utan förberedande för-lossningsvård, bör man också ge en sådan förloss-ningsvård.Jag håller med om att det däremotär ett problem med det som vi normalt menar medförberedande mödrahälsovård, dvs. att de blivandemammorna börjar att besöka mödrahälsovårdenmycket tidigt i graviditeten. Detta kan då inte ansessom uppgift, eftersom det inte handlarom akut vård utan om förberedande vård. Jag är pådet klara med att detta är en svår gränsdragning.Ett annat svårt gränsdragningsfall är när man på-börjar en akut förberedande förlossningsförberedandevård. Då måste man besöka sjukhuset . Ärman då en gömd flykting innebär detta naturligtvis måste bli synlig för att kunna komma till sjuk-vården. Personalen är då i och för sig inte skyldig attanmäla detta, men det är klart att det innebär en syn-lighet.Bakgrunden är naturligtvis att det finns personersom håller sig gömda. Det är inte så enkelt att skrivaregler för hur man skall hantera sådana situationer därpersoner egentligen inte har rätt att vistas i Sverige.Anf. 26 ()Fru talman! Nej, det är sannolikt inte enkelt,. Det är väldigt svåra situationer sompersonal och framför allt flyktingar befinner sig i. Detär av stor betydelse att kvinnor får gå på förberedandemödrahälsovård för att man skall kunna undvika destora problem som ibland kan uppstå vid förlossning.Det är skyldighet att erbjuda den sjukvårdsom man kan ställa upp med.Det är definitivt ett problem att det i vissa fall harvarit kostnaden som har varit det avgörande. Det finnskonkreta exempel på hur kvinnor har vänt sig tillsjukhus och blivit upplysta om att de då har varittvungna att betala för ett läkarbesök och300 kronor för ett besök hos barnmorska.Detta medför att de enskilda personerna hamnar ien oerhört svår situation. Man kan i och för sig se tilldet juridiska dilemmat, att dessa personer inte har rättatt vistas i landet. Men det moraliska dilemmat förpersonalen är väldigt uppenbart liksom den hälsorisksom personerna utsätts för på grund av uteblivenbehandling. Eller hur?Anf. 27 Socialminister ()Fru talman! Vad nu gör är att honvidgar begreppet akut vård till att omfatta hälsovård ivid mening. Jag anser att man enligt 4 § i hälso- ochsjukvårdslagen skall ge akut vård. Jag sträcker migganska långt när jag säger att till akut vård skall manockså kunna räkna sådan förberedande förlossnings-vård som innebär att det går att genomföra en för-lossning utan risk för mor och barn. Men det är intedetsamma som att man i akut vård kan föra in det somvi menar med mödrahälsovård. Då kommer mandefinitivt in i diskussionen om att vårdtagaren saknaruppehållstillstånd, att hon inte är asylsökande utan harfått ett avvisningsbeslut.Men enligt 4 § i hälso- och sjukvårdslagen skallman ge akut vård, och det bör landstingen ge.Anf. 28 ()Fru talman! Det är alldeles riktigt. Vi har olikauppfattning om den saken, . Jag anseratt det för kvinnans hälsas skull borde ingå även detsom vi vanligtvis kallar för normal mödrahälsovård ibegreppet akut vård.Men jag vill återgå till frågan där jag hoppas att viär överens, nämligen frågan om riktig akutsjukvårdsom kan bestå av aborter och vård i samband medförlossning. Hur kommer att gå vidaremed den frågan? Kvinnor har uppenbarligen krävts på1 för ett läkarbesök, pengar som de defi-nitivt inte har och en kostnad som gör att de har av-stått från ett nödvändigt läkarbesök.Anf. 29 Socialminister ()Fru talman! Så som jag tolkar sjuk- och hälso-vårdslagen är man i landstingen skyldig att ge akuthälso- och sjukvård vid akuta tillstånd.Jag inser att det som berättar om ärgränsdragningsfall. Men jag har inte varit i kontaktmed de fall som här redovisar. Det ärklart att vi får titta på dessa fall.Men utgångspunkten för vår diskussion måste varaalldeles klar. Vi talar om personer, utlänningar, sominte skall vistas i . De har fått ett utvisnings-eller avvisningsbeslut. Att vidga rätten till hälso- ochsjukvård till att omfatta personer i en sådan situationutanför akutvården tycker jag inte att man skall göra.Då leder vi in oss själva i en ganska orimlig situation.Men om det är så som säger när detgäller kostnadsaspekten får vi gå in och se över densärskilda frågan.Anf. 30 ()Fru talman! Avslutningsvis vill jag då bara tala omför att jag skall se till att Socialdepar-tementet får allt det material som finns på detta områ-de. Jag uppmanar också till besök t.ex. i där det här har förekommit. Det finns ävenskriftligt dokumenterat.Det är min förhoppning att kommeratt se över det här ordentligt. till omfattningen ärdetta inte ett stort problem, men för de flyktingar ochden personal som berörs är det ett stort problem.Anf. 31 Socialminister ()Fru talman! En del av problemen röjs undan ge-nom att man tar till sig det som står i sekretesslagenoch genom att man använder det som står i hälso- ochsjukvårdslagen på ett adekvat sätt.De övriga exempel som tar upp därdet har förekommit diskussioner kring kostnader närdet har gällt annan vård än akutvård får jag titta på isärskild ordning.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på frågorna 1994/95:378, 379 och 393om ÖresundsbronAnf. 32 Kommunikationsminister ()Fru talman! har frågat mig omjag avser att ge en omedelbar redovisning av bropro-jektets ekonomi så som förutsätts i trafikutskottetsbetänkande /95:TU2.Kerstin Warnerbring har frågat mig vilka åtgärdersom regeringen avser vidta med tanke på de förändra-de ekonomiska förutsättningarna i Öresundsbroprojek-tet.Per-Ola har frågat finansminister om han ämnar efterhöra Riksgäldskontoretsbedömning av risken för att skattebetalarna får trädain för att finansiera bron.Eftersom ansvaret i regeringen är så fördelat attdet är jag som svarar för frågor om Öresundsbronkommer jag att besvara även frågatill har också valt att besvara frågorna i ett sam-manhang.Öresundsbroprojektets ekonomiska kalkyler på-verkas av ett flertal olika komponenter. En av dessakomponenter är byggkostnaden. Andra komponenter ikalkylen är den ränta som kommer att belasta de lånsom tas upp för projektet och de intäkter som kommeratt erhållas från trafiken på bron.För någon vecka sedan öppnades anbuden på deförsta två entreprenaderna på . Anbudenomfattade dels en sänktunnel i Drogdensundet, delsmuddringen och uppfyllnad av de konstgjorda öarnasöder om låg det lägsta anbudet på tunneln ca15 % över budgetförutsättningarna, medan anbudenpå muddring och uppfyllnad i stort sett låg i linje medbudgetförutsättningarna.Eventuella fördyringar av förbindelsen jämförtmed budget samt eventuella avvikelser från budgetnär det gäller andra komponenter i kalkylen för pro-jektet innebär att projektets återbetalningstid förlängsjämfört med vad som är kalkylerat.Jag anser det dock vara för tidigt att dra någ-ra alltför långtgående slutsatser av givna an-bud. i vår och kommer ytter-ligare anbud att öppnas och granskas. Först när enhelhetsbild finns av givna anbud kan jag bilda mig enfullständig uppfattning om projektets byggkostnad.Jag kommer därför inte att vidta några särskilda åt-gärder med anledning av de anbud som offent-liggjorts. Jag är däremot beredd att för riksda-gen redovisa en samlad bedömning av projektetsekonomiska förutsättningar med hänsyn till givnaanbud.Anf. 33 ()Fru talman! Jag ber att få tacka kommunika-tionsministern för svaret på mina två frågor. Men jagmåste säga att jag är långtifrån nöjd. Egentligen sägerkommunikationsministern "vänta och se". Jag tycker,med tanke på ekonomiskautveckling, att det är att ta litet för lätt på saken attvänta och se. Jag tycker nog att kommunikationsmi-nistern på denna punkt visar en aningslös attityd.När man nu via medierna har fått ta del av de an-bud som har lämnats in, visar det sig att byggföreta-gen har lagt anbud som innebär kostnader för bygg-projektet långt utöver konsortiets beräkningar. Blir detresultatet, innebär det att man spelar hasard medskattebetalarnas pengar. Därför tycker jag att det vorerimligt att kommunikationsministern löpande redovi-sade inför hur projektet utvecklas ekono-miskt.Nu skall vi alltså vänta . Jag kan förståatt man får en helhetsbild först , men jagtycker att kommunikationsministern under resansgång borde göra redovisningar för riksdagen.Dessutom föreligger det en uppenbar risk för attskattebetalarna får betala det här kalaset, genom denstatliga kreditgaranti som staten har iklätt sig. Jagtycker att kommunikationsministern borde, om fi-nansministern inte gör det, efterhöra hur ser på de statliga garantier som staten iklättsig och efterhöra risken för att de måste lösas in. Detmåste också bedömas i den fortsatta hanteringen avhela frågan.Jag vill upprepa min fråga: Avser man från rege-ringens sida att efterhöra uppfatt-ning i denna fråga?Anf. 34 ()Fru talman! Först och främst vill jag tacka kom-munikationsministern för svaret. Men kommunika-tionsministern har säkert redan förstått att inte hellerjag är nöjd med detta svar.Projektets ekonomiska förutsättningar är inte baraberoende av anbudsgivningen, även om det råkar varaden som är mest aktuell just . Jag har ju redan tidi-gare tyckt att regeringen borde vidta åtgärder ochredovisa för vad som händer under tidensom projektet håller på. Om någon enda av budgetensförutsättningar spricker, måste ju och Dan-mark tillskjuta pengar i ett tidigt skede. Annars kom-mer att hamna i skuldfällan,dvs. att räntorna blir större än intäkterna redan frånbörjan.De budgetförutsättningar som redan har fått oer-hört skarp kritik är ju både beräkningarna av realrän-tan och beräkningarna av det antal bilar som skalltrafikera bron och alltså betala den. Då skall vi kom-ma ihåg att realräntan i verkligheten fortfarande ärnästan dubbelt så hög som den är i budgetförutsätt-ningarna. Det har dessutom visat sigatt trafikströmmarna till minskar i stället förökar, såsom förutsättningarna i budgeten är.Om kalkylen över huvud taget skall hålla måsteräntorna gå ned, trafiken öka och tidsplanen för byg-get hålla. Det här verkar fullständigt omöjligt. Hurskall vi få svenska folket att i dagens ekonomiska lägeacceptera alla nedskärningar som måste göras, närman anser att skall vara med ochbekosta detta enorma miljardprojekt?Anf. 35 Kommunikationsminister ()Fru talman! Om man skall göra en redovisning avriskerna varje gång man öppnar ett anbud, innebär detatt bilden av hela detta stora projekt blir väldigt kons-tig. Jag vidhåller att vi , efter sommarens an-budsöppning, kan se helheten och att det då är rimligtatt göra denna redovisning för . Det ärsjälvklart att man då, tillsammans med Riksgäldskon-toret, skall värdera de eventuella konkursrisker somdet skulle kunna innebära för konsortiet och Svedabom anbuden blir väldigt mycket högre. Det är ju omdet hela skulle gå i konkurs som skattebetalarna behö-ver gå in. Ingen som arbetar med projektet görden bedömningen att det finns någon konkursrisk.Däremot har det förekommit sådana spekulationer ivissa medier.När det gäller kapitaltillskottet över huvud taget,sköt ju den gamla regeringen till kapital för att manskulle slippa en alltför hög skuldbörda i början, efter-som pengarna kommer in i efterskott.Kerstin Warnerbring tar upp detta att realräntan ärför hög. Ja, vi har hög realränta i , medan denär något längre i . Men lånen kan tas upp påvilken marknad som helst.Anf. 36 ()Fru talman! Jag tycker att det är litet otillständigtatt vi riksdagsledamöter måste läsa tidningar för att fåinformation om ekonomiskautveckling. Den informationen borde vi få från rege-ringen, eftersom det är som har fattat beslu-tet - även om det var socialdemokrater, moderateroch folkpartister. Regeringen borde redovisa införriksdagen vad som händer.Även om brokonsortiet inte talar om konkurs -jag är inte förvånad över att de tiger så länge det går,därför att man kan inte förvänta sig att de skall talaom konkurs ; det vore att begära för mycket -finns det en fara för att skattebetalarna får trädaemellan.Jag tror att regeringen snart har två möjligheter.Antingen ökar man trafiken, och offrar miljön, ellerockså får man ett projekt där man offrar skattebeta-larnas pengar. Vilket avser kommunikationsministernatt välja?Anf. 37 ()Fru talman! Kommunikationsministern säger i sittskriftliga svar att vi skall kunna få en redovisning tillhösten, men att den skall ges med hänsyn till givnaanbud. Jag hävdar fortfarande att det inte bara äranbudsförfarandet som är viktigt, utan vi måste få entotal redovisning av hur det ligger till, med hänsyn tillatt realräntan är så oerhört hög och att detverkar fullständigt omöjligt att få det antal bilar somman har beräknat att åka över bron.Det finns alltså redovisningar som säger, att ombyggkostnaden bara blir högre än beräknat, omrealräntan bara blir högre än beräknat och omtrafiken inte ökar i den takt som man har beräknat blirden här bron över huvud taget aldrig betald. Skall viverkligen köra över de här skulderna också till kom-mande generationer, precis som vi gör med bådemiljöskuld och statsskuld?Jag tycker att vi måste ta ansvar för det här och setill att samtliga riksdagsledamöter har klart för sig vaddetta innebär , dvs. 38 Kommunikationsminister ()Fru talman! En av orsakerna till att den svenskadelen av projektet har blivit fördyrad är ju att denföregående regeringen hade väldigt svårt att kommatill skott. Det var bl.a. det väldigt sena svenska god-kännandet av förbindelserna som orsakade fördyring-ar. Man kan fundera över vem som var ansvarig fördet i den gamla regeringen.Att säga att bron aldrig skulle bli betald om intealla de förutsättningar som man hade från börjanuppfylldes är att fara med falska förespeglingar. Vadsom händer är att det tar innan man kommeröver gränsen, så att man kommer på plussidan. Menatt säga att ytterligare är samma sak somaldrig är att vara ovarsam med sanningen.Anf. 39 ()Fru talman! Kommunikationsministern är ute påhal is när hon påstår att den miljöprövning som denförra regeringen gjorde var orsaken till kostnaderna.Det innebär att hon menar att man skulle ha hafsatöver miljöprövningen för att snabbt komma fram tillett beslut. Jag tycker att det är ett utomordentligt an-svarslöst uttalande från ett statsråd, om hon tar så lättpå miljöfrågorna i det största och mest miljöfarligabroprojekt som har haft att ta ställning till.Nu skall vi spara i ekonomin; ochvarje dag ägnar vi oss åt de frågorna i . Dethär är svårt. Då rimmar det väldigt illa om vi samti-digt hotar att gå in med pengar i ett så hopplöst eko-nomiskt projekt som . Hur skallman få folk att acceptera besparingar som handlar omnågra miljoner, när det kanske rinner ut miljardbeloppi andra änden?Jag efterlyser återigen ett svar: Avser regeringenatt lyssna på varningar?Anf. 40 ()Fru talman! Även om kommunikationsministernnu anser att det står en massa oansvariga saker i tid-ningarna, som man varken skall läsa eller tro på, ärdet så att svenska folket läser tidningar. Väldigtmånga i har mycket stor respekt för DagensIndustri, som onekligen har gjort massor med uträk-ningar om hur den här bron över huvud taget skallkunna betalas. Det är alltså som sägeratt bron aldrig blir betald om trafiken inte ökar till-räckligt. Om trafiken ökar tillräckligt men vissa andrakostnader ändå ökar kan betalningstiden uppgå ändatill 78 år.Det är klart att våra ungdomar är väldigt oroliga försådana här saker.Jag förstår inte att kommunikationsministern intevill ta på sitt ansvar att klart och tydligt redovisa hurekonomin ligger till, hur man ser på detta, och på detsättet skapa en större acceptans ute i samhället för vadsom pågår.Anf. 41 Kommunikationsminister ()Fru talman! Jag förstår att det är svårt när manmåste använda nya argument, som man gör om manär centerpartist och inte vill ha bron - först är detmiljön och sedan är det då pengarna.Jag delar uppfattningen att det skall göras en seri-ös miljöprövning. Men det håller inte att sedan efteråtsäga att eftersom vi gjorde en seriös miljöprövning,kan vi inte acceptera kostnaderna. Det blir ett cirkel-resonemang som faktiskt inte bär. Det är av det skäletsom jag tycker att det är litet konstigt att man nu sägeratt eftersom detta blir dyrt, skall vi inte göra det. Detinnebär att vi kan räkna med fördyringar. Det kan intebedömas hur stora de kommer att bli. Det inne-bär att det tar innan bron går med vinst.Kostnaderna kan vi ta från miljökostnadskontot, vilketär viktigt att vi gör.Anf. 42 ()Fru talman! Jag har haft anledning att ge kommu-nikationsministern en eloge för ett agerande i ett annatsammanhang. Det var ett ärende som hon skötte medframgång. vill jag inte ge kommunikationsmi-nistern någon eloge. Jag tycker att hon tar lätt påmiljön och lätt på ekonomin.