prot · GI0992 · 1995-04-21 00:00:00 — Vi är övertygade om attintresset för att övervaka fusket och komma till rättamed det är större om kostnaderna för fusket ocksådirekt drabbar det enskilda landet och dess budget.Det är också viktigt, som var innepå, att utgångspunkten måste vara att jordbruket ochbönderna själva skall producera livsmedel somkonsumenterna kan betala för och att man intereduceras till bidragstagare.Det är litet fascinerande att lyssna på ,som annars väldigt ivrigt förfäktarmarknadsekonomins lagar. Men just när det gällerjordbrukets område och EU:s olika stödformer vetman inte hur mycket man skall ta hem av olika stöd.Då är man väldigt intresserad av att delta i dettasystem, som jag tycker är perverst. Jag hörde inte attIngvar sade någonting om fusket inom EU:sjordbrukspolitik.Det finns också anledning att vara kritisk till hurden demokratiska processen här hemma har gått till.Åtminstone jag känner en stor otillfredsställelse överatt har så liten insyn i och så litet inflytandepå processen. Det känns inte bra att vi i utskottet intevet vilka nivåer de olika stöden kommer att ligga på,hur de konstrueras och vilken omfattning de skall ha.Eftersom jordbrukspolitiken är så extremtgenomreglerad har det också stor betydelse hurregelsystemen utformas. I utskottet har vi över huvudtaget inget inflytande över och ingen insyn i detta. Detär tråkigt, och det är inte bra. Även om det inte ärmöjligt för oss att fördjupa oss i detaljer är det viktigtatt vi kan svara på frågor som vi får när vi är ute ilandet och förklara vad våra beslut innebär. Jagmärker att oron och osäkerheten är stor hos mångabönder, och jag får många frågor om detaljer som jaginte kan svara på därför att vi inte har behandlatfrågorna i riksdagen.Det är också viktigt att vi har en möjlighet att rättatill de misstag och felaktigheter som kommer att görasoch inför de diskussioner som vi behöver ha om attförändra jordbrukspolitiken. Det är synd attuppföljningsarbetet inte har kommit i gång tidigare, såatt åtminstone några av oss har kunnat få enredovisning av den diskussion som förs om detaljeroch nivåer. Det är viktigt att den här gruppen snartkommer i gång med sitt arbete och att man inteblandar ihop den med den grupp som skall diskuterareformeringen av CAP. Det är väldigt viktigt att detfinns en grupp som följer utvecklingen; vad somhänder, hur det slår i olika delar av och motolika typer av jordbruksföretag m.m.Därmed går jag över till själva betänkandet. Dethär är ju i första hand en uppgörelse mellan Centernoch Socialdemokraterna, även om det finns delar somen mycket bredare majoritet hade kunnat ställa sigbakom. Det man kan konstatera är att regeringen harfått bakläxa på stora delar av budgetpropositionen.Centern och med dem LRF tycks åter ha fått rakakanaler in i . Det har fört med signågra goda saker - det kan man inte komma ifrån.Det är bra att vi har räddat stödet tillavbytarverksamheten och att det finns en bred - långtbredare än vad uppgörelsen visar - samsyn om attsatsningen på miljöstöd, LFA-stöd och stöd tillekologisk odling måste vara betydligt mer offensiv änden budget som regeringen lade fram. Det är viktigtatt använda det ökade intresset från konsumenternaför bl.a. ekologiskt odlade livsmedel och en allmäntökad medvetenhet om både livsmedelskvalitet ochdjurskydd för att utveckla det svenska jordbruket.Om den stora omsvängning som regeringen hargjort är bra för förtroendet för regeringen är kanskemer tveksamt. Det finns också delar i betänkandetsom är mindre bra. En del har jag redan tagit upp, ochdet handlar om att vi här i kammaren fattar beslut omramar men inte har insyn i hur det regelverk ser utsom ramarna skall fyllas med.I det senaste numret av , som kommer ut , finns en redovisning av detaljerna i miljöstödet,och jag tycker att det är litet anmärkningsvärt att detär därifrån som jag som riksdagsledamot skall fåinformationen. Jag kan väl passa på att frågajordbruksministern om hon har läst Land och om detsom står där stämmer. Då har vi i alla fall någontingatt gå efter.Ett annat exempel på att det är viktigt att viledamöter är informerade är olika gränsdragningar närdet gäller LFA-området. Det är självklart att det ärsvårt med gränsdragningar, och det blir alltid någonsom drabbas negativt om man kommer på fel sida omgränsen. Men ibland kan det också begåsfelaktigheter, så att det blir fel beslut. Jag skall ta ettexempel.Jag har blivit kontaktad av personer från Ydrekommun i . är en kommun somligger över havet. Den räknas till detsmåländska höglandet trots att den ligger iÖstergötlands län, men i LFA-hänseende harkommunen jämställts med . Jag vet från kommunen, och haruppvaktat departementet, men det har inte skettnågonting.Jag har fått en fråga som jag vill föra vidare: Hurskall man förfara om det blir fel i gränsdragningenmellan olika stödområden? Såvitt jag kan förstå,borde åtminstone delar av kommunen rimligentillhöra LFA-området, som är detsamma somsmåländska höglandet. Det måste ju vara möjligt atträtta till ett felaktigt beslut.Sedan vill jag säga något om miljöstöden. FrånVänsterpartiets sida har vi ansett att det är viktigt atttrots det kärva budgetläget öka på den budgetram somregeringen föreslog. Skälet för vår del var framför allträttvisa. Som vi skriver i vår motion, kommer EU:sCAP-stöd, dvs. de stöd som EU till betalar ursin garantifond, att i stor utsträckning gynnaspannmålsjordbruket och det storskaliga jordbruket,medan de stöd som kan gå till ett mer miljöanpassatoch småskaligt jordbruk och för att hålla ett öppetlandskap kräver nationell medfinansiering. Vi hartyckt att det är viktigt att tillgodose det. Därför har vigjort vår finansiering av de ökade miljöstöden genomatt bl.a. återföra avgifterna på handelsgödsel ochbekämpningsmedel till jordbruket och omvandla demtill miljöstöd.Ett av besluten i överenskommelsen mellanSocialdemokraterna och är jag särskilt kritisktill, och det gäller de 280 miljoner som man enats omatt ta bort från det nationella Norrlandsstödet. Manhar enats om att minska det nationellaNorrlandsstödet med 280 miljoner utan att på någotsätt kunna redovisa vilka konsekvenser det kommeratt få för jordbruket i stödområdena 1-3. Jag harutvecklat det i ett särskilt yttrande i betänkandet.Visserligen skriver utskottsmajoriteten att de 280miljonerna i stället skall betalas ut som ett arealstödtill vall och bete, men jag har inte sett attkonsekvenserna av det är tillräckligt analyserade. Somjag skriver i det särskilda yttrandet omfattade dettidigare nationella Norrlandsstödet förutom ettprisstöd till mjölk, nöt- och lammkött också ett stödtill svin- och äggproduktion, potatis samt ettintransportstöd till slakterierna och mejerierna.Vid en frågestund hänvisade jordbruksministerntill att regeringen ville avvakta beslut här i kammaren.Nu är vi mycket nära ett sådant beslut. Jag vill ha svarav jordbruksministern om det har gjorts någonkonsekvensanalys av den minskade nationellastödnivån.Från sida är vi inte emot att manminskar den, men vi vet också attNorrlandsjordbruket ligger mycket nära gränsen föratt kunna klara av livsmedelsproduktionen. Därför ärdet viktigt att man inte genomför stora förändringarsom leder till att man får för få inleveranser.Jag och bönderna i de berörda områdena vill vetahur det blir med de nya nivåerna. Blir det sänkningarrakt av eller kommer någon del av de tidigare stödenatt försvinna?Så till den ekologiska odlingen. Där har vi sammaproblem, nämligen att vi inte vet mer om ramarna ochinnehållet än vad vi har kunnat läsa oss till itidningsreferat. Det fanns mycket bra motionskravfrån de olika partierna som stämmer överens med dekrav som alternativodlarna ställer.En fråga som jag undrar över är varför man integer stöd till ekologisk får-, höns- och svinproduktion.Varför finns det bara stöd för produktion av nötkött?Har signalerna kanske inte gått fram riktigt eller är detotydligt? Jag tror att det är mycket viktigt att man fårdet här klart för sig.Fru talman! Slutligen vill jag ta upp en reservationsom kanske inte behandlar en särskilt stor fråga, menden är viktig för dem det gäller. Det gällerarrendatorernas villkor. Mjölkkvoterna följer marken,och det tycker vi är rimligt och riktigt. I en del fall hardock arrendatorer bedrivit produktionen en längre tid.När de upphör med sin produktion återgår kvoten tillmarkägaren. Arrendatorerna har mycket dåligavillkor. Det kan inte vara rimligt att värdet avmjölkkvoten skall följa marken när en arrendatorupphör med produktionen.Vi tycker att regeringen och majoriteten faktiskthar hanterat den här frågan ganska dåligt. Det rör siginte om så många personer, men det är ändå viktigt.Det här problemet kan lösas en gång för alla. Vimåste se till att de arrendatorer som har haftmjölkproduktion får rimligersättning för sin mjölkkvot när de upphör medproduktionen.Fru talman! Jag vill också yrka bifall tillreservation 39. I övrigt står vi bakom de reservationervi har avlämnat. Jag deltar dock i de övrigaledamöternas strävan att försöka spara tid ikammaren.Anf. 4 () replikFru talman! sade i sittanförande att vi moderater förfäktarmarknadsekonomiska lösningar, och det är riktigt.Hon sade också att vi vurmar mycket för EU:s stöd.Hon menade också att vi inte tar ställning mot fusket.För att det inte skall råda något missförstånd villjag försäkra om att vi ickeaccepterar fusket med EU-stödet. Jag understrykerockså mycket kraftigt och tydligt att vi moderater villförändra EU:s jordbrukspolitik i marknadsekonomiskriktning. Jag vill förklara vad en marknadsekonomiskinriktning betyder, . Det innebär attvi vill verka för fortsatt avreglering och priser somspeglar de verkliga produktionskostnaderna. Därmedvill vi ha mindre av stöd . Det vill ocksåproducenterna.Däremot anser vi att det är självklart att innandessa förändringar kommer till stånd - och det kan tatid - så måste svenska producenter fullt ut ha sammaersättningar som konkurrenterna i EU i övrigt. Det ärdetta som det är frågan om, . 5 () replikFru talman! Det gick i alla fall att locka uppIngvar i en replik. Jag reagerar litet när jagtittar på politik i sin helhet. På snartsagt varje budgetområde gör ni stora nedskärningar. Ikammaren har vi voterat omnedskärningar på kulturens område, arbetsmarknadensområde och alla övriga områden. Men när det gällerjordbrukets område vill ni plussa på mer än alla deandra partierna här i kammaren. Jag tycker trots alltatt det är litet anmärkningsvärt.Jag tar dock på orden. Jag skallnoga följa och kampmot fusket i EU och för en avreglering och förbättringav EU:s jordbrukspolitik.Anf. 6 () replikFru talman! Jag redogjorde också mycket klart förbesparingsförslag som vi har lagt fram i detbetänkande som vi nu behandlar. Framöver kommervi självfallet att arbeta enligt principen att stå föringångna avtal. Vi står för det avtal som vi harförhandlat fram med EU, det avtal som svenska folketsade ja till i folkomröstningen den 13 november.Anf. 7 ()Fru talman! Det är tredje gången vi i dennakammare diskuterar miljöstöden. Det går att blimycket detaljerad, och det går också att hålla sig påen mera generell nivå. Jag skall försöka göra bådeoch.Det finns mycket i det betänkande som läggsfram som jag tycker är bra. De förändringar som harskett av regeringens förslag efter en mycket intensivdiskussion i jordbruksutskottet och även bakomkulisserna har lett fram till ett förslag som jag iprincip tycker är bra. Jag hade gärna sett att flerapartier skulle ha varit med i den här uppgörelsen. Jagförstod att det nog var tanken från början. Av taktiskaskäl var det kanske en fördel för regeringen att baragöra upp med ett parti - i det här fallet. Jag ärinte helt säker på att kritiken hade varit så mild omdet här förslaget hade varit resultatet av en uppgörelsemellan Socialdemokraterna och något annat parti. Detfinns en del som man skulle kunna kritisera. Eftersomman skall försöka vara positiv, vill jag börja med detsom är bra.Det är bra att stödet till avbytarverksamheten finnskvar. Det är bra att sockerbruket på nu fårstöd. Det är bra att de odlare som lägger om bara enliten del av gårdens verksamhet till ekologisk odlingockså kan få stöd.Liksom är jag litet bekymradöver att vi i jordbruksutskottet har så svårt att fåinformation i detaljer. Jag blir ännu mer bekymradöver att vi i har fått information om endel av detaljerna. När jag efterlyste att deninformationen kanske också skulle kommajordbruksutskottet till del, fick jag veta att finns och att det är där informationen skallläggas fram. Det tycker jag är olyckligt.Jag anser att trots att vi är medlemmar i måsteinformationen och diskussionen äga rum isakutskotten. Jag skulle önska att jordbruksministernmera såg till att informera oss i jordbruksutskottet omdetaljer och inte bara . Jag skulle ocksåvilja uppmana alla partier att se till att ha ledamöterfrån jordbruksutskottet i . EU-nämndenbörjar bli ett andra jordbruksutskott.Vad kan man då rikta kritik mot i förslaget? Vadskulle LRF ha kunnat säga om inte just hadestått bakom uppgörelsen? Man hade säkert varitkritisk mot att inte utnyttjar hela miljöstödetpå 2,8 miljarder utan väljer en nivå på 1,5 miljard.Man hade säkert också varit kritisk mot att viegentligen vet hur utnyttjandet av de möjliga 2,8miljarderna ser ut framöver. Man skulle säkert ocksåha påpekat att det skulle ha varit mycket bra att vetaom nivån på 1,5 miljard skall gälla för de närmastefem åren eller om det även inom den här tidsperiodenfinns möjlighet till ökning. Man skulle säkert ocksåvilja veta vad som skall hända efter den härfemårsperioden. Finns det en möjlighet att förhandlaupp stöden eller är vi låsta till den nivå vi nu haraccepterat? Det här är frågor som vi än så länge intehar fått svar på. Jag förstår att respektiveSocialdemokraterna har olika svar.Det är så med miljöstöden att om det går bra, såkommer behovet av pengar att öka. Det är det viegentligen skulle önska. förslag ommiljöstöd avviker på en del punkter ifrån det lagdaförslaget.Vi hade velat ha ett högre miljöstöd. Vi ligger straxöver 2 miljarder. Vi menar att det finns anledning attligga på den nivån. Jordbruket måste nämligen ha eninriktning så att det blir hållbart. har viinte ett hållbart lantbruk med tanke på användningenav konstgödsel och bekämpningsmedel.Alla är medvetna om att vi måste få en utvecklingmot ett hållbart lantbruk. Men vi menar att vi då vivill ha utveckling också måste satsa pengar.Vi kan titta på det som inte alls finns med ibetänkandet och som vi gärna hade haft med. Dethandlar om stöd till resurshushållande konventionelltlantbruk, dvs. till de lantbrukare som börjar ta stegmot utveckling. Till dem finns det i miljöstöd. Vihade gärna sett pengar till dem. För budgetperiodenhar vi anslagit 700 miljoner. Det har tidigare talats omatt det skulle komma ett program förresurshushållande konventionellt lantbruk. Det harinte kommit någonting alls. Jag vet inte om detbetyder att vi inte skall ha något sådant program iSverige. Egentligen sägs det inom EU att alla länderskall ha ett sådant. Kanske vill man tolkalandskapsvården som en del av detta stöd. Jag ser detinte så.Vi hade också gärna sett litet mer pengar till LFAsyd, dvs. det område i det sydsvenska höglandet dären stor del av det som vi kallar den biologiskamångfalden finns. Den biologiska mångfalden är heltberoende av odlingslandskapet, det öppna landskapet.Regeringen har fått backa, och vi har fått en stödnivåsom ligger på 200 miljoner i stället för på regeringensföreslagna 67 miljoner. Det är ett mycket bra steg.Men vi hade gärna sett att vi hade kommit upp till 270miljoner. Detta utvecklar vi i reservationer som jagnaturligtvis stöder. För tids vinnande yrkar jag dockinte bifall till dem.När det gäller den ekologiska odlingen är målet iSverige att av marken skall vara ekologisktodlad . Det är ett bra delmål. Detta gör att detunder den kommande femårsperioden måste ske enrejäl utveckling. Den ekologiska odlingen måstenästan fördubblas . Det kommer att krävaallt högre stödnivåer. Vi från hade gärnasett att stödnivån hade fastslagits i jordbruksutskottet.Vi föreslog en nivå på per hektar. Vi anseratt den gott skulle ha kunnat vara lika över landet. Nuhar jag, av den föredragning som vi fick i och också av det som står i Land, insett har bestämt sig för att dela upp landet i tvåregioner. Jag har svårt att förstå det, framför allteftersom jag anser att de argument somalternativodlarna själva framför är mycket bra. Demenar att det inte finns någon anledning att göradenna uppdelning. Dessutom har man valt att göraersättningen dels som ett arealstöd, dels som ett stödsom är kopplat till djur. Men, som , verkar det som om man bara har tagit hänsyntill nötkreatur, köttproduktion och mjölk. Det är nämligen bra för de ekologiskaodlarna att ha får. De håller t.ex. markerna öppna.Nivåerna i de områden som man säger är slättbygduppgår till , om man har djur. Den nivån är vinöjda med. Däremot anser vi att nivån iskogsbygderna, där det ofta finns ekologiska odlare,är litet för låg. Den är 1 500 kr.Det oroande är att behovet av dessa pengarkommer att öka . Frågan är om det utrymmetfinns inom anslaget på 1,5 miljard. Jag har försökträkna på det stöd som finns och kommit fram till attdet år ett och två finns ungefär 200 miljoner anslagna.Om jag förstår rätt har man sedan tänkt att de pengarsom nu anslås till utbildning sedan skall gå tillekologisk odling. Vad gäller utbildningen har mannämligen tänkt sig en minskning år tre och fyra. Jagskulle vilja ha jordbruksministerns klargörande påden här punkten. Är det här reservpengarna ligger? Iså fall finns det ett ochtvå, dvs. fr.o.m. 1997 och framåt.Jag är mycket tveksam till om dessa pengarräcker. Gäller de stödnivåer som föreslås? Om degäller måste pengarna fram, om allt fler ekologiskaodlare vill ha detta stöd.Det finns några saker som sker i och med attSverige har kommit med i EU som oroar mig. Jagtänker uppehålla mig vid en del av dem.I uppgörelsen mellan Socialdemokraterna ochCentern diskuterar man tydligen att mjölkkvoternaskall ses över igen. Jag tycker att det är absolutnödvändigt. Om man ser på vad som händer i dagfinner man att många mjölkproducenter faktiskt intekommer att klara sig på den kvot som de får sigtilldelad. De har små marginaler. De ekonomiskaramarna är snäva. Med den kvottilldelning som de harfått klarar de helt enkelt inte av att få lönsamhet.Detta är ett enormt problem. Det gäller bönder somhar hållit på ganska länge och som t.ex. har drabbatsav att de frivilligt har gått med i leukosprogrammet.De har haft en låg produktion under precis de år sommjölkkvoten räknas på. Detta drabbar också mångaunga som har satsat och byggt om ladugårdarna för attklara miljökraven osv. får de en kvot som de intekan leva på. Det måste ske en omfördelning avmjölkkvoter. Jag vädjar till majoriteten, s och c, skall se över detta. Man skall inte bara titta påbehovet i . Det är lika svårt för mångamjölkproducenter i södra min hembygd, , har jag grannar somför utökade för att klara miljökraven.När de räknar på sin mjölkkvot finner de att deabsolut inte har någon möjlighet att klara sig.Detta kan innebära att vi får en gigantiskförändring i det svenska lantbruket. Mångalantbrukare kan faktiskt slås ut på grund avmjölkkvoterna. Egentligen kan man se att felet är attEU har ett så krångligt och byråkratiskt system just ifråga om mjölkkvoter. Kanske har fått en förliten mjölkkvot. Vi kanske nationellt måste se överdetta. Skall vi hitta ett sätt att försöka få en störremjölkkvot, eller hur skall vi bete oss? Skall vi görasom man gör i ? Där struntar man i detta ochbara kör.Det andra som oroar mig mycket är stödet till valloch bete. I och med att det går ut arealstöd tillspannmål men inte till vall och bete - om man intebor i LFA-områdena - plöjer bönderna upp sina vallaroch betesmarker.Vi vet att behövs av flera skäl. Detanvänds betydligt mindre konstgödsel ochbekämpningsmedel på . Om man sår en delärtväxter klarar att till en del självförsörja sigmed kväve. Vi vet också att den mark som är bevuxeninte läcker på samma sätt som en naken jord. I dagplöjer bönderna i upp sina . De tänkerså spannmål. Just nu går de kurser för att lära sig görahelsädesensilage, dvs. att göra grönfoder av spannmåli stället för av vall. Detta oroar mig enormt. Jag harställt en interpellation till jordbruksministern som jagkommer att få ett svar på . Vi kanske inteskall föregå den diskussionen, men jag vill i alla fallnämna det.Jag vill ta upp två reservationer som jag yrkarbifall till, nämligen reservationerna 10 och 41.I reservation 10 behandlas en motion frånMiljöpartiet där vi tar upp vad som händer med demarker som har funnits med underomställningsprogrammet 1990. Dessa marker kan tas iproduktion igen. Många av dem har legat för fäfot.Det har inte hänt någonting annat än att ogräset harinvaderat markerna.I mitt län, , har av95 varit omställda. Av dem har55 % fått ligga totalt overksamma. Här växer detbaldersbrå, revsmörblommor och kvickrot. När dessamarker skall tas i produktion igen finns det en storrisk att sprutan åker fram. Besprutningen med t.ex.Round-Up, som kommer att bli resultatet av detta,kommer att innebära att alla ambitioner som vi harhaft om att vara på väg mot ett av de renastejordbruken kommer att komma på skam.Inom menar vi att detta är ett problemsom borde uppmärksammas, både av oss här och avLRF. Egentligen skulle vi vilja se ett förslag om hurdessa marker skall hanteras. De kanske skall läggas iogrästräda . Man borde i alla fall se tillatt vi inte bekämpar ogräset med kemikalier utan påandra sätt. Det finns många olika sätt. Man kan t.ex.bearbeta jorden och så och slå för att få bort detettåriga ogräset.Jag har tagit upp den här diskussionen i utskottet.Till min förvåning har jag inte fått något som helstmedhåll. Men hos människor inom näringen och pålänsstyrelsen finns det en stor förståelse. Jag vet attdet finns bönder som lagrar Round-Up för attkunna åka ut och spruta när det är möjligt. Jag tyckeratt det är mycket olyckligt. Därför yrkar jag bifall tillreservation 10.Miljöpartiet har också varit angeläget om att detskall införas ett stöd till rådgivning för att man skallkunna underlätta för konventionella odlare att gå övertill ekologisk odling. Detta har vi utvecklat ireservation 16 och som jag egentligen hade tänkt attyrka bifall till. Men jag avstår från det, därför att mani miljöstöden nu har anslagit pengar just till utbildningoch rådgivning för ekologisk odling. Anslaget uppgårfaktiskt till just det belopp som harföreslagit, nämligen 50 miljoner . Jag är myckettacksam för det.Jag hoppas bara att det inte blir som det verkar avförslaget, att de 50 miljonerna betalas under de tvåförsta åren, utan att dessa 50 miljoner tillkonventionella odlare som vill gå över till ekologiskodling kommer att finnas kvar även framöver. Om vi menar allvar med ett långsiktigthållbart lantbruk måste det finnas ett stöd för demsom vill gå över till ekologisk odling. Det är faktisktinte helt enkelt. Det krävs en helt annan kunskap attodla ekologiskt jämfört med att odla konventionellt.Har man inte den kunskapen finns det viss risk för inte lyckas.Jag har också yrkat bifall till reservation 41, sombehandlar extra medel till Statens växtskyddsnämnd.För någon vecka sedan behandlade vi ettbetänkande här i kammaren som handlade om justköksväxtsorter. EU har mycket speciellabestämmelser kring dessa. Det finns risk för att fröerfrån de gamla traditionella växtsorterna inte kommeratt godkännas. För att bli godkänt som frö i EU måstedet vara sortdokumenterat och certifierat, vilket är endyrbar process. Det kostar för enfröfirma att sortdokumentera ett frö. Många av degamla traditionella frösorter som finns kan därförkomma att försvinna. Vi har diskuterat den här fråganvid flera tillfällen tidigare, så jag tänker inteytterligare gå in på den. Men i reservationen föreslårvi att 4 miljoner skall anslås för att man skall kommatill rätta med detta. Man skall ge bidrag så att detraditionella köksväxtsorterna kan sortdokumenterasoch finnas med på EU:s lista. Därmed kan de få finnaskvar i odling.