prot · GI09112 · 1995-05-31 00:00:00 — Tack vare detta har man tidigarelagt sina AXE-investeringar i glesare delar med ungefär tvåår.Då skall vi komma ihåg att det inte var länge se-dan som Socialdemokraterna föreslog att skullefå ett ökat statligt stöd för att bekosta dessa investe-ringar. Alla vet nog att det inte finns några sådanastatliga pengar . Det behövs inte heller statligapengar, visar det sig, utan det handlar om att få tillstånd en konkurrens som gör att kunderna i alla delarav får tillgång till bättre och modernare tele-kommunikationer. Det visar erfarenheterna.Jag tackar alltså för klargörandetvad gäller hans inställning till en privatisering avTelia. Det skall bli intressant att följa upp det ställ-ningstagandet de kommande åren.Anf. 176 HANS () replikFru talman! Enligt skulle det finnaslikheter mellan avreglering och privatisering. Jagtycker inte att man kan ta det steget fullt ut.Vi har i ett stort, dominerande, statligt te-leföretag, , som i stort sett kontrollerar helamarknaden. Vi har med det lyckats bygga upp ett avvärldens absolut bäst fungerande telenät. Jag tillåtermig att starkt tvivla på att det här skulle ha kunnatgöras om hade haft privata ägare.Det handlar om just kombinationen av frihet förföretagen att verka i en viss konkurrens på marknadenoch ett stort statligt inflytande. Det gör att vi kan varamed och påverka, styra inriktningen av och ställa kravpå ett stort, dominerande företag, på ett annat sätt änvad man kan göra med ett privat företag. Det är justdet som har gör att man lyckas bygga ut telekommu-nikationerna så bra över hela landet.En helt privatiserad marknad skulle däremot sä-kert ha fungerat minst lika bra i storstadsområdenaoch andra befolkningstäta områden.Egentligen skall man inte fortsätta en debatt somhelt baseras på tidningsartiklar och spekulationer itidningarna. Men jag kanske ändå skall göra det klar-läggandet att jag inte till motsätter migett visst privat inflytande även i , men att statenhelt skulle dra sig ur sitt engagemang på det områdetkan jag över huvud taget inte acceptera.Anf. 177 () replikFru talman! sätter likhetsteckenmellan statligt ägande och statligt inflytande och an-svar. Det är en ståndpunkt som jag kan förstå att so-cialdemokraterna har, men det är en ståndpunkt somvi liberaler inte har.Ett statligt inflytande, ett statligt ansvar är vi na-turligtvis angelägna om att det skall finnas även inompost- och teleområdet. Det har vi , t.ex. via Post-och och den lagstiftning som finns. Menatt staten skall behöva äga den stora operatören påden avreglerade marknaden är inte alls nödvändigt.Staten kan ha kvar sitt regionalpolitiska ansvar ochsitt samhällsinflytande och samhällsansvar i alla fall.Det är en nackdel att ha statliga aktörer vidsidan av privata. Den kombinationen fungerar intelika bra som en helt privat marknad.Anf. 178 HANS () replikFru talman! Åsikterna svänger snabbt i de härsammanhangen. Förra gången utskottet behandladeden här frågan hade vi en annan regering, och dåtyckte den borgerliga majoriteten att det var nödvän-digt med ett statligt ägande. Genom ett statligt ägandeskulle det skapas garantier för såväl serviceåtagandensom för demokratiskt inflytande. Så ansåg den bor-gerliga regering som satt fram till den här hösten. -Åsikterna förändras snabbt på vissa håll!Jag är övertygad om att den dåvarande borgerligaregeringen gjorde rätt bedömning i den frågan. Detbehövs faktiskt ett stort statligt inflytande. I teorin kanman säkert tänka sig att reglera samhällsåtagandenagenom avtal med företagen. Men faktum är att på enmarknad som utvecklas så oerhört snabbt som den härblir det omöjligt att genom långsiktiga avtal täcka inde samhällsförändringar som kommer. Det är så oer-hört svårt att veta hur marknaden ser ut, hur teknikenser ut, bara framåt. Just med tanke på att mark-naden förändras så snabbt är det nödvändigt med ettstort statligt inflytande, så att vi den vägen kan varamed och påverka, ha insyn och även styra utveckling-en där det behövs, så att det inte uppstår oönskaderegionala och sociala konsekvenser.Anf. 179 () replikFru talman! fortsätter med att sättalikhetstecken mellan statligt ägande och inflytande.Jag protesterar mot det.Jag vill framhålla att det finns andra sätt för statenatt ta sitt ansvar och utöva sitt inflytande, och detpekar vi på i den ena reservationen, nämligen denstatliga upphandlingen; det är också en bra väg att taett statligt ansvar på en avreglerad marknad.Anf. 180 HANS () replikFru talman! pratar om statligupphandling. Kan jag tolka det så, att ha något slags system med avgifter som samtligaaktörer på marknaden betalar, för att på det visetfinansiera sin upphandling? Det vore positivt om detvar på det viset, men jag tvivlar faktiskt på att det ärså har tänkt sig det.Anf. 181 () replikFru talman! sade att bra post- ochtelekommunikationer är förutsättningar för näringlivoch boende också i glesbygd. Jag är glad att vi delarden grunduppfattningen. Medlen tycks vi inte hasamma uppfattning om.Hans Stenberg sade vidare att det var mot bak-grund av de rutiner och effektiviseringar som hargjorts som han var övertygad om att detta skulle kun-na ske genom att minska anslaget med 50 miljonerkronor. Regeringen förutsätter att beloppet skall liggafast, likaså utskottet, är övertygad, ochnågon tror - jag är inte övertygad förrän jag har settkonsekvenserna på det här området. Jag har redan settvissa konsekvenser av vad rationaliseringarna innebärute i glesbygden. Mot den bakgrunden tycker jag attdet är rimligt att det ligger ett oförändrat anslag kvarunder det här året.Anf. 182 HANS () replikFru talman! Det finns faktiskt ett avtal med Pos-ten. Man är ålagd att upprätthålla den servicen. Servicen skall upprätthållas.Mot bakgrund av att man har rationaliserat har dethär givits en möjlighet att minska anslaget något. Posten har det här åtagandet, och detskall uppfyllas.Anf. 183 () replikFru talman! Även ett avtal fordrar innehåll, ochutan medel tror jag inte att man klarar av det hela -det är min övertygelse.Bakgrunden till detta tänkande är att jag tycker på område efter område skär på fel ställen närman gör besparingar. Man skär längst ut i samhälletsartärer och vener. Det har gällt flygplatser i ,det har gällt enskilda vägar. Det här är ytterligare enbesparing som slår mot landsbygden. Menar vi nå-gonting med talet om att skapa förutsättningar förnäringsliv och boende i hela landet får vi inte ideligenskära ute i ytterkanterna, utan skapa förutsättningaräven där.Anf. 184 HANS () replikFru talman! Men det handlar faktiskt inte om attskära ned servicen - det handlar om att skära ned depenninganslag Posten har.Om Posten vore ett företag på ruinens brant ochinte skulle klara det här skulle jag kunna förstå SivertCarlssons indignation. Men vi har ju ett avtal medPosten - man skall uppfylla det här; vi ändrar inteavtalet.Anf. 185 ()Fru talman! delar i viss utsträckningSocialdemokraternas syn på post- och teleservice. Vivill särskilt betona den regionalpolitiska aspekten, ochdetta i tider då Posten förändras.Miljöpartiet ser gärna att staten fortsätter att ta sittansvar för på ett markant sätt. T.ex. är detviktigt att Postens direktiv inte går ut över arbetskli-mat eller arbetsvillkor på Posten, som redan varitutsatt för en del påfrestningar och diverse arbets-marknadskonflikter.Post-i-butik-systemet, dvs. att man integrerar post-service i annan verksamhet och på så sätt effektivise-rar och kan stänga postkontor, anser vi inte vara ne-gativt, men det är enligt mening nöd-vändigt med en noggrann utvärdering av vad ned-läggningen av ett stort antal postkontor har inneburitför glesbygden, inte minst från småföretagarsynpunkt.Vi har uppmärksammat den kritik som framförts ochvill betona nödvändigheten av en granskning. I vissafall har ett nedlagt postkontor inte ersatts med någotannat, vilket måste ses som ett problem att uppmärk-samma.Vi i tror inte att en utförsäljning avPosten är så bra. Många exempel från andra länderdär posten privatiserats är övervägande negativa. Medtanke på Postens starka ställning är det di-rekt olämpligt från marknadssynpunkt. Därmed villjag instämma i vad sade om att ettprivat monopol inte är bättre än ett statligt. Då ärsnarare det statliga monopolet att föredra; det är ivarje fall min uppfattning.Om man avser att privatisera bör manäven verka starkt för att möjliggöra andra företagsinträde på marknaden. är alltså emot enutförsäljning av Posten och en total avreglering inuläget.Vi har begärt en utredning om effekterna av Pos-tens omstrukturering ur ett regionalpolitiskt perspek-tiv. Med hänvisning till att revisorer fått iuppdrag att granska hur skall kunna följaupp hur målen på post- och teleområdet uppfylls, attutskottet påpekar att det finns behov av en utförligredovisning om måluppfyllelse, servicegrad m.m. påområdet samt att regionalpolitiska am-bition verkar delas av Socialdemokraterna har viavstått från att reservera oss. Med detta anser vi detmöjligt att stödja regeringens förslag.Så till telemarknaden som är en marknad underganska kraftig expansion, inte minst när det gällermobiltelefoner. Vi i menar att grön poli-tik innebär satsningar på teknisk utveckling. Inominformationstekniken finns stora effektivitetsvinsteratt hämta inom kommunikationssektorn totalt. Meddetta välkomnar även det anslag somregeringen föreslår på 37 miljoner för utveckling avinformationsteknik. Vi har förespråkat en ändring avtelelagen med utgångspunkt från en totalt avregleradtelemarknad. Till skillnad från på Postens område haren avreglering av telemarknaden i andra länder intelett till monopolisering eller missgynnat konsumenteri stor utsträckning. Däremot har konkurrensen påteleområdet varit högst gynnsam för många konsu-menter, och vi ser att dessa fördelar kan upp-nås även i . Vi instämmer delvis i det somframhålls i motion Ub903 av . Men tele-marknadens expansion måste inte bara komma männi-skor till godo prismässigt utan även regionmässigt.För detta tror vi att vissa förändringar i telelagen kanvara nödvändiga, särskilt ur konkurrenssynpunkt.Inför en framtida telemarknad ser vi gärna att rege-ringen ser över en sådan ändring. Dock anser vi inte inuläget att vi måste betona detta särskilt.Med detta vill jag yrka bifall till propositionen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )11 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1994/95:229 vissa avräkningsfrågor vid personskade-ersättningFörslag1994/95:RR12 revisorers förslag angåen-de roll i invandrings- ochflyktingpolitikenUtrikesutskottets betänkanden1994/95:UU23 Organisationen för säkerhet och sam-arbete i år 19941994/95:UU24 Mänskliga rättigheter, m.m.Jordbruksutskottets betänkanden1994/95:JoU20 Förslag om ytterligare anslag påtilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret1994/951994/95:JoU22 vissa åtgärder mot utsläpp av försu-rande ämnen och andra luftföroreningarArbetsmarknadsutskottets betänkande1994/95:AU15 En effektivare arbetsmarknadspolitikm.m.Bostadsutskottets betänkande1994/95:BoU21 Investeringsbidrag för bostäder samtett program för miljöinvesteringar12 § Kammaren åtskildes kl. 19.42.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 4 § anf. 35 (delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. anf. 71(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 113(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. voteringen ,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. ajourneringenkl. 17.53 ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.