prot · GI0980 · 1995-03-28 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:80Tisdagen den 28 marsKl. 14.00 16.3218.00 - 18.35Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 21 och 22 mars.2 § Svar på fråga 1994/95:396 om EU-handlingar och offentlighetsprincipenAnf. 1 Justitieminister ()Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser att vidta för att strikt tilläm-pa offentlighetsprincipen för EU-handlingar. EnligtLennart visar uppgifter som redovisats i enbilaga till tidningen en klart förändradtillämpning av offentlighetsprincipen efter det svens-ka medlemskapet i EU.Ja, man kan säga att tillämpningen av offentlig-hetsprincipen har förändrats sedan blev med-lem i EU. Men det är felaktigt om frågeställaren där-med tror att förändringen har inneburit ökad sekretess.Det förhåller sig nämligen precis tvärtom.Sedan den 1 januari har regeln om utrikessek-retess i sekretesslagen ändrats så att det numera, tillskillnad mot tidigare, råder en presumtion för offent-lighet för alla uppgifter som rör utrikes ärenden.Som jag sagt här i innebär änd-ringen en viktig omläggning av den grundläggandesynen på utrikessekretessen. Det är inte längre möjligtatt utgå från att sekretess råder i utrikes ärenden.Självklart kommer det fortfarande att finnas ett behovav sekretess för uppgifter som rör förbindel-ser med andra medlemsländer och med de olika EU-institutionerna. Känsliga uppgifter kan således ävennu hemlighållas men sekretess kan inte förutsättas pådet sätt som var möjligt. Uttalandet att of-fentlighetsprincipen kan verka som ett instrument förett öppnare EU har därför ännu störregiltighet än tidigare.Jag har läst artikeln i och jag har ock-så deltagit i ett seminarium där undersökningen pre-senterades. Jag hävdade då med viss styrka, och jaggör det gärna också här i , att det är själv-klart att varje svensk myndighet som har att pröva omsekretess föreligger för en viss uppgift alltid skallgöra denna prövning enligt svensk lag.Bedömningen av vilka uppgifter som kan lämnasut får avgöras i varje enskilt fall, med utgångspunkt iatt presumtionen är för offentlighet. Självfallet åliggerdet varje myndighet att leva upp till de krav, bl.a.kravet på skyndsamhet, som ställs på dem i tryckfri-hetsförordningen och sekretesslagen vad gäller hante-ringen av allmänna handlingar.Av vad jag nu sagt torde stå klart att jag inte harnågon annan uppfattning än den jag angav den17 januari, nämligen att det inte finns anledning förregeringen att nu vidta några åtgärder i denna fråga.Anf. 2 ()Fru talman! Jag tackar naturligtvis justitieminis-tern för svaret. Skälet till att jag ställde frågan är attjag är mycket angelägen om att det som många av osssom var positiva till ett svenskt EU-medlemskapanförde före folkomröstningen också får en verklighetnu sedan vi blivit medlemmar. Jag frågar efter hurtillämpningen av offentlighetsprincipen sker, eftersomjag tycker att det finns tecken som tyder på att denbrister. Det justitieministern svarar på är vad offent-lighetsprincipen innehåller och hur den har förändrats.Den beskrivning som justitieministern ger är na-turligtvis riktig. Men det intressanta som har fram-kommit, bl.a. i det material jag hänvisar till, är atttillämpningen kan ifrågasättas. Jag ifrågasätter alltsåinte offentlighetsprincipen och vad den innebär ellerborde innebära. Men jag undrar över tillämpningen.Jag får lätt intrycket att det numera i statsförvalt-ningen, inte minst i , finns flera olikadiarier som icke fanns före ett svenskt medlemskap.Det vore bra om justitieministern kunde svara på omdet numera existerar parallella diarier, där ett av dem,det som är relaterat till EU-frågor, är svårare attkomma åt för den som vill än de andra.Den andra frågan som är intressant är om det finnsannan märkning, låt oss kalla det annan hemligstämp-ling eller annan sekretesstämpling, än vi är vana vid iSverige. Innebär t.ex. det engelska ordet "restraint" påett material från EU möjlighet eller skyldighet - jag ärlika orolig för möjligheten - för en svensk myndighetatt markera den handlingen på ett sådant sätt att detsenare vägleder myndigheten i sekretesshanteringenav den?Jag hade intrycket att hemliga handlingar stämplasmed hemlig. Därutöver råder icke någon märknings-möjlighet i . Har det uppkommit en annanmärkningsmöjlighet? Tillämpas en sådan märknings-möjlighet? Är den i sådana fall förenlig med en strikttillämpning av offentlighetsprincipen?Anf. 3 Justitieminister ()Fru talman! säger att det finnstecken på brister. Jag vet faktiskt inte riktigt vilkaslutsatser man kan dra av den presentation som harlämnats i tidningen . Det kom också framvid det seminarium där redovisningen av uppgifternafrån journalisterna diskuterades.Det är möjligt att resultatet visar på att det finnsbrister i handläggningen hos myndigheter, att det gårför långsamt, att det tar innan man hartagit ställning till om en handling kan lämnas ut ellerinte. Eller är det möjligtvis, mot bakgrund av de fak-tiska förhållandena, att det är ett stort antal dokumentman begär, att det är nya dokument, att de är okändaför tjänstemännen, att det tar tid att gå igenom democh göra bedömningen, ett gott resultat? Det går fak-tiskt inte att dra några slutsatser.Jag skulle ändå för min del vilja utgå från att detfinns vissa brister, mot bakgrund av de sakförhållan-den jag redogjorde för. Det handlar om en oändligmängd nya handlingar som många myndigheter haratt hantera. Det finns en ovana i detta, en obekantskapmed innehållet i handlingarna. Man måste varamycket mer noggrann när man läser igenom och görden bedömning som man är skyldig att göra enligtsvensk lagstiftning. Det här är säkert problem som,om de föreligger, är av övergående natur.Det har införts s.k. EU-diarier på sina håll. An-ledningen till det är att man har velat underlätta fördem som i dagens läge är särskilt intresserade av att fåen överblick över de handlingar som kommer in tillsvenska myndigheter och att hitta det man är intresse-rad av. Därför finns det ibland särskilda EU-diarier.Beträffande dem gäller naturligtvis inga andraregler än för andra diarier. De är tillgängliga och skallsyfta till att underlätta sökandet efter handlingar somman vill se. Det är alltså inte på något sätt svårare attkomma åt dessa handlingar. Tvärtom skulle jag viljasäga att de underlättar.Frågan om det förekommer någon annan märkningväntar jag med att svara på tills jag får en replik till.Anf. 4 ()Fru talman! Jag fick ett annat intryck av det mate-rial jag refererade till när det gällde lättillgängligheteni det vi kallade EU-diarierna. Men det skall jag låtavara osagt, eftersom jag inte var med på det seminari-um som justitieministern refererade till.Däremot inträffar något egendomligt . Justi-tieministern säger att hon utgår från att det finns bris-ter, att det är en oändlig mängd handlingar och attdetta är av övergående natur.Det var litet därför jag ställde frågan. Jag utgickockså från att det fanns brister, inte minst mot bak-grund av det material jag har kunnat ta del av. Då ärmin fråga: Vilka åtgärder skall man vidta för att rättatill bristerna? Jag tror inte att sådant är enkelt och avövergående natur.Utgår t.ex. enskilda tjänstemän felaktigt från attsekretess är utgångspunkten och inte offentligheten,måste det självfallet rättas till. Vi kan inte vänta ochhoppas att den här frågan kan tänkas bort. Jag förut-sätter att regeringen vidtar åtgärder för att just korri-gera de brister regeringen själv uppenbarligen hariakttagit.Anf. 5 Justitieminister ()Fru talman! skall vi skilja på vad det var jagutgick ifrån att det kunde vara problem med, nämligensjälva hanteringen och den tidsutdräkt som en del kanuppleva när man begär att få ut en handling. Enhelt annan fråga är huruvida det skulle begås felaktig-heter i bedömningen av huruvida en handling skalllämnas ut eller inte. Det har jag inte kommenterat ochdet har jag ingen uppfattning om. Den frågan kan baraprövas i vanlig ordning genom att den som anser atthan felaktigt inte har fått ut en handling överklagar tillnästa instans.Även om vi har mycket duktiga tjänstemän i vårstatsförvaltning utgår jag ifrån att det är en svårighetnär man från den ena dagen till den andra hamnar i ensituation där man skall hantera nya handlingar i storamängder. Det var vad jag syftade på. Detta måsterimligtvis leda till att det inte kan gå lika smidigt somdet gjorde tidigare. Men det är som sagt var övergå-ende, för jag vet att varje myndighet gör stora an-strängningar för att snabbt sköta uppgiften att bedömaom handlingar kan lämnas ut eller inte.Jag hann inte ta upp frågan om märkningen denhär gången heller. 6 ()Fru talman! Då blir frågan av helt annan karaktär.Det som har inträffat är nämligen inte någonting somvar oförutsebart, nämligen att vi skulle bli medlem-mar i EU. Man vet också att offentlighetsfrågan hörtill det som har varit mest ifrågasatt, mest kritiserat avdem som inte ville att vi skulle bli medlemmar. Hadedet inte varit lämpligt att förbereda sig och ageraså att de brister som vi uppenbarligen är överens omfinns, åtminstone i hantering, tidsutdräkt och annat,hade kunnat elimineras?Om man förvissat sig om att den här hanteringenhade fått de resurser och det material som behövdes,tror jag att det hade varit att göra även den fortsattadebatten inför valet till en god tjänst.Då återvänder jag till frågan, fru talman: t.ex.begreppet "restraint" någon betydelse i den svenskahanteringen av sekretessfrågor?Jag vågar fråga detta därför att det i sådana fall ärnågonting som, såvitt jag begriper, tillämpas i de verkoch myndigheter som justitieministern direkt är del-aktig i, nämligen regeringskansliet.Jag vill sluta med en hypotetisk fråga: Skulle deöverklaganden som uppenbarligen finns i mängdkring flera av de här frågorna visa sig vinna bifall ihögre instans, är justitieministern då beredd att vidtanågra åtgärder för att korrigera det tillvägagångssättsom finns?Anf. 7 Justitieminister ()Fru talman! Det är klart att vi kan diskutera hypo-tetiska fall och vad vi skall göra i olika situationer.Men jag tycker inte att det förefaller särskilt menings-fullt att vi ägnar oss åt frågan huruvida det görs rikti-ga bedömningar eller inte, när alla tecken tyderpå att det inte görs några felaktiga bedömningar.Nu skall jag prata om märkningen. Utgångspunk-ten för den diskussionen måste vara att det är svensklag som gäller. Det betyder att det inte finns någonmärkning. Det är inte ens så att vår egen märkning,nämligen den s.k. hemligstämpeln, innebär någontingi sig.Svensk lag kräver att varje gång en handling skalllämnas ut skall det göras en bedömning av huruvidaden omfattas av sekretess eller inte. Därvidlag har detalltså ingen betydelse vilken stämpel som sitter påhandlingen, vare sig det är en svensk stämpel eller enutländsk. Sitter "restraint" på, och det gör det på näs-tan alla handlingar som kommer från EU, har detingen vägledande verkan för den svenska myndighe-ten. Den har att göra sin bedömning utifrån svensklagstiftning.Anf. 8 ()Fru talman! Om det skulle vara så att stämpeln"restraint" har lett myndigheter, t.ex. delar av rege-ringskansliet, till särskilda märkningar, är justitiemi-nistern då beredd att se till att det blir någon föränd-ring på den punkten?Jag märker att vi kan ha olika utgångspunkt närdet gäller vad som är hypotetiskt eller inte. Jag skullekunna säga så här: Man får lätt intrycket när man läsertidningen och av annat material att alltinte skulle vara helt bra ställt efter det svenska med-lemskapet med tillämpningen av den offentlighets-princip som jag hyllar.Är det inte skäl att aktivt vidta åtgärder för attskapa det förtroende, inte minst i journalistkåren, somjag tror är angeläget i den fortsatta EU-debatten underdet här året och inte bara hoppas att saker och ting ärav övergående natur?Anf. 9 Justitieminister ()Fru talman! Jag skulle rekommendera LennartDaléus att försöka skapa sig en egen uppfattning ochinte lita på vad journalister säger och på vad de harupplevt. Det vore mycket värdefullare för ,tror jag, om hade en egen uppfattningi den här frågan. Då skulle vi kunna föra en diskus-sion utifrån erfarenheter.Jag protesterar särskilt mot påståendet att det i re-geringskansliet skulle förekomma att restraint-märkning leder till någon särskild märkning. Detta äricke fallet.Vad gäller åtgärder för att säkerställa kunskap ochkompetens hos dem i som skallhandlägga detta vill jag hänvisa till den promemoriasom rättschefen vid statsrådsberedningen har tagitfram och låtit sprida bland tjänstemännen för att un-derlätta deras hantering av de här frågorna. Jag tror attdet har inneburit att hanteringen av EU-handlingar uroffentlighetsprincipens synvinkel fungerar mycket väli regeringskansliet.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på fråga 1994/95:391 om tullunionmed TurkietAnf. 10 Utrikesminister ()Fru talman! har frågat mig omregeringen tänker ompröva sitt ställningstagande tilltullunionsöverenskommelsen med . RagnhildPohanka tar också upp andra frågor rörande situatio-nen i , som jag gärna vill kommentera.Den 6 mars fattade ett princip-beslut om att ingå ett tullunionsavtal med Turkiet.Flera steg återstår emellertid innan tullunionsavtaletkan träda i kraft. Jag tänker givetvis främst på Euro-paparlamentets behandling av tullunionsöverenskom-melsen.Tullunionen är av stort värde av flera skäl. Denunderlättar för att komma till rätta med deekonomiska och sociala problemen i landet, och denskapar förutsättningar för en lösning av Cypernfråganoch därmed för en stabilisering i hela regionen. Där-med gagnar tullunionen också demokratin i Turkiet.Dessutom skapar den utvidgade politiska dialog somär en del av tullunionsöverenskommelsen bättre möj-ligheter till påverkan än en politik som innebär attTurkiet isoleras. Företrädare för människorättsorgani-sationer i har uttalat sitt stöd för detta synsätt.Genom att inlemma i det europeiska samarbe-tet bidrar vi till att motverka de krafter i somifrågasätter värdet av demokrati och mänskliga rättig-heter.I förhandlingarna om en tullunion har Europeiskaunionen betonat att fortsatta närmande tillEU förutsätter att landet respekterar de mänskligarättigheterna. Detta synsätt präglar den gemensammapolitiska deklaration som EU-länderna och Turkietantog . Den innehåller också ett åtagandefrån sida att snabbt genomföra reformer påyttrandefrihetens område. har klartuttalat att efterlevnad av internationella åtaganden omrespekt för de mänskliga rättigheterna är ett villkor föratt tullunionsöverenskommelsen skall godkännas avparlamentet.Både under den fortsatta beslutsprocessen och ef-ter ett ikraftträdande av tullunionsöverenskommelsenkommer , tillsammans med övriga EU-länder,att noga följa utvecklingen i , särskilt medavseende på respekten för de mänskliga rättigheterna.Vi kommer härvid att kräva att den turkiska regering-en uppfyller de åtaganden som gjorts gentemot EU.På samma sätt förutsätter vi att lever upp tillsina förpliktelser som medlem av FN, Europeiskasäkerhets- och samarbetsorganisationen ochEuroparådet.Fru talman! Jag vill uttrycka min djupa oro överden turkiska krigsmaktens omfattande attacker i norraIrak. Detta slags militära operationer på främmandestats territorium strider mot grundläggande folkrättsli-ga principer om respekt för den territoriella integrite-ten och den humanitära rätten. Det är oacceptabelt attoskyldiga civila och flyktingar drabbas av striderna.Den turkiska regeringen bör dra tillbaka trup-perna från norra ordförandetrojka, dvs. utrikesministrarnafrån , och , besökte Anka-ra . I samtalen med den turkiska rege-ringen uttryckte ministertrojkan på hela EU:s vägnarsin djupa oro över den militära operationen i norraIrak. Detta har och flera andra medlemsländerställt sig bakom.Sverige har, såväl i bilaterala kontakter som inomramen för EU, och , krävt respektför de mänskliga rättigheterna i . Jag hadesjälv tillfälle att ingående och konkret diskutera dessaproblem när den turkiske utrikesministern besökteStockholm . I samtalen underströk jag vidareatt den kurdiska frågan måste få en politisk lösning.Sverige har vid upprepade tillfällen uttryckt sitt stödför den kurdiska minoritetens krav på respekt för sinakulturella rättigheter.Av detta följer att det är djupt oroande att politiskapartier förbjuds att verka i och att folkvaldaparlamentariker döms till långa fängelsestraff. Kur-derna måste fritt kunna välja sina egna företrädare tillparlamentet i Ankara.Fru talman! Det är viktigt att inte sätta likhets-tecken mellan kurdernas kamp för sina rättigheter ochPKK:s kamp för ett självständigt . PKK harbevisligen gjort sig skyldigt till terrordåd, såväl iTurkiet som i andra länder. betraktar intePKK som legitim företrädare för kurderna i Turkiet.Sverige stöder territoriella integritet ochdess rätt att bekämpa terrorism i landet. Kampen motterrorismen måste dock föras inom ramen för rättssta-tens principer och med beaktande av respekten för demänskliga rättigheterna.Terrormetoder är aldrig acceptabla. Jag tar be-stämt avstånd från de attentat som riktats mot turkiskaintressen i och i andra västeuropeiskastäder . Svenska myndigheter kom-mer att göra allt för att ställa de skyldiga till dessa dådtill svars.Anf. 11 ()Fru talman! Jag får tacka för svaret, som var långt,utförligt och väldigt värdefullt. Men jag vill opponeramig litet.Trots att det gått FN-resolutionen omde mänskliga rättigheterna fastställdes och har anta-gits av medlemsländerna, bl.a. , kränks dessarättigheter även i . Inte ens den mest grundläg-gande rättigheten, rätten till liv, respekteras. Under1994 ökade kränkningarna av mänskliga rättigheter iTurkiet. Försvinnanden, byförstörelse, förföljelse avjournalister, terror, förtryck, mord och tortyr före-kommer.Även jag fick träffa den turkiske utrikesministerntillsammans med representanter för de andra partier-na. Han använde samma skäl, samma formuleringarom demokratiprocess och förbättringar för mänskligarättigheter som turkiska ambassadören isin skrift till 1990. Situationen har helatiden blivit värre för minoriteter och oliktänkande iTurkiet. Fängslandet av parlamentariker är toppen påett som vi har opponerat oss emot från Sverigessida.Det värsta som kunde hända har hänt. 35 000soldater, understödda av pansar och flyg, har dragit ini den norra turkkontrollerade delen av . Det pågårett inbördeskrig i Turkiet.Sverige borde egentligen säga nej till en tullunionoch i alla officiella sammanhang kräva att Turkietskall respektera mänskliga rättigheter i sitt eget landoch i grannlandet. Jag försvarar inte PKK:s gerillakrigi med starka inslag av våld. Jag fördömerterrordåden i andra länder som skett den senaste tiden.Efter decenniers förtryck av mänskliga rättigheter,mord och tortyr har turkiska staten delvis skapat densituation som råder i Turkiet.Anf. 12 Utrikesminister ()Fru talman! Det är sant att det pågår allvarligakränkningar av mänskliga rättigheter i . Vi äröverens om fördömandet av den militära attacken inorra från turkisk sida. Man kan säkert fortsättaatt i detalj räkna upp olika saker som vi är kritiskamot. Jag har ingen svårighet att följa med i den upp-räkningen alls, jag känner väl till det.Frågan är hur vi bäst skall kunna gagnaen positiv utveckling. För mig och för de andra utri-kesministrarna inom EU har det varit tydligt att om vigör försök att isolera och på det viset gör detsvårare för den turkiska befolkningens sociala ochekonomiska utveckling, är det att direkt gynna demörka krafterna och missgynna de demokratiskakrafterna. Därför har vi tyckt att det ändå är viktigt öppnar för en tullunion. är den processen intefärdig. Den skall pågå där bl.a. Euro-paparlamentets beslut kommer att vara mycket vik-tigt, helt avgörande. Vi får tillfälle attåterkomma till frågan, men det här är bevekelsegrun-derna till att vi har velat acceptera en tullunion.Anf. 13 ()Fru talman! Man kan självklart dra den slutsatssom utrikesministern har dragit och hoppas att detskall bli bra. Men man kan också dra den slutsats somjag har dragit, att man först vill kräva att det skall bliförbättringar innan man accepterar. Även ett minstasteg i rätt riktning skulle få mig att tveka om jag harrätt. åsåg också förstörelse av ännuflera kurdiska byar än i . Det var över 4 000där, mer än 2 000 i Turkiet.Det internationella samfundet ingrep inte, inte ensmed anledning av de kemiska bombningarna av bl.a.staden . Jag tänker då på FN och Europarådet.Jag vet att opponerade sig här.I pågår ett folkmord, ett etniskt och rentfysiskt folkmord. De logiska kullerbyttorna att förstkonstatera att det förekommer förtryck och terror ochsedan släppa in landet i EU som medlem i en tulluni-on får mig att fundera.Anf. 14 Utrikesminister ()Fru talman! I allt arbete för ökad respekt förmänskliga rättigheter måste man både säga ifrån närkränkningar begås och också positivt stimulera enutveckling. Det är dessa två ben som jag försöker ståpå, alltså både att vara tydlig i vårt avståndstagandenär det behövs och att inte stänga dörren för att delta inågonting positivt. Jag tror att processen kring tullu-nionsavtalet kan leda till någonting gott. Jag är intesäker, för det kan man dess värre aldrig vara. Men jagtror att vi gör de mänskliga rättigheterna en störretjänst genom att faktiskt arbeta i processen med tul-lunionsavtalet än om vi stänger dörren och isolerarTurkiet.Anf. 15 ()Fru talman! Jag tycker inte att jag kan se det så. förhandling eller vid beslut om en så viktig saksom en tullunion borde man ge från båda sidor. Tur-kiet har inte gett någonting annat än ord. En handel-sunion innebär ett verkligt handlande, men harsom sagt inte gett annat än ord. Det har hållitpå med systematiskt under decennier.Inför folkomröstningen om EU hävdades det medemfas att det endast gällde demokratiska stater när viskulle gå med i EU. Det här är inte ett inlemmande iEU, det vet jag, men vi backar delvis från våra prin-ciper om vi tar in ett land i ett så nära samarbete somen tullunion. Det är omöjligt att erkänna somett demokratiskt land . har inte på någotsätt levt upp till de krav som man måste ställa på det.Europaparlamentet har ju sagt nej. Fråganskall nu tillbaka till parlamentet. Där finns det tydli-gen en majoritet som delar min uppfattning. Jag sättermig inte emot , men i dagens läge serjag inget skäl att ha en tullunion med ett land somhandlar på det här viset.Anf. 16 Utrikesminister ()Fru talman! har under den här processen,vid framarbetandet av ett tullunionsavtal, gjort åta-ganden också vad gäller ökad respekt för mänskligarättigheter. I hela paketet, där själva tullunionsavtaletär den formella basen, ingår en ramöverenskommelse.Den innehåller mycket av förpliktelser gentemot EUför att det skall fungera väl mellan EU och Turkiet.Det handlar om just mänskliga rättigheter, yttrande-frihet, ändringar i konstitutionen på olika sätt, etthanterande i fängelser, att man säger nej till tortyrosv.Det här finns alltså med i det paket som småningom kommer att överlämna tillEuropaparlamentet för ställningstagande - för attgodkänna eller avslå det hela.Anf. 17 ()Fru talman! som förhandlingarnahar pågått har man mördat advokater, bränt tryckeriermed oppositionella tidningar, man har mördat männi-skor vid en fredlig demonstration i och manhar gått in i . Detta ha skett medan förhandlingar-na har pågått. Då menar jag att orden från regeringeninte har någon substans, inte något värde.Anf. 18 Utrikesminister ()Fru talman! Det får ändå inte vara så att vi intetror på våra arguments tyngd och genomslagskraft. Visom verkligen står upp för mänskliga rättighetermåste kunna tala med andra regeringsföreträdare,politiker för att de skall kunna ta till sig vad vi säger.Det är det som vi har gjort med det här avtalet sombas.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på fråga 1994/95:387 om barn och ung-domar med psykiska störningarAnf. 19 Socialminister ()Fru talman!