prot · GI0981 · 1995-03-29 00:00:00 — 1994/95:146)Kammaren biföll utskottets hemställan om attärendent fick avgöras efter endast en bordläggning.Anf. 19 ()Herr talman! diskuterade vi här ikammaren en avgift på lager av socker och ris. Avgif-ten skulle enligt majoriteten i utskottet förhindra spe-kulationsvinster på de överlager som fanns den 1januari 1995. Man förväntade sig en höjning av sock-erpriset och att sockerproducenter inför detta skulleöka sina lager. Vi moderater bestred bestämt att detfanns några onormala lager, några överlager. Att vihade rätt har bekräftats av , somtagit in uppgifter om lagerhållningen. Verket konsta-terar att det inte finns överlager i enligt dedeklarationer som har lämnats.Vad beträffar ris finns det företag som redovisatnågot större lager än normalt, men de har då angivitskäl som t.ex. nya kunder, nya produkter och sam-manläggning av företag. Det innebär att det egentli-gen inte heller fanns något onormalt stort lager av risvid årsskiftet.Jordbruksverkets uppgifter omfattar inte de bered-skapslager som finns i landet.Beslut om den nationella avgiften på socker fatta-des här i kammaren. Den 19 decem-ber beslutade om en förordningsom gäller övergångsåtgärder vad avser handeln medjordbruksprodukter med anledning av , och anslutning. För svensk del hand-lar det om avgiftsskyldighet för lager av ris och be-redda champinjoner som är onormalt stora. Med an-ledning av den förordningen vill nu majoriteten iutskottet ändra tidigare beslut, så att inte dubbel avgifttas ut.I anslutningsfördraget till EU är det fastslaget iartikel 145.2 att varje lager av socker i som ärstörre än det normala skall avvecklas på Sverigesbekostnad - detta för att undvika spekulation. An-slutningsfördraget som sådant skapar inte utrymmeför de nya medlemsstaterna att avgiftsbelägga annatän onormalt stora lager. Den svenska nationella lagenom lageravgift lägger avgift även på den del av lagrensom är att anse som normala enligt EU:s definition.Den svenska lageravgiften är således en punktskattpå socker och ris som inte stämmer överens med deåtaganden som gjort gentemot EU i sambandmed anslutningen.Ett av vårt lands främsta experter på EU-rätt ifrå-gasätter om implementerat anslutningsfördra-get på ett adekvat sätt. Lagen om lageravgift på sock-er och ris förefaller med stor sannolikhet strida motEU-rätten vad gäller lageravgiften på normallager.Vi införde här i den nationella skatten da-gen före anslutningsdagen - implementeringen måstedock ske efter det att vi blivit medlemmar i unionen.EU-rätten har dessutom företräde framför den natio-nella rätten, oavsett tidpunkten när den nationellalagen antagits. Principen om företrädesrätthar gradvis utvecklats av . I en rad målhar slagit fast att nationell lag vilkenstrider mot skall åsidosättas, eftersom ettensidigt nationellt agerande skulle skada EU-rättenseffektivitet och konforma tillämpning av imedlemsstaterna.Jag yrkar därmed bifall till vår reservation tilljordbruksutskottets betänkande, vilket innebär attlagen om lageravgift på socker och ris bör upphävasoch propositionen avslås samt att regeringen snarastbör återkomma med en proposition som innehåller denödvändiga implementeringsbestämmelserna.Anf. 20 ()Herr talman! Så diskuterar vi åter lageravgiften påsocker. Det har väl inte hänt så mycket sedan vi fatta-de beslutet , men det som har hänt är att EUhar fattat ett beslut om avgifter på överlager av sockeroch ris. Det var ju vad som behövde göras. Det vi hargjort i är egentligen en överloppsgärning; detär en beskattning som vi tycker är felaktig.Den här avgiften är lika felaktig som den varföre jul, och därför bör den tas bort. Vi tar upp detta ien reservation. Det är så man bör gå till väga, precissom sade. Det behövs inte något annat ände överlagringsavgifter som EU har infört.När beslutet fattades reserverade vi ossockså, och då sade vi:"Huvuddelen av de lager som kommer att omfat-tas av den föreslagna avgiften är självfallet inte någotresultat av spekulation utan bygger på sunda, före-tagsmässiga bedömningar och handlingsmönster. "Det har visat sig att den bedömningen var all-deles riktig. Det har konstaterat i sinutredning. Det visar sig att det inte har förekommitnågon sådan spekulation som man sade att avgiftenskulle förhindra.Vi hade också ett annat motiv för vårt avslagsyr-kande , nämligen att en sådan här avgift pres-sar upp konsumentpriserna. vet vi inte hur dethade blivit om man inte hade infört avgiften, men detär troligt att de lager som fanns i affärer och hosgrossister hade gjort övergången till de högre prisernamjukare, vilket hade varit en fördel från konsument-synpunkt.Det finns alltså inte särskilt många motiv för att haden här avgiften. Det är en straffbeskattning som inteborde förekomma.Herr talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillden reservation som vi har fogat till detta betänkandetill riksdagen.Anf. 21 ()Herr talman! Liksom de två föregående talarnavill jag yrka bifall till motionen i ärendet.Vi får nu se vad den punktskatt, som vi får kalladet, som infördes på socker och ris egent-ligen handlar om. Det handlar inte alls om att beskattanågra överlager, utan om att beskatta en spekuleradprisökning på ris och socker.Vem som drabbas av punktskatten på ris ochsocker är ganska lätt att räkna ut. Det är de gruppersom handlar basmat för en stor del av inkomsten. Detär de grupper som Socialdemokraterna och Vänster-partiet, som gick ihop om denna punktskatt, i vanligafall - och framför allt i valrörelsen - brukar säga sigvilja värna. Det är de medborgare som har låga in-komster.När man införde punktskatten på ris och sockermotiverade man det med att EU så krävde - vilket vi vet inte var sant.Det är förvånande att man så uppenbart inför enskatt som drabbar precis dem som man bara någramånader sagt sig vilja värna.Man skulle kunna åtgärda detta genom att se tillatt propositionen dras tillbaka, återkomma och göradet som EU kräver, nämligen införa en skatt på över-lager. Det visar sig att den punktskatt som infördes idecember inte var en skatt på överlager - det fannsinga överlager.Ta bort skatten! Ta bort den skatt som drabbarlåginkomsttagarna, som måste köpa basmat för en stordel av inkomsten! Inför det EU kräver, nämligen enskatt på överlager!Jag yrkar alltså bifall till motionen och avslag påpropositionen.Se till att ni lever upp till det ni sade i valrörelsen!Inför inte en skatt för fattigt folk!Anf. 22 ()Herr talman! hade vi en debatthär i kammaren angående just lageravgift på ris ochsocker. Vid det tillfället sade vi bl.a. att vi inte skulleha dubbla avgifter; om EU beslutade om det härskulle vi se till att inte ha dubbla avgifter. Det sadejag själv i debatten, och det sade också jordbruksmi-nistern.Den 19 december, dvs. dagen efter debatten, be-slutade att avgiftsbelägga onormaltstora lager, för att undvika störningar på marknaden isamband med , och an-slutning till EU.Därför behövs inte nya bestämmelser för att för-hindra dubbla avgifter och för att beräkna och upphä-va de av EG beslutade avgifterna.Det är av den anledningen som vi har jord-bruksutskottets betänkande på bord. Det ärav den anledningen som regeringen har lagt fram enny proposition. Det finns ingen anledning att återupp-ta den debatt som vi hade . Jag villbara göra några kommentarer till vad som harsagts.Till vill jag säga att det inte varen skatt utan en avgift som vi tog ut. Det står tydligtoch klart i betänkandet.Med anledning av propositionen har det väckts fy-ra motioner, från , , där det yrkas att den tidiga-re beslutade lagen skall upphävas. Det finns en ma-joritet för att lagen skall vara kvar och för att dennationella avgiften skall tas ut. Jag tycker därför attdet inte finns någon anledning till att fortsätta attdebattera denna fråga.Under behandlingen har vi i utskottet också anlitatjuridisk sakkunskap på det här området i form av, somEva sade, professor . Vi har ocksåtagit del av juridisk sakkunskap från regeringskans-liet. Här står ord mot ord, men vi finner ingen anled-ning att tvivla på jurister. Det harockså framkommit att man innan man lade fram för-slaget hade två gånger varit ned till i för att förankra sitt ställnings-tagande. Vi skall också ha i minnet att professor är anlitad av betodlarna.Herr talman! Jag tycker inte att det finns någonanledning att återuppta debatten om den nationellaaspekten. Jag yrkar därför bifall till jordbruksutskot-tets hemställan och avslag på reservationen.Anf. 23 () replikHerr talman! tycker inte att det finnsanledning att diskutera det betänkande som vi behand-lade här , men så är det faktiskt, eftersombetänkandena hänger ihop. Det betänkande som nuframlagts är det som vi egentligen från början skulleha haft, och det som kom skulle vi överhuvud taget aldrig bort behöva behandla.Det gällde en punktskatt på ris och socker, som in-fördes av den socialdemokratiska regeringen därföratt man tänkte sig att handlarna skulle kunna höjapriset på socker efter EU-inträdet. Genom att införapunktskatten såg man till att prisökningen verkligenkom. Jag menar att det är ett olyckligt sätt att utövastyrning. Om denna punktskatt inte hade införts skullekanske den prisökning som kommer pågrund av EU-bestämmelserna ha uppskjutits, och dethade varit till gagn för dem som har små inkomster.Jag yrkade tidigare bifall till motionen, men jagmenade självfallet bifall till reservationen.Anf. 24 () replikHerr talman! säger att det är frå-ga om en punktskatt. Jag vill bara erinra om att denavgift som togs ut motsvarade skillnaden i förhållandetill den prisnivå som EU har för ris och socker. Frå-gan var vem som skulle få den vinst som uppstod överen natt. Skulle den tillfalla det danska sockerbolagetoch betodlarna, eller skulle de 440 miljonerna tillfallasvenska staten? Ingen blev drabbad av detta. Vi tarinte pengar från någon, utan den höjning som konsu-menterna får betala sker i vilket fall som helst. Vi sågdet naturligt att ta in den här avgiften till staten.Anf. 25 () replikHerr talman! Man var naturligtvis inte, , från handelns sida tvungen att höja priset på risoch socker därför att vi gick med i EU. Det fanns enmöjlighet till det, eftersom priset på ris och sockerinom EU är högre på grund av att man där har högapriser på varor som kommer från tredje land, ofta . Men det fanns alltså inget som sade att han-deln i måste höja priset på ris och socker.Genom att införa punktskatten såg man till atthandeln blev tvungen att höja priset på ris och socker,och det är det som jag vänder mig mot. Jag anser attom man i valrörelsen talar om att man vill värna degrupper för vilka basvaror utgör en stor del av detsom man använder inkomsten till, skall man sedaninte införa en punktskatt som gör att det blir en pri-sökning på precis dessa produkter vilken inte är nöd-vändig. Det var just den effekten som uppstod.Detta skulle vi kunna rätta till genom att den nuframlagda propositionen dras tillbaka och genom attdet i en ny proposition föreslås detsamma som EUkräver, nämligen en skatt på överlager. Den avgiftsom man tidigare tog ut på lager avsåg inte överlagerutan normala lager, och jag har förstått att vi är ensemed om detta.Anf. 26 () replikHerr talman! Vi är nu inne i den debatt som jagtidigare sade är onödig, men okej. Än en gång, Gud-run : Detta är ingen skatt utan en engångsav-gift. Vi tog ut den en gång, den 31 december 1994.Gudrun säger att detta drabbar konsu-menterna och att man inte skulle ha fått någon pris-höjning. Varför var det då så angeläget för Sockerbo-laget och för betodlarna att uppvakta utskottet?Självklart var det för att få ut dessa miljoner. Annarshade man inte ansträngt sig på det viset.Och varför anlitar man nu jurister och professorerför att klarlägga detta? Är det med tanke på konsu-menterna eller med tanke på att komma åt de 440miljonerna? Jag tycker att svaret på detta är ganskaklart.Jag sade också i den förra debatten här, i decem-ber, att det fanns ett skrivet avtal mellan betodlarnaoch Sockerbolaget av vilket det klart framgår att manskulle dela på de 440 miljonerna. Det är av den an-ledningen som man fortsätter att driva denna fråga.Anf. 27 () replikHerr talman! Enligt skall vi inte dis-kutera den lag som antogs , men det som vii dag diskuterar gäller en ändring av den lagen efter-som det inte var så som ni socialdemokrater trodde.Enligt EU:s definition fanns det inga överlager i Sve-rige . Det fanns inga överlager att ta utnågon skatt på, utan det är fråga om en punktskatt.Enligt de övergångsbestämmelser som gällde närvi blev medlemmar i skulle det inte tillämpasnågra speciella bestämmelser, utan vi skulle direkt blifullvärdiga medlemmar. Vi skulle ta de fördelar ochnackdelar som det innebär och inte som ha enmängd övergångsbestämmelser. Det är då helt fel attbesluta om en nationell skatt på socker och ris på detsätt som ni har gjort, och lagen härom bör upphävas.Anf. 28 () replikHerr talman! Jag vill än en gång säga att det inteär fråga om någon skatt. Av propositionen och betän-kandet framgår det tydligt och klart att det gäller enlageravgift, en engångföreteelse på grund av densituation som uppstod.Det gäller inte heller överlager. Det anges tydligt idet beslut som vi tog att avgiften gälleralla lager över . Det är en avgift som vi tar ut pågrund av den situation som uppstod genom höjningenav priset på ris och socker.Anf. 29 () replikHerr talman! Om vi skall kalla det skatt eller av-gift kan vi lämna därhän. Det är ändå fråga om pengarsom skall betalas in, och det är pengar som drabbarkonsumenterna. Hade den här avgiften/skatten intelagts på socker och ris, är det möjligt att det hadekommit en prishöjning, men den hade kommit betyd-ligt långsammare och inte som blivit en chockhöj-ning för konsumenterna, som det faktiskt blev.Den här avgiften är enligt professor inte förenlig med , och bara detborde lända till eftertanke för er i utskottets majoritet.Anf. 30 () replikHerr talman! Kan då förklara för migvarför betodlare och Sockerbolaget ligger på så hårtoch varför de hade skrivit ett avtal dem emellan omatt dela på dessa miljoner, om det nu är så som EvaBjörne säger, att denna prishöjning hade kommitlångsammare? Förklara för mig varför man då gör pådet viset!Anf. 31 ()Herr talman! är ju inte repre-senterade med en ordinarie ledamot i jordbruksutskot-tet, och jag vill därför inför kammaren markera hur viställer oss i den här frågan. Redan vid det förra tillfäl-let, , motionerade vi från kds och vände ossmot denna avgift eller skatt - det spelar egentligeninte så stor roll vad vi kallar den. Vi menade att för-slaget vilade på en felaktig grund.Vår motion röstades ned och avgiften drevs ige-nom . Jag har studerat snabbprotokolletoch där sett att redan då sade, att om detskulle bli dubbla avgifter fanns det möjlighet förJordbruksverket att korrigera detta. Han hänvisade tilldet betänkande som då förelåg.Det har visat sig att det inte var så enkelt, ochdet har framlagts en ny proposition, där man ändåfullföljer sin klåfingrighet. Det finns en teori att omman har trampat i klaveret en gång, gäller det att hållafast foten, och det är precis det som man gör i det härfallet. Man fullföljer den dumhet som man beslutadeom med en ny dumhet i det betänkandesom vi nu behandlar.Vi vill också från kds sida yrka bifall till reserva-tionen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )7 § Ändrad ansökningstid för skattereduktionför reparation och ombyggnad av bostadshusFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1994/95:SkU32Ändrad ansökningstid för skattereduktion för repara-tion och ombyggnad av bostadshusKammaren biföll utskottets hemställan om attärendet fick avgöras efter endast en bordläggning.Förste vice talman konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 10 §. )8 § Trafikpolitikens inriktningFöredrogsTrafikutskottets betänkande 1994/95:TU13Trafikpolitikens inriktning (prop. 1994/95:100 delvis)Anf. 32 ()Herr talman! När det gäller trafikutskottets betän-kande nr 13, som behandlar trafikpolitikens inrikt-ning, har jag uppfattat diskussionerna i utskottet så attdet föreligger en ganska stor samsyn i ärendet. Dockvill jag anföra följande.Ett väl utbyggt kommunikationsnät är en förut-sättning för ett decentraliserat samhälle. Ett decentra-liserat samhälle är en förutsättning för delaktighet ochdemokrati. Trafikpolitikens inriktning har därförsjälvfallet fundamental betydelse, inte enbart ur trans-portsynpunkt utan också ur demokratisynpunkt.Goda kommunikationer är en förutsättning när detgäller att skapa goda utvecklingsmöjligheter i helavårt land, att tillvarata utvecklingsmöjligheterna i helavårt land och att utveckla hela vårt land.I den alltmer internationaliserade värld som vi lever i, med allt större krav på precision, kvalitetoch snabba "just-in-time"-leveranser, utgör godakommunikationer också en förutsättning för vårt nä-ringslivs utveckling. Avståndsnackdelen i förhållandetill övriga måste minimeras med god in-frastruktur, med goda kommunikationer.Investeringar i en god infrastruktur är alltså avstörsta strategiska betydelse fördemokrati, arbete och boende i helalandet,utvecklingen inom näringslivet i helaSverige samtexportindustrins konkurrensförutsättningar.Därför vill vi i kraftigt markera - dess-utom förutsätter vi - att det regionalpolitiska måletockså i fortsättningen jämställs med övriga trafikpoli-tiska mål.När det gäller inriktningen på investeringarna me-nar vi att dessa måste ske utifrån en transportekono-misk helhetssyn, där miljövänliga transportsystemprioriteras och där systemlösningar som underlättarett snabbt flöde av både person- och godstransporter -inom landet och till utlandet - bör eftersträvas.Transporternas miljöaspekter och informations-teknologin som alternativ till transporter bör betonas.Det är angeläget, ja, det är en nödvändighet, att vidtaolika åtgärder för att miljöanpassa all trafik.Samordnade trafiklösningar är viktiga, liksom detär angeläget att sjöfart, luftfart samt post- och tele-kommunikationer integreras i den fortsatta planering-en.Investeringarna i infrastrukturen måste på sam-hällsekonomiskt och miljömässigt bästa sätt görasutifrån varje regions specifika förutsättningar. Förlångväga transporter bör järnvägs- och sjöfartslös-ningar eftersträvas.Herr talman! Det beslut som fattade vå-ren 1993 och som innebar en tioårig investeringspla-nering i fråga om utbyggd infrastruktur var ett klokt,ett framåtsyftande och ett offensivt beslut.Med de besparingar som måste göras och medhänsyn till vårt ekonomiska läge accepterar Centernatt några av väginvesteringarna senareläggs. Dockanser vi att programmet i huvudsak skall fullföljasunder tioårsperioden.Beträffande regeringens förslag till fördelning avde olika anslagen har vi för avsikt att återkomma närrespektive betänkande behandlas. Dock vill jag åter-upprepa behovet av och kraven på att de regionalpoli-tiska målen också i fortsättningen prioriteras äveninom trafikpolitiken och inom hela det uppbyggdakommunikationssystemet, ända ut till det finförgrena-de vägnätet i landsbygd, glesbygd och skärgård.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reser-vation nr 2 i trafikutskottets betänkande nr 13 samt iövrigt till utskottets hemställan.Anf. 33 ()Herr talman! betänkande om tra-fikpolitikens inriktning präglas, som , av en ganska stor samsyn.Det är bra att en kommitté äntligen tillsatts för attse trafikpolitiska beslut. Det har vikrävt , men ingen har velat ta tag i denhär biten. är alltså en kommitté tillsatt. Men detinnebär också ett litet bekymmer, därför att i alladiskussioner i trafikutskottet hänvisar man till kom-mittén - hur bra förslagen än är.Den förhoppning man kan ha är väl att de tanke-gångar som kommer fram i motioner om inriktningenpå trafikens område tas till vara i nämnda kommitté.Jag tycker att det är bra att motorvägsutbyggnadernu bromsas upp. Man skjuter dem litet framåt i tiden,kanske därför att kommittén skall ha möjlighet att seöver hur och var utbyggnaderna skall ske. Frågornaom trafiksäkerheten kommer kanske också att disku-teras mer än som varit fallet.Vi måste alltså komma till rätta med de trafikprob-lem som finns. Dessutom måste vi få ned antaletdödade och skadade i trafiken.Det behövs en bättre samordning, kanske framförallt mellan och SJ. När det satsaspengar på en utbyggnad kan det vara så att SJ sägeratt trafikunderlaget är för svagt - om man inte fårstatliga eller kommunala medel, så blir det ingentrafik. Jag tycker att detta är besynnerligt. Men det gårkanske att lösa detta på nämnda sätt.1988 års trafikpolitiska beslut talar om tillgänglig-het, effektivitet, säkerhet, miljö och regional balans.Men i första hand den regionala balansen har inteuppnåtts trafikpolitiska beslut. Det finnsnämligen en obalans, kanske framför allt mellan gles-bygd och storstäder. När det gäller hur man skallkomma till rätta med den saken hoppas jag att utred-ningen kan hitta lösningar.Taxor och avgifter är ett system. Men det systemetär också förenat med problem. Man får ju inte miss-gynna vissa trafikslag.Vi i har sagt att en bra kommuni-kationspolitik är en förutsättning för att hela Sverigeskall kunna leva. En bra kommunikationspolitik inne-bär också att man måste se till att kollektivtrafikenökar.Kollektivtrafiken är också en jämställdhetsfråga.Alla har ju inte tillgång till bil. Framför allt äldrevuxna, kvinnor, barn och ungdomar behöver en välfungerande kollektivtrafik. Som det ser ut isamhället är det långa avstånd till exempelvis sportan-läggningar. Därför måste kommunikationerna funge-ra, för annars ligger det på föräldrarnas ansvar att tabilen. Det är inte riktigt.Framför allt måste man se över godshanteringen. transporteras gods på vägar härs och tvärs. Detfinns otaliga exempel på att man kör långa sträckormed tom lastbil, därför att man bara kör åt ett företagoch därmed inte kan ta returlaster. Det kan också varaså att lönsamhetskraven gör att man inte kör.Godstrafiken på vägarna är ett stort problem intebara därför att miljön till viss del förstörs utan ocksådärför att det blir ökade underhållskostnader för väg-nätet. Jag tycker att man skall se över underhållskost-naderna. Det gäller att inte banta för mycket där.Underhållet av vägar och järnvägar blir då, som jagser detta, en kapitalförstöring.Denna debatt blir nog, som sagt, besvärlig fram-över i och med att allting skjuts över till kommittén. är det tre ärenden från trafikutskottet som skalldiskuteras. Beträffande alla tre ärendena har utskottetvarit finurligt nog att skriva att de här frågorna kom-mer att tas upp i den kommitté som är tillsatt.Det är mycket bra att man skall ta upp sådana härfrågor. Men litet besvärligt blir det. Man borde kanskesäga att trafikutskottets arbetsuppgifter stannar upptills utredningen är klar - visserligen skulle vi i trafi-kutskottet då mer eller mindre inte ha något att göraunder tid.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till reser-vation 3 i detta betänkande.Anf. 34 ()Herr talman! ledamöter har att taställning till trafikutskottets betänkande om trafikpo-litikens inriktning. För dem som förväntat sig ettbetänkande där man lyckats absorbera alla de idéersom faktiskt flödar i samhället är det en stor besvikel-se att läsa betänkandet. Det är nästan med en vissaktning man måste konstatera majoritetens förmågaatt vägra anpassa sig och anamma nytt tänkande.Politiskt mod är också därmed uteslutet ur bilden. Föross miljöpartister blir betänkandet en tråkig påminnel-se om förlegat trafiktänkande, som fortfarande domi-nerar.Med denna inledning hoppas jag att det framgåratt syn på trafikpolitiken står i radikalmotsats till majoritetens.Trafiken, dvs. kommunikationerna, är en faktorsom har avgörande betydelse i vårt samhälle. Brakommunikationer - såväl verbala, auditiva och visiblasom fysiska - ger människor frihet. Frihet är engrundsten för livskvalitet. Jag, liksom många andra,känner att bilexemplet har ett visst berättigande. Detär en frihet för individen att kunna förflytta sig. Ändåfinns det anledning att ifrågasätta bilexemplet.