prot · GJ0932 · 1995-12-06 00:00:00 — Sparande kan ske på alle-manssparkonto i bank och vissa andra institut och ihögst två allemansfonder, där sparade medel placerasi aktier och andra värdepapper. Allemanssparandetblev en mycket populär sparform under entid då sparandet behövde uppmuntras och stimuleras.Anledningen till populariteten var naturligtvis atträntan på allemansspar och värdestegringen i alle-mansfond var skattefria.År 1993 upphörde den i beskattningshänseendegynnade särställningen, men återinfördes fr.o.m.1995, då det bedömdes som ett värdefullt bidrag förden svenska ekonomin att allemansfonderna främjarföretagens tillgång på riskkapital. Syftet var också attgynna ett brett ägande av börsaktier.Allemansfondernas placeringsregler skiljer sigdärför från vanliga värdepappersfonders, bl.a. genomatt fonderna är begränsade till att huvudsakligen in-vestera i svenska aktier eller aktierelaterade instru-ment. Svenskt näringsliv har också genom dessa reg-ler erhållit ett betydelsefullt tillskott av riskkapital.Sparandet i allemansfonderna introducerades allt-så som ett led i att öka basen för hushållens sparandeoch för att ge en möjlighet att tillföra svenskt närings-liv riskkapital. Det var just det som utgjorde skälet förskattesubventionering. Även vi som inte sparar i alle-mansfonder är med och betalar detta sparande. An-ledningen är just att det är viktigt att ge svenska före-tag stöd.För Per , som bor i och ser Pharmaci-as anläggning, kanske bolaget verkar svenskt. Menverkligheten är att de svenska aktieägarna i Pharmaciabytt sina aktier mot aktier i ett nybildat amerikansktbolag, regler innebär att en allemansfonds me-del till skall vara placerade i svenskaaktier och aktierelaterade instrument, fårplaceras i räntebärande värdepapper, medan fårplaceras i andelar i andra värdepappersfonder. Denskattemässiga särbehandlingen upphörde vid utgång-en av 1993. Men sparandet har fr.o.m. den 1 januari1995 återigen blivit skattemässigt gynnat. Som skälangavs återigen att allemansfonderna skall främja desvenska företagens tillgång på riskkapital.Allemansfonderna äger av aktierna i . Det motsvarar ett värde av ca 2 miljarder kro-nor. Enligt nu gällande regler skulle detta innehavbehöva säljas ut . Avsikten med den före-slagna ändringen är primärt att undvika en kraftigkurspress och oroad aktiemarknad. När regeringenBildt sålde ut utan urskiljning och utantanke på framtida ägarstruktur öppnade man för ut-ländskt övertagande och värnade inte om svensktägande och det svenska företagandet. Makten överPharmacia har också gått till utlandet. Mycket talarför att även är på väg åt samma håll, av sam-ma anledning. Att man då, som i m- ochkds-motionerna, påstår att man värnar om det svenskaföretagandet framstår inte som seriöst.Eftersom syftet med att skattesubventionera alle-mansfonderna är just att värna om det svenska företa-gandet, finns det ingen anledning att gå längre änregeringen gjort i propositionen. Jag yrkar därför, frutalman, bifall till utskottets hemställan och avslag påmotionerna.Anf. 99 PER () replikFru talman! Jag skall bara ta upp två saker. Phar-macia kunde inte ta till en lösning av typenABB på grund av amerikanska skatteregler som gjor-de att man inte kunde ha den här typen av holdingbo-lag, vilket hade löst problemet på precis samma sättsom för ABB. Därför tvingades bolaget att ha sinjuridiska hemvist i , medan man har delat uppföretaget så att lika stor del och lika stort inflytandeligger i som i USA.Det andra jag vill poängtera är att när och ni andra sålde ut Nordbanken var det faktisktfler utländska ägare som fick tilldelning än det var närden borgerliga tidigare regeringen sålde ut Pharmacia.Anf. 100 () re-plikFru talman! Vi lagstiftar varken för elleremot ett enskilt företag. Per påstår - hur hannu kan veta det - att förslaget vi har framför oss ledertill inlåsningar, snedvridningar, sämre likviditet, dis-kriminering och jag vet inte allt. Stackars alla bolag ivärlden, i så fall, som allemansfonderna inte är ellerfår vara intresserade av. De är verkligen drabbade.För att inte tala om vad som skulle hända om Modera-terna kom i regeringsställning igen. Då skulle det blietter värre, eftersom vill avskaffa alle-mansfondernas särställning helt och hållet.Nej, Per , det är bara att erkänna att i det härfallet var det ett misstag av den borgerliga regeringenatt sälja ut Pharmaciaaktierna utan eftertanke ochstrategi.Anf. 101 PER () replikFru talman! Vi som sitter i finansutskottet vetmycket väl att , fondhandlarföreningen ochrepresentanter för flera av allemansfonderna har be-rättat hur viktigt det är att går på det bor-gerliga alternativet och att det kryphål som ni social-demokrater skapar är alldeles för litet. Jag tror alltsåinte att det råder något som helst tvivel om vilket somär det bästa förslaget.Dessutom: Jag har åtminstone en Mastersutbild-ning från i , så litet vetjag faktiskt om penningmarknad, kapitalmarknad,aktiemarknad, osv.Anf. 102 () re-plikFru talman! Eftersom Per själv har berättathur lönsamt är och kommer att vara iframtiden - och det finns verkligen ingen anledningför mig att ifrågasätta det - är det väl alldeles själv-klart att de som förvaltar allemansfondernas pengarskulle tycka att det vore härligt att få använda sinförvaltning helt utan restriktioner.Nej, Per , torka krokodiltårarna och stå för denborgerliga regeringens beslut att urskillningslöst säljaut aktierna, och hoppas att inte går samma väg- men det kanske gör mindre, för det bolaget ligger juinte i Per Bills hemkommun.Anf. 103 ()Fru talman! Den här frågan är komplicerad på ettsätt. Men tänk efter: Vi lever i en alltmer internatio-naliserad ekonomi. Företagen i och andraländer får ett alltmer blandat, internationellt ägande.Då är frågan om det verkligen är så klokt att göra somföreslås i propositionen och betänkandet, att mer ellermindre stänga ute viktiga kapitalplacerare som alle-mansfonderna - ja, förr eller senare utestänger mandem faktiskt, de tvingas ut ur företag med betydandeutländskt ägande.I Pharmaciafallet innebär det att inflytandet frånde svenska ägarna med tiden blir mindre. Det ökarrisken för att investeringarna vartefter styrs bort frånSverige. Det innebär att vi i det här landet tappararbetstillfällen, att vi tappar utveckling på ett väldigtviktigt tillväxtområde.Vi har i utskottet stött propositionen, men efter attha diskuterat frågan litet mer ingående har vi kommitfram till att det faktiskt är viktigare att se till att detsvenska inflytandet i företaget bevaras och utvecklasän att hålla strikt på allemansfondernas regler. Vikommer därför att stöda reservationen.Jag misstänker att allemansfonderna är på väg attha spelat ut sin roll. De blir i längden omöjliga i enalltmer internationaliserad ekonomi. Det viktiga är jufaktiskt inte vem som äger, utan det viktiga är denekonomiska utvecklingen, hur företagen fungerar och,för vår del, att vi får en bra utveckling i Sverige.Därför, fru talman, yrkar jag bifall till reservatio-nen.Anf. 104 PER ()Fru talman! Det är mycket trevligt att och hans parti lyssnar och funderar, även efter detatt klubban har fallit i finansutskottet. De har kommitfram till precis samma ståndpunkt som socialdemo-kraterna i , nämligen att det förslag som läggsfram här i är felaktigt och att det borgerligaförslaget är det bästa.Anf. 105 ()Fru talman! Jag vill bara återigenpåpeka att man måste komma ihåg syftet med alle-mansfonderna. Är det inte i stället så att vi skall ef-tersträva att AP-fonderna får köpa mer aktier? Om detblir möjligt kan vi också eftersträva det som RoyOttosson efterlyser. Det instrument som allemansfon-derna utgör kan emellertid aldrig användas för attbehålla företagen i . 106 ()Fru talman! Där har uppenbar-ligen fel. I det konkreta fall vi nu diskuterar, dvs.Pharmacia-Upjohn, minskar det svenska inflytandet iföretaget om betänkandet går igenom. Det vill viförsöka förhindra eller åtminstone bromsa så långt detgår.Det är emellertid en svår avvägning. Det är därförvi i utskottet inte var beredda att ta ställning för reser-vationen. Vi ville tänka litet mer på det här. I och försig framförde jag i utskottet liknande synpunkter somdem jag framför , dvs. att det är en svår avvägningmellan dels ägarinflytandet från svensk sida, delsplaceringsreglerna för allemansfonderna - det är jufråga om en skattesubvention för allemansfondernasdel. Det var också därför som jag antydde attskattesubventionen kanske är en dålig subvention. Viborde kanske hitta bättre sätt än detta att få fram merriskkapital till svenska företag.I det aktuella fallet hotas ändå utvecklingen av etti väldigt betydelsefullt företag, ett av fram-tidsföretagen, som växer mycket snabbt och som är enspjutspets in . Vi har vägt de två argumen-ten och kommit fram till att det är viktigare att se tillatt svenskt ägande och svenskt inflytande på Pharma-cia-Upjohn utvecklas och bevaras.Anf. 107 PER ()Fru talman! Det är mycket positivt att höra RoyOttosson tala. Jag håller helt med honom när det gäl-ler allemansfondernas ägande.Det är så typiskt att man sedan får höra socialde-mokraternas tungor slinta och att de säger att det ärnya löntagarfonder som skall äga . Det ärinte tillväxt.Anf. 108 ()Fru talman! Jag sade AP-fonderna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )10 § Försäljning av vissa högskolefastighetervid i , m.m.FöredrogsFinansutskottets betänkande 1995/96:FiU3Försäljning av vissa högskolefastigheter vid Chalmerstekniska högskola i , m.m. (prop.1995/96:66)Anf. 109 ()Fru talman! Vi har att behandla ytterligare ens.k. återställare, nämligen regeringens förslag tillförsäljning av vissa högskolefastigheter vid Chalmerstekniska högskola i till Statliga AkademiskaHus i och återkallande av bemyndigan-det till regeringen att lämna lån till ochHögskolan i ett led i den borgerliga regeringens arbetemed att höja utbildnings- och forskningsnivån i Sveri-ge och ge utrymme för förnyelse, utveckling, ökadkvalitet och mångfald gavs universitet och högskoloren betydande frihet att själva bestämma om och ta detfulla ansvaret för sin egen organisation och verksam-het. De tidigare löntagarfondernas medel användes föratt bilda ett antal forsknings- och utbildningsstiftelser.Som ett led i dessa ansträngningar gavs Chalmerstekniska högskola och möjlig-heter att drivas i stiftelseform. Detta skedde på debåda högskolornas egen begäran. Syftet var att genommångfald i ägandet stimulera högskolesystemet ytter-ligare. Häri ingick att enligt avtalet medstaten skulle ges möjligheter att överta ägandet avmark och fastigheter.Forsknings- och utbildningsstiftelserna har intelämnat den nuvarande regeringen någon ro. Storaansträngningar har gjorts för att upphäva stiftelsernassjälvständighet och rådighet över sina tillgångar. Nuär det och tur.Jag uppehåller mig i fortsättningen vid ,eftersom frågan inte är lika aktuell för Högskolan iJönköping.Förslaget i propositionen, som stöds av majorite-ten i utskottet, innebär kortfattat att staten frånträderdet avtal som tecknats mellan staten och omöverlåtelse av fastigheterna till Chalmers.Jag medger att här finns en komplikation. har villkorat donationer av den marksom det är fråga om till att staten på marken uppförbyggnader för utbildning och forskning. Likaså harinskrivits återgångsklausuler innebärande att markoch byggnader återgår till kommunen för den händel-se att marken inte skulle komma att användas förföreskrivet ändamål. I flertalet av avtalen har ocksåintagits förbud för staten att överlåta fastigheterna.Göteborg har i de förhandlingar som har följt påstiftelsebildningen krävt ersättning av staten för attåterta markvillkoren. Någon uppgörelse har ännu intekommit till stånd, i varje fall inte någon som jag ärmedveten om. Jag kan inte finna någon annan förkla-ring till kommunens hittillsvarande kallsinnighet ochbristande intresse för framtid än att ocksåden är socialdemokratiskt styrd.En delfråga är den mark som behövs för fastig-hetsbildning avseende ett länge efterlängtat mikroe-lektronikcentrum som är under uppbyggnad och somhar blivit kraftigt försenat på grund av oklarheten ommarkfrågorna. I denna fråga har emellertid Göteborgvisat god vilja genom att återta markvillkoret. Meninte ens detta har kunnat förmå regeringen att gå vida-re.Regeringens bristande vilja att försöka lösa fråganavspeglas också i dess vägran att i avvaktan på resul-tatet av förhandlingarna förlänga den option somChalmers hade och också utnyttjade på avtalad tid.Är det då viktigt för att äga sina egnalokaler? Ja, självklart är det viktigt. Ägande och an-svar hör samman. Det skulle ge stiftelsen den fullafrihet som avsågs med stiftelsens bildande. Det skulleockså ge större effektivitet i förvaltningen.Jag vill gärna citera vad de tre fackliga organisa-tionerna vid skrev i en artikel den 26 okto-ber i : "Regeringens förslag göratt viss klarhet skapas och att förutsättningar förChalmers att gå vidare nu finns. Det är samtidigtoklart hur förslaget praktiskt skall genomföras dåGöteborgs kommun inte utfäst sig att medverka. Medförslaget begränsas också möjligheten för Chalmersatt kunna visa positiva resultat genom sin nya verk-samhetsform då skolan inte tillåts äga fastigheterna.Vidare försämras möjligheten att lyckas på lång sikt,då eget ägande av fastigheterna var en avgörandeverksamhetsfördel med stiftelsebildningen. Möjlighe-ten finns fortfarande att får äga sina fastig-heter. Och därmed ges den fulla frihet som avsågsmed stiftelsebildningen. Detta ser vi som den bästalösningen. Drivfjädern för att lyckas, somskulle blivit tvingande med eget ägande, försvinnerdelvis om stiftelsen vingklipps på det sätt som nuföreslås. Regeringen ger med sin proposition Chal-mers rätten att misslyckas. Detta är dåligt." Så skriverde fackliga organisationerna vid Chalmers.Fru talman! Regeringens argument för att frångåavtalen är krystade. Bl.a. framhålls det som konkur-renssnedvridande om och inte KTH skulleäga sina fastigheter. Detta argument tyder på att rege-ringen anser att skullekunna bli effektivare än den som KTH är hänvisadtill. Slutsatsen borde snarare vara att också KTHskulle ges möjligheter att, om man så önskar, få ägaden mark och de fastigheter som man inte redan äger.Ett annat argument är att det i skullekomma att finnas två aktiebolag som var för sig skulleäga och förvalta universitets- och högskolefastigheter.Något objektivt argument eller empiriskt underlag föratt visa att detta skulle vara negativt anförs inte.Likaså anförs i propositionen att uni-versitet skulle tvingas hyra vissa av sina lokaler av ettfastighetsbolag som skulle ägas av Stiftelsen . Jaha, frågar jag mig. Skulle det vara så mycket sämre än att hyraav , Statliga Akademiska Hus iGöteborg AB eller för den delen av en kommunaleller privat fastighetsägare? Det handlar om avlokalkostnaderna.Vidare sägs att de lån till de båda högskolornasom staten har utlovat i avtalen skulle stå i motsats-ställning till statens ambitioner att sanera sina finan-ser. För det första är villkoren knappast så fördelakti-ga att staten skulle ta någon nämnvärd risk. För detandra blir det knappast fördelaktigare att staten nutvingas stå som låntagare till investeringar, iförsta hand den halva miljard som mikroelektro-nikcentrumet projekterats till. har ocksåförklarat sig beredd att diskutera finansieringsfrågor-na. Det tycker jag regeringen skall göra. Det här äringenting annat än svepskäl och utgör inte hållbaramotiv för att staten skall frångå sina åtaganden gen-temot Chalmers.I stället bör staten medverka till att förnyade för-handlingar kommer till stånd med kommunoch . Det är fullständigt obegripligt attkommunen skulle kunna acceptera att marken avstaten kan överlåtas till Statliga Akademiska Hus iGöteborg AB, men inte till Stiftelsen tek-niska högskola enligt de avtal som träffades vid stif-telsens bildande.Propositionens ihålighet framgår också av att enförutsättning för ett genomförande av regeringensintentioner är att pågående överläggningar mellanstaten och kommunen leder till att de formella hindrenundanröjs och att statens eventuella förpliktelser gen-temot kommunen upphör. Detta kostar för-modligen staten någonting. kanske vi kan få vetahur mycket.Det borde således vara fullt möjligt att åstadkom-ma ett avtal i vilket ikläder sig en skyldig-het att uppfylla ändamålsförpliktelserna och accepte-rar återgångsklausulerna i avtalen mellan Göteborgoch staten. Syftet med dessa villkor - att fastigheternainte används för andra ändamål än utbildning ochforskning - sammanfaller med intressen.Och vem kan utgöra en bättre garanti för att fastighe-terna används för det avsedda ändamåletän just den högskola som bedriver sin verksamhet ifastigheterna?Chalmers är en av mest framståendetekniska högskolor med en erkänt högklassig utbild-ning och forskning. ambition är att utveck-las till en ledande teknisk högskola i världen. Somsvenska och göteborgare är jag stolt över Chalmers.Men jag är djupt bedrövad över det politiska spel sompågår mellan den socialdemokratiska regeringen ochsocialdemokraterna i och som har inneburitatt har fått ägna värdefull kraft åt förhand-lingar och därigenom förött dyrbar tid.Jag uppmanar socialdemokraterna i ochi : Släpp den statliga tvångströjan, ge Chal-mers full rådighet över sina fastigheter och fullbordastiftelsebildningen. Ge rätten att lyckas!Fru talman! Jag yrkar bifall till den reservation iFiU3 som de fyra tidigare regeringspartierna stårbakom.Anf. 110 ()Fru talman! Den här frågan är nog inte så svår somdet låter när man lyssnar på . Det hand-lar om en effektiv förvaltning av fastigheter. Dethandlar om att ta vara på de stora fördelar som finns iett samlat ägande och en samordnad förvaltning avuniversitetsfastigheterna i . Och det skapasinga nya problem vare sig för byggandet av ett mik-roelektronikcentrum eller för verksamhet iövrigt.Låt mig ta det från början. I finansutskottet till-styrker vi att vissa högskolefastigheter som ägs avstaten och som upplåtits för tekniska hög-skola skall försäljas till Statliga Akademiska Hus iGöteborg AB. Vidare föreslår vi att återkal-lar bemyndigandet för regeringen att lämna lån tillStiftelsen och StiftelsenHögskolan i är denna. Statliga Akademiska Hus ABägs till av staten. Detta bolag äger i sin tur sjudotterbolag som av staten förvärvat fastigheter somnyttjas för universitet och högskolor. I propositionenerinras om att Statliga Akademiska Hus i GöteborgAB är bildat för att äga och effektivt förvalta utbild-ningsfastigheter. Regeringen anser att det finns bety-dande vinster med ett samlat ägande och en samord-nad förvaltning av universitetsfastigheterna i Göte-borg. Om skulle ägafastigheterna leder det dessutom till olika förutsätt-ningar för olika universitet och högskolor. KungligaTekniska högskolan och tekniska högskolaskulle inte konkurrera på lika villkor.Även i utbildningsutskottets yttrande konstaterasatt det finns stora fördelar i ett samlat ägande och ensamordnad förvaltning av universitetsfastigheterna iGöteborg. Utskottet finner att det är logiskt att såsker. Att vara under en gemensam förvaltning drifts-mässigt och ekonomiskt ger vinster som bör tillvara-tas. Dessutom är det självfallet en fördel om sammaförutsättningar råder för våra universitet och högsko-lor.I finansutskottet delar vi de bedömningar som görsbåde av regeringen i propositionen och av utbild-ningsutskottet i dess yttrande till oss.Som har sagts här, har , och kds i sin reservation motsatt sig regering-ens förslag, precis på det sätt som harredovisat.Förutom de "ideologiska" skäl som mot ett fortsatt statligt ägande av de fastigheter vitalar om, har i debatten också framförts att ett byg-gande av ett mikroelektronikcentrum vid Chalmersskulle fördröjas och försvåras av ett bifall till rege-ringens förslag. Utskottet vill särskilt framhålla attdetta inte är fallet.En projektering och ett byggande av ett mikroelek-tronikcentrum skulle kunna påbörjas omgående efterdet att har tecknat ett preliminärt avtal medStatens fastighetsverk. Ett byggande av ett mikroelek-tronikcentrum påverkas alltså inte på något sätt avden fråga som vi nu diskuterar.Eftersom i sitt anförande underströkatt detta kraftigt skulle ha försenats tycker jag att detfinns skäl att gå in på just det här ärendet litet mer.Representanter från tekniska högskolauppvaktade utbildningsutskottet den 9 november.Både jag och var med på utbildningsut-skottet och lyssnade. Där sade man från Chalmerssida att detta hade dragit ut . Man var osäkeroch trodde inte att man skulle kunna komma i gång attbygga.Det förhåller sig på det viset att regeringen den 5oktober uppdrog åt att utredaförutsättningarna för att överta det pågående projektetoch byggandet av detta center från . Regeringen sade till ville ha en redovisning senast den 15 november.Den 9 november skrev ochmeddelade regeringen att , som man hadehaft samtal med, fortfarande inte hade kommit in medde handlingar som hade lovat att lämna in.Det gällde underlag och arkitekthandlingar. Därförkunde inte lämna detta till regeringenden 15 november.Finansutskottet justerade det här ärendet den 21november, och då hade fortfarande inga handlingarkommit in till , trots att man frånChalmers sida påstod att det varandra som försenade detta.Om det är någon som har fördröjt detta ärende ärdet Chalmers.Jag vill med detta yrka bifall till hemställan i fi-nansutskottets betänkande i dess helhet och avslag påreservationen.Anf. 111 ()Fru talman! säger att det inte ärnågra problem. Låt mig återgå till vad de fackligarepresentanterna skriver. Det kan kanske förklara vaddet handlar om.När blev stiftelsehögskola 1994 var frå-gan om fastigheternas ägande den viktigaste frihets-frågan. ägde och förvaltade staten själv sinafastigheter. Nybyggnation i regi var omöj-lig. Långa projekttider där ansvaret för projekteringoch kostnadsutveckling låg utanför högskolans kon-troll bidrog till ett trögt, dyrt och ineffektivt system.Dessa verksamhetshinder skulle helt försvinna omChalmers fick kontroll och rådighet över alla egnaresurser. ledning ansåg att skolan bättre ännågon annan skulle kunna ikläda sig rollen som ägareoch förvaltare av fastigheterna då staten varit en dåligvärd.Så ser verkligheten ut, . Och det ären mycket bra beskrivning av de problem som uppstårnär man måste ta in ytterligare en part, nämligen sta-ten, i en sådan verksamhet.Om vilken produktionsverksamhet som helstskulle tvingas att gå via staten för att göra sina inves-teringar i egna fastigheter där man bedriver sin verk-samhet skulle vi se att det helt enkelt inte fungerar.Det blir trögt, ineffektivt och dyrbart. Det går ut öververksamheten.Det är detta, , som är det bärandemotivet för stiftelsebildningen och för att stiftelsenskulle få äga sina fastigheter. Det var en av förutsätt-ningarna för att skulle ge sig in i stiftelse-formen över huvud taget.Men socialdemokraterna i regeringen har medhjälp av socialdemokraterna i av ideologis-ka skäl satt ett streck i räkningen för en effektiviseringav verksamhet.Anf. 112 ()Fru talman! Om man skall hänvisa till ideologiskaskäl tror jag att det fanns ganska mycket ideologi i attregeringen beslutade omöverlåtelseavtalet till i . Det före valet, och jag tror att det låg ganskamycket ideologi i det.Den historiska bakgrunden är ju denna. År 1993beslutade att dela upp Kungliga byggnads-styrelsen i , ochStatliga Akademiska Hus. Det var just för att StatligaAkademiska Hus skulle ta hand om dessa universitets-fastigheter, att man skulle få en närmare och snabbarekontakt och få en bra förvaltning.Nu kan vi se att har gått intill och bett om att få ett underlag för snabbt skall kunna ta över och få i gång byggan-det. Det är som inte har lämnat in handling-arna för att detta skall hinna bli gjort.Anf. 113 ()Fru talman! Jag tycker att skalltala med . Det är mycket intressanta diskus-sioner och mycket intressanta inblickar man får i detspel som har pågått och fortfarande pågår.Det är också märkligt att se hur socialdemokrater-na har ändrat sig på den här punkten.