prot · GI0974 · 1995-03-16 00:00:00 — För däggdjur och fåglar får intervallen inteöverstiga . Vidare föreslås att djuren skalllastas ur och beredas minst 8 timmars vila med inter-valler som inte får överstiga . I de falltransporten totalt understiger kan den fort-sätta till destinationsorten utan avbrott för vila. Dettaförslag är nu ute på remiss. Det kan inte antas avJordbruksverket och träda i kraft utan att först hanotifierats av kommissionen i Bryssel.Anf. 33 ()Herr talman! Jag vill återkomma till EU och dessbrist på regler. Det är ju starka intressen som liggerbakom frågan om hanteringen av djur. Förhopp-ningsvis fortsätter kritiken och trycket från människori hela för att man inte skall äta kött från djursom hanteras så här illa. Då talar man ett språk sommarknaden förstår: vikande efterfrågan, minskandeintäkter. Det är bra att jordbruksministern driver frå-gan så hårt. Jag tror att hela svenska folket ställer uppbakom detta. Det visar insändare i tidningarna frånupprörda människor.250 miljoner slaktdjur transporteras genom helaEuropa, ibland utan vatten och foder . Jagtror att det är viktigt att vi får gemensamma regler ochinte ställer upp på ett kompromissförslag som gåremot svenska djurskyddskrav. Det är viktigt att vi frånSverige försöker driva fram stränga regler.Jag förstår att det är mycket som inverkar, somexempelvis att den franske ministern inte vill ta uppdessa frågor eftersom det snart är val. Men vi får intege upp.Jag vill fråga jordbruksministern om vi kan force-ra fram ett beslut snart. Jag vill också fråga vilkasynpunkter motståndarna för fram förutom syssel-sättnings- och strukturproblem på arbetsmarknaden.Anf. 34 ()Herr talman! När det gäller frågan om gemen-samma regler på svensk nivå eller på kompromissnivåi vill jag inte hålla med om att alternativet ärett dåligt beslut eller inga regler alls. Man kan juockså uttrycka det som ett mindre bra beslut i förhål-lande till sämre regler.Om vi tvingas förändra våra regler i förhållandetill dem vi ännu inte har infört till regler som blirgemensamma i har vi ju kvar möjligheten tillfrivilliga branschöverenskommelser. Det vill jag un-derstryka. Jag blev litet besviken när sade att när det gäller dräktiga och nyförlöstadjur kan vi bara vackert finna oss i förhållandena ellerdriva frågan i EU. Det är ju faktiskt så att vi även härvia konsumentpåtryckningar m. m. måste påverkabranscherna till frivilliga överenskommelser. Det harman redan gjort inom vissa delar av handeln när detgäller ursprungslandsmärkning. Detta är inte någotnytt, men det behöver förbättras.Den förra regeringen drev också den här frågan.Vi har dock inte kommit tillräckligt långt.När det gäller ursprungslandsmärkning tidigarejämfört med vad som gäller så har vi nu reglersom säger att man måste tala om från vilket land envara kommer om konsumenten annars blir vilseledd.En viss ursprungslandsmärkning har vi alltså redan.Jag vill att vi skall ha ett tryck på handeln när detgäller detta. Konsumenterna är mer och mer intresse-rade av dessa frågor. Det här handlar inte bara omdjurhanteringen och det vi talat om vad gällertransporterna. Inom har vi mycket länge drivitfrågan om förbud mot antibiotika och hormoner iuppfödningen. Det har lett till att sådant nu är förbju-det i Sverige.Jag skulle vilja tillägga en fråga som vi inte varitinne på tidigare. Vi har övergångsbestämmelser somsäger att vi får ha kvar dessa förbud - det gäller ocksåkadaver i fodermjöl och aflatoxin i fodret vid upp-födningen. Hur ser på våra fort-satta möjligheter att ha kvar de reglerna? Jag menaratt de är oerhört viktiga.Anf. 35 ()Herr talman och jordbruksministern! Såvitt jag harförstått har en övergångsperiod närdet gäller reglerna för transport av dräktig nötkreatur.Anser jordbruksministern att det är möjligt att underden treårsperioden försöka baxa EU till bestämmelsersom är så pass bra som de vi har? Det är ju bra attdessa frågor har fått så stor uppmärksamhet medanledning av jordbruksministermötet. Det kanskefinns anledning att smida medan järnet är varmt ochförsöka se till att vi får vettiga bestämmelser när detgäller transport av dräktiga djur. Vi borde kanskeförsöka utnyttja de tre åren till att se till att de be-stämmelser som finns när vi skallanpassa oss är de regler vi har i dag.Jag har förstått av jordbruksministern att detkommer att vara en skillnad mellan reglerna för trans-port av slaktdjur och reglerna för transport av livdjur.Jag tycker att det är olyckligt. Det vore bättre om vihade samma regler annars kan man gå förbi demgenom att alltid kalla slaktdjur för livdjur. Jag skulleönska att man hade sådana bestämmelser att transpor-terna från till blev så dyra att de intelönade sig med tanke på de skillnader som finns närdet gäller slaktpriser.Jag hoppas att jordbruksministern ser över dettanoggrant så att de bestämmelser vi fårär så bra att kan bli ett föregångsland även pådetta område och att de blir så heltäckande att det integår att trassla sig förbi dem.Anf. 36 Jordbruksminister ()Herr talman! Jag tar den sista frågan först. Det harförekommit att man har transporterat djur från södratill norra och sedan slaktat dem, men det ärinte tillåtet och det har beivrats. Man får mer betaltför slakten i . Vi har haft ett antal sådana fall.Om man gör sådant som är kriminellt skall det natur-ligtvis beivras.Enligt kommer det med de nyareglerna inte att vara möjligt att transportera djur delånga sträckor som talade om. Jagtalar då om livdjur.Kompromissförslaget, som jag antar att ni kännertill, kommer vi inte att acceptera. Frågan är då omAten, , och kan tänka sig att gålängre. Jag var i i går och träffade den italienskejordbruksministern. Vi ordnade så att det i går morsehölls ett expertmöte mellan svenska veterinärer ochitalienska veterinärer. Den italienske jordbruksminis-tern och jag var överens om att om våra experter ärense i den här frågan blir det enklare för oss att blidet. Men jag inser att det är en sak för veterinärer bliröverens och en annan sak för en minister i ,som ändå måste göra en helhetsbedömning av frågan,dvs. väga in även de sociala och ekonomiska aspek-terna på en kraftigt skärpt lag.I , och framför allt på , har manenorma slakterier. Det finns inte djur i närområdetsom kan försörja slakterierna med slaktdjur. Manmåste ta dem långt bortifrån, från ochNederländerna t.ex. Om man nu skärper reglernakraftigt innebär det en ekonomisk påfrestning på des-sa länders ekonomi. ekonomi är ju inte värl-dens bästa. Jag kan förstå om regeringen där är tvek-sam till detta. Det är inte något försvar, men manmåste förstå bakgrunden till den ovilja till förändringsom finns.På måndag skall jag träffa den grekiske ministern,och skall jag träffa den spanske ministernoch den portugisiske ministern i samma ärende för attförsöka få en dialog till stånd och hitta någon möjligkompromissväg. Det handlar ju om att komma över-ens och försöka hitta lösningar som kanske inte till-fredsställer alla men där vi har en minsta gemensamnämnare.Ingbritt Irhammar sade att vi inte hade några reg-ler i . Vi har inga regler när det gäller tiderna.Men vi har en djurskyddslag som vi har tillämpat istället för regler om tider. Det var i förhållande tillden djurskyddslagen som det franska kompromiss-förslaget var dåligt. Det var inte ens mindre bra, utandet var faktiskt dåligt. Det är möjligt att vi i de fortsat-ta förhandlingarna kan komma fram till någontingsom kan betecknas som "mindre bra".När det gäller frågan om transport av dräktiga djurhar jag litet svårt att se att man genom frivilliga över-enskommelser skulle kunna komma överens i Sverige.Jag skall erkänna att jag inte har funderat på den frå-gan. Men jag har litet svårt att nu direkt se att detskulle vara en framkomlig väg. Vi får tänka på det,och vi skall självklart ta upp frågan i Bryssel.Så till frågan om hormoner. Vi har påbörjat ar-betet. När övergångstiden är ute hoppas vi - det vartanken under förhandlingarna och i förhandlingsarbe-tet - att vi vetenskapligt skall ha så mycket på fötternaatt vi har lyft frågan, dvs. att vi skall kunna få deandra länderna att kunna gå med på samma reglersom vi har. Det arbetet har vi just påbörjat.Anf. 37 ()Herr talman! Det är bra att fru ministern driverfrågan vidare och diskuterar med sydeuropeiska mi-nistrar och försöker att få dem att förstå hur vi frånSveriges sida ser på djurskyddskraven. Men det är viktigt att vi inte släpper påvåra krav utan driver dem och inte går med på dåligakompromisslösningar.Börjar inte europeiska konsumenter att ställa kravpå bra kvalitet på livsmedel och att djuren också skallhanteras bra? Jag tror att det krävs starka konsument-krav även ute i . Det gäller att få marknaden attförstå att det rör sig om ekonomiska intressen.Anf. 38 ()Herr talman! Jag vill slutligen göra en samman-fattning. Från vårt håll är det önskvärt att finna ge-mensamma regler i om att djurtransporter fårta maximalt . Men vi förstår att det i dagär svårt, och det beror på att vi inte har stött den loka-la produktionen. Det jag egentligen skulle vilja är attMargareta i sitt slutinlägg ger någon signalom att departementet vill titta på försök till stöd tilllokala investeringar.Jag vet att och jag har fått ettlikalydande brev från en ägare till en gårdsbutik iSkåne som har fått investeringsbidrag, starta-eget-bidrag, för ett eget litet slakteri. Men de klarar inte avatt sätta igång. Det har visat sig att utgifterna för attstarta är så stora, innan de har fått in några inkomsteröver huvud taget, att det nu är möjligt att det inte blirnågonting av med det lilla slakteriet.Man måste se över reglerna och se om det är möj-ligt att låta ägarna få betala, ge investeringsbi-drag eller på något annat sätt minska utgifterna vidnystartande. Utan dessa mindre enheter får vi de långatransporterna som vi vill komma ifrån. Det är den enafrågan.Den andra frågan gäller de dräktiga djuren och denyfödda djuren. Jag önskar lyckatill med att försöka påverka frågan inom EU. Menlyckas vi inte önskar jag att departementet för samtalmed branschorganisationerna för att försöka få tillstånd överenskommelser.På detta område vet jag att ansvariga inom är mycket olyckliga över att behöva fö-reslå en sådan försämring. Alla önskar att man inteskall behöva följa detta förslag. Det gäller att försökahitta vägar. Jag önskar lycka till med detta och detbästa förslaget till EU. Kan vi inte nå allra längstförsta gången skall vi försöka att hitta ett förslag sominte är så dåligt som det som finns i dag.Anf. 39 Jordbruksminister ()Herr talman! När det gäller lokal produktion ochmindre slakterier kanske vi i det sammanhanget skallkomma ihåg att i har de stora slakterierna i dagbrist på t.ex. grisar. Jag personligen upplever inte attdet är i som gårdsslakterierna kanske har sinframtid.Man måste sätta detta i relation till hur mycketdjur som finns. Jag har varit där nere i ett par dagaroch är väldigt bekymrad över att man på de störreslakterierna tycks tvingas importera grisar, och det ärju inte bra. Vi håller på och tittar på vad vi kan göraför att medverka till en ökad produktion av gris iSkåne.Vi skall titta vidare på det som har med dräktigadjur att göra. Det skall vi självfallet göra både i EUoch i och se om det finns någon möjlighet attgöra någonting.Så till fråga. Det är klartatt konsumentopinionen finns. Den finns i Frankrike.Det är stora demonstrationer där. Den finns också påIrland. Det har där tagit sig sådana uttryck att vid mittbesök där då jag träffade den irländske mi-nistern beskrev han situationen som så, att alla utomett av deras transportföretag vägrar att transporteradjur. Det sista företaget håller också på att ge upp. Detfår så dåligt rykte att människor inte vill åka medbåtarna eftersom de förknippas med dessa dåligadjurstransporter. Det är ett stort bekymmer där, ochdet finns ett tryck. Vi har sett att harhaft stora demonstrationer vid hamnarna. Det är jätte-lika demonstrationer i varenda gång när viskall diskutera dessa frågor.Det finns en konsumentopinion i dessa länder.Men det finns tyvärr inte i , , Spanieneller . Det räcker att de länderna bestämmersig för att inte anta förslaget, och då blir det inte engemensam lösning.Det är därför som jag menar att vi måste vara be-redda att acceptera en lösning som ligger på en lägrenivå än den vi hade önskat om vi hade fått bestämmaalldeles själva. Men får vi inte det, utan får till-sammans försöka finna en kompromiss. Vi skall dåförsöka att göra det så bra som vi någonsin kan.Vi har skapat en liten arbetsgrupp inom EU mel-lan de länder som är litet progressiva på detta område.Ett förslag som vi har diskuterat och försökt lansera äratt man skulle kunna börja på en relativt låg nivå meden förbindelse att över tiden förbättra besluten. Närjag tog upp detta med min italienske kollega i gårtyckte han att det var något som t.o.m. skullekunna tänka sig att acceptera.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1994/95:64 om länsbe-nämningAnf. 40 Statsrådet ()Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att det av Länsstyrelseni nu inarbetade namnet"" kan legaliseras.Låt mig först konstatera att det är länens namnsom styr länsstyrelsernas benämningar. Länsnamnenhänger samman med länsindelningen, och därmed blirnamnfrågan i grunden en fråga för att beslu-ta om.Frågan om att ändra benämningen för har behandlats i vid flera tillfäl-len, . ansåg bl.a.att en ändring av namnet inte bör ske utan att önske-målen omfattas av en bred opinion med lokal förank-ring. har tagit ställning för att detnuvarande namnet borde behållas.Länsstyrelsen i har åter igen ak-tualiserat frågan och hos regeringen hemställt att denofficiella beteckningen skall vara Da-larna. Som skäl för ett namnbyte har anförts att Da-larna är det begrepp som genomgående används imarknadsföring av länet inom och utom landet, attnamnet sedan århundraden är förknippat med natur,kultur, turism och hantverk samt att andra institutio-ner och företag i länet använder landskapsnamnet isina beteckningar.Ärendet bereds på nytt inom rege-ringskansliet. I en fråga av det här slaget menar jag attdet är viktigt att ta hänsyn till lokala opinioner ochsynpunkter.I det beredningsläge som är kan jag emellertidinte säga annat än att regeringen så snart möjligt åter-kommer till med besked eller förslag tillbeslut i namnfrågan.Anf. 41 ()Herr talman! Jag tackar först statsrådet för svaretpå min interpellation.Det här är en gammal fråga. Den är inte bara frånden tid länsindelningen skedde. Frågan om vad läns-styrelsen skall heta har också på nack-en, dvs. den direkta fråga, vad i Kop-parberg, eller , skall få kalla sig.Det var som den dåvarande landshöv-dingen i , , fattade ettbeslut om att namnet skulle vara Dalar-na. Politikerna i styrelse i god-kände enhälligt landshövdingens förslag och åtgärder.Man godkände alltså namnbytet, och självklart skeddedet i tron att det inte skulle vara en så stor och omfat-tande fråga. Sedan har det kommit fram att frågan ärav den arten att det inte fanns och att det inte finnsnågon möjlighet för att själv göra nam-nändringen.Länsstyrelsen började också arbeta in namnetLänsstyrelsen . Även om man var sund nog attinte drastiskt börja trycka om kuvert och annat - ochdärmed dra på den statliga förvaltningen onödigakostnader - arbetades namnet sakta in.Men sedan vaknade vissa myndigheter när detgällde namnändringen. Jag måste dock hålla medlänsstyrelsens dåvarande kanslichef vad han sade i ettbrev till kammarrätten i :"För dalfolket i gemen har ringa aktuali-tet. Med all respekt för att länet heter länhar det blivit praxis att i stället beskriva organisatio-nen eller myndigheten som verksam i . "Precis som kanslichefen påpekade då, innebär detinte heller någon förändring av länets namn utan dethandlar om myndighetens namn. I heter deflesta länsmyndigheter just något med Dalarna.Landstinget heter förstås , kom-munförbundet förstås Kommunförbudet ,, folketlyssnar på Radio och själv sitter jag inte påKopparbergsbänken utan jag sitter på Dalabänken häri riksdagen.Herr talman! Jag har interpellerat statsrådet av denanledningen att jag tycker att namnfrågan skall få ettslut i den meningen att om alla myndigheter sägerblankt nej skall självklart rätta sig efterdetta beslut. Jag är också medveten om att namnfrå-gan har prövats tidigare, som statsrådet nämnde. Justnu finns ärendet hos . Det är endirekt formell begäran från om nam-nändringen.Att namnet arbetats in är också viktigt urturistsynpunkt. Vilken tysk turist vet var Kopparbergslän ligger? Jag tycker också att den nuvarande lands-hövdingen ord väger tungt i det brevhan skriver till . Landshövdingenmenar att erfarenheterna av namnbytet, som indirektär gjort, är goda. har blivit ett begrepp. Nam-net är ett namn som förknippas med natur,kultur, turism och hantverk. Och namnet har ett stortmarknadsföringsvärde, och kanske behöver också enlänsstyrelse marknadsföra sig.Herr talman! Inträdet i EU talar också helt för ettnamnbyte till . Jag hoppas attregeringen skall komma med ett positivtbesked i namnfrågan. Med positivt menar jag då ettgodkännande och en legalisering av det här namnet.Svaret från samordningsministern anser jagandas ett uns av att namnet kan komma attgodkännas.Jag håller med statsrådet om att det är bra att vilyssnar till den lokala opinionen. Jag vill bara ställaytterligare en liten fråga till statsrådet. Det sägs isvaret att ärendet just nu bereds. Kan statsrådet säganågonting om tidsplanen för ärendet? När kan vi för-vänta att ärendet kommer upp? Det kanske bara kanges ett ungefärligt tidsmått i dag.I de sista raderna av statsrådets svar står det att re-geringen återkommer med besked eller förslag. Varfinns tveksamheterna och skillnaden i detta?Anf. 42 ()Herr talman! Även jag är glad över det svar vi harfått av statsrådet. Vi kan alltså motse en snabb änd-ring.Jag har begärt ordet därför att den motion jagskrev besvarades av på ettnågot annorlunda sätt än vad som framgår av svaret vijust har fått. I min motion Bo307 önskade jag attLänsstyrelsen i skulle få byta namntill i . Bostadsutskottetsvarade då i betänkande 1993/94:BoU13 på följandesätt: Utskottets ståndpunkt är att inte börpåverka de överväganden i frågan som kan pågå ge-nom ett ställningstagande i den ena eller andra rikt-ningen.Det stämmer inte när statsrådet säger att riksdagenhittills har tagit ställning för att det nuvarande namnetborde behållas. sade 1994 att man ansåg attdet här var regeringens sak och att man inte villepåverka det arbete som då pågick.I någon mening kan man säga att detta regleras iförfattning 1991:1782 där regeringen tillkännagerlänens indelning i kommuner. Där har man nämntKopparbergs län. Vad jag förstår är det en rent admi-nistrativ fråga. Det är regeringen själv som kan beslu-ta om det här.Jag vill gärna instämma i frågaeller utgå ifrån att beslutet kan fattas mycketsnabbt och att först och främst och allavi som bor i får det glädjande beskedet att viäntligen heter det vi vet att vi heter, nämligen Dalar-na, och att inte behöver fatta något beslut.Då är inte någon propositionsomgång här nödvändig.Anf. 43 Statsrådet ()Herr talman! Jag har ägnat mig åt att titta litet pådet remissyttrande som Kammarkollegiet har avgivit iärendet. De har ju dessutom frågat ytterligare ett antalandra instanser, bl.a. , samt Regionberedningen. Det har varit enmycket intressant läsning. Att namn var viktiga visstejag, men icke anade jag att så mycket av historia in-rymdes i ett enskilt namn.Det är riktigt att det kan finnas möjligheter att bytanamn på myndigheten utan att för den skull bytanamn på länet. Det skulle vara en möjlighet för rege-ringen att agera snabbt. Å andra sidan finns detmycket bestämda uppfattningar i dessa yttranden somlåter meddela att det vore att störa ordningen någotalldeles enormt om man ändrade namnet på myndig-heten utan att ändra namnet på länet.Jag vill inte ta ställning till den frågan. Det svarardock på frågan om varför det stod besked respektiveförslag. Detta är en punkt att diskutera. I sådana härsammanhang är det viktigt att försöka ta hänsyn tilllokala opinioner. Men det är alldeles uppenbart attdessa lokala opinioner tenderar att krocka med en deluppfattningar som är att finna i de myndigheter somhar haft att yttra sig över ärendet.Jag avser göra på följande sätt. Kammarkollegietsyttrande, som är klart med dessa bilagor, har lämnatsöver till landshövding . Han anmälerärendet för , har det förtaltsoss. När yttrar sig över det som harframkommit är det min avsikt att låta ytterligare ettantal organ yttra sig. Det kan vara organ som t.ex.NUTEK, någon turistorganisation och handelskam-mare alternativt industriförbund. Man kan funderaöver ytterligare tänkbara organisationer som möjligenskulle kunna ha en litet annan utgångspunkt för sindiskussion i namnfrågan än vad de nu berörda myn-digheterna har haft. Det leder fram till slutsatsen attnär den processen är klar skulle man kunna återvändatill efter sommaren.Jag delar uppfattningen att diskussionen om namn-frågan nu bör komma till ända. Jag hoppas att den härprocessen skall kunna leda fram till just detta. Det ärväl ingen hemlighet att bakom mitt inledande svarligger just en önskan att kunna ta hänsyn till lokalaopinioner, men att göra det på ett sätt som innebär attäven andra åtminstone kan bli någorlunda till fredsmed resultatet.Anf. 44 ()Herr talman! Det vore bra om vi fick ett slut påden här frågan och kunde avgöra det här ärendet. Detär ett bra svar som vi har fått från statsrådet i dag.Jag är medveten om att både iUppsala och Riksantikvarieämbete har avstyrkt ettnamnbyte. Då är det tur för oss som är från Dalarnaatt de knappast kan betraktas som lokala opinioner.Jag menar dock att dessa myndigheter har fel närde säger att en namnändring skulle ge begreppsmässi-ga, funktionella, språkliga och kulturhistoriska pro-blem. Jag menar att förvirringen är större medbibehållandet av namnet . Namnet Dalar-na är så inarbetat. Jag tror att den yngre generationen iDalarna har liten kunskap om namnet Kopparberg.Det är ju trots allt så att den kända orten med namnetKopparberg inte ens ligger i . Då kanman tala om begreppsförvirring och problem.Det finns inte heller full förståelse hos Länsstyrel-sens folk, politiker och att ennamnändring behöver innebära att länsnamnet behö-ver ändras, enligt vad man har läst i korrespondensen.Man kan inte bara säga att den här frågan inte harmed EU-inträdet att göra. Jag tycker att det i högstagrad spelar in där. När skall korrespon-dera med tror jag att man lättare når fram omman heter en ledarkommentar till detta i skrevs att alltid har hetat Dalarna.Man tyckte att en interpellation i var i mil-daste laget med tanke på och Engelbrekt.Mitt mål och önskan, herr talman och herr statsråd, äratt vi kan göra den här namnändringen i lugn och ro.Jag har inte den minsta tanke på att uppbåda ett eller att skaffa fram några Engelbrektsstyrkor.Jag vill än en gång tacka statsrådet för svaret. Jagtolkar det positivt. Vi ser fram emot att vi hemma iDalarna kan kalla för LänsstyrelsenDalarna.Anf. 45 ()Herr talman! Det synes råda en viss förvirring härom det är länet som vi vill skall byta namn eller baraLänsstyrelsen. Jag kan förstå att det skulle vara någotförvirrande att ha kvar länsnamnet länoch ha en länsstyrelse i . Min motion från den25 gick ut på att det var länet som skullebyta namn. Därmed blir det automatiskt så att det rättanamnet på blir Dalarna.Jag har inte kollat detta just , men vad jag för-står är det egentligen inte särskilt noggrant författ-ningsreglerat hur länsnamnen skall slås fast. Det finnsväl ingenting som kan förvirra som den juridiskaexpertisen. De kan nog hålla på med attförsöka utreda vad som egentligen skall gälla här.Författningen 1991:1782 säger ingenting om att det ärbeslutat att länen skall heta så och så. Det blir bara enföljd av att kommunerna räknas upp som tillhörandevissa län.Jag vet inte om detta kan hjälpa till att påskyndaprocessen.