prot · GI0981 · 1995-03-29 00:00:00 — Vi menar att järnvägsutbyggnaden måsteske i hela på de villkor som gäller för olikaregioner. Vi betonar t.ex. betydelsen av Botniabanan.Ett konkret problem är just att godset oftare fraktasmed lastbil och att lastbilstransporterna förväntas ökamed - om ingentinggörs vill säga. Utsatta regioner måste under-stödjas med järnväg så att möjligheter skapas. Vi vetatt lastbilen blir en mindre utgift än nya spår ochtågmateriel kortsiktigt sett. Utskottet motiverar ocksåsitt avstyrkande av yrkandet med att hänvisa till detstatsfinansiella läget. Vi menar dock att det är nöd-vändigt med långsiktigt tänkande, som lönar sig ilängden. Dessutom har i sitt budgetför-slag lyckats spara mer än regeringen. Vad beträffardet totala anslaget på Kommunikationsdepartementetsområde har vi även där lagt fram förslag till en om-fördelning av medlen så att en besparing skulle klarastrots en kraftig utbyggnad av järnvägen. Vi skall nufrämst satsa även på andra regioner än storstadsområ-dena. Vi tror även att regionala spårvägar med snabb-spår skulle kunna vara en mycket positiv utveckling.Vi tror att decentralisering på många sätt ger en håll-bar utveckling när det gäller boende och näring. Mil-jöpartiet vill göra järnvägsinvesteringar på bekostnadav bilismens expansion, dvs. på bekostnad av framförallt nya motorvägar och inte underhållet. Detta får dåsjälvklart inte ske på bekostnad av trafiksäkerheten.Vi tror att den gemensamma trafikplaneringen iEU har en lång väg kvar att gå. Den är långt efterSverige, trots att enskilda länder i EU har genomförtmycket positiva åtgärder. Vi anser att vägbyggena ståri klar dominans gentemot spårbyggena i EU. Det härvill vi se en förändring av snarast.Vi menar att måste vara bra mycket tydli-gare än när det gäller kraven på en hållbartrafikpolitik i dess verkliga mening. EU har myntatmodebegreppet "sustainable mobility" men leverdåligt upp till det i sin trafikplanering.Järnvägar får inte heller byggas ut för att sedan ståoanvända. Det krävs en aktiv järnvägspolitik somställer krav på motsvarighet till de fördelar som mind-re miljövänliga transportslag erbjuder. Det gällerframför allt räckvidd och tidsvinst. Järnvägsutbygg-naden måste också anpassas till regionens speciellabehov, kapacitet och framtida behov.Vad gäller persontrafik på järnväg har tåget denfantastiska fördelen att det är åtkomligt för långt flermänniskor än vad bil och flyg är. En järnvägsresa ären solidarisk resform, vilket måste betonas. Vi tyckeratt det får vara slut på resesnobberiet. Vi varken kaneller vill tvinga folk att resa som vill,men vi skapar de gynnsammaste förutsättningarna.Detta är fullt möjligt, eftersom de gemensamma re-surserna är begränsade. Då handlar fördelningen ompolitik, helt enkelt.Jag yrkar bifall till reservationerna 6 och 7. Jagstår även bakom reservation 8, men jag avstår från attyrka bifall till den för att spara kammarens tid.Anf. 61 ()Fru talman! verksamhet är en del avvårt lands infrastruktur, och det är en viktig del. Allahar vi åsikter om och synpunkter på hur rälsen skalldras och hur järnvägsnätet borde se ut just där vi bor.Det kan vara svårt att se till de nationella förutsätt-ningarna och till det gemensamma behovet i sådanafrågor. Vi är alla allra bäst på de områden som viberörs mest av.För att skall slippa en del av de detalj-frågor som skulle kunna komma upp i diskussionenom verksamhet har vi överlåtit delar avplaneringen och prioriteringen till . Det ären bra förutsättning för en delegering, så att det arbetesom måste göras blir gjort på ett effektivt sätt ochprioriteras rätt.Riksdagens uppgift är att fastställa målen och ra-marna för deras verksamhet och inte minst att följaupp och se att våra beslut blir sådana som vi har tänktoss.Rörligheten i vårt land ökar . Människorreser, pendlar och rör sig betydligt mera äntidigare. Detta sker trots att nya tekniska landvinning-ar har gjort det möjligt att egentligen plocka hemmera arbete och därmed resa mindre. Men den per-sonliga kontakten är oersättlig. Människors vilja attskaffa sig nya kunskaper och vänner ställer stora kravpå en helhetsbild inom infrastrukturen. Det ställerockså krav på flexibilitet och möjligheter till nyalösningar.En del av de frågor som vi debatterar här ärgamla för oss och väl kända i utskottet. Några av åretsmotioner berör verksamhet och inriktning.Regeringen har tillsatt en kommunikationskommis-sion som skall arbeta med att se över hur ett integreratkommunikationssystem som kan komplettera ochfoga samman våra olika delar skall se ut. har vi varit inne på det tidigare. Närvi nu debatterar verksamhet blir det ocksånaturligt för oss att anse de motioner som egentligenavser frågor som berör den kommissionen vara besva-rade i och med att ett sådant arbete just nu pågår.Just nu pågår en dammsugning i alla län för attsammanställa de behov och förutsättningar som finnsinför en framtida ekologiskt hållbar trafikpolitik.Resultatet skall sändas till kommissionen för att vävasin i dess arbete. Kommissionen har inte fått ett enkeltuppdrag. Många har önskemål, både i den ena och denandra riktningen. Kommissionen har i uppgift attutvärdera en framtidsfråga som är viktig och gemen-sam för oss. Vi får nu vänta in kommissionens resultatoch ta till oss synpunkterna för att kunna planera etthållbart trafiksystem för framtiden.Riksdagen har, som jag nämnde tidigare, satt uppmål som vi vill att skall leva upp till ochsköta. För att det skall vara möjligt förutsätts att detfinns vissa pengar att jobba med. I några av de motio-ner som behandlas föreslås att delar av Banverketsbidrag skall minskas. I andra motioner föreslås att detskall ökas. Det är en fråga om hur mycket pengar manhar.Vi har lagt en ram för verksamhet,som vi vill skall bli utförd. För att klara den ramenoch de målsättningarna krävs en del administrationoch en del planering. Men precis som på alla andraområden får också infrastrukturen vara med och kän-na av de besparingar som vi alla märker , tillföljd av vårt lands dåliga ekonomi. I dåliga tider är detnaturligtvis oerhört viktigt att alla pengar som betalasut från vår gemensamma kassa kan motiveras väl. Vimenar att budget kan det.Nya investeringar i järnväg är ett dyrt arbete. Demotioner som hänvisar till olika behov av en ut- ellertillbyggnad av befintlig räls motiverar sina förslagmed det regionala behovet och med att det är en viktigförutsättning för att människor skall kunna bo ochverka i olika delar av vårt land. Det är ett oerhörtviktigt argument.För att det dessutom skall vara lönsamt att planeranya banor krävs en samhällsekonomisk vinst. Det ärviktigt för oss att vi använder dessa delar av vår in-frastruktur där de passar allra bäst och gör störst nytta.För att bättre veta exakt hur det skall se ut skall viäven i dessa frågor invänta kommissionens arbete.Nya system och utbyggnader skall hänga sammanmed en helhet och bidra till en regional utveckling. Itakt med förändrade förutsättningar för andra delar ivårt land såsom industrin och befolkningsstrukturenkrävs ibland ny planering även för Banverket.Redan 1991, under ledning av ,startades delar av det mycket stora investeringsprog-ram som gäller infrastrukturen. Vi har kommit enbit på väg, men vi måste gå vidare.På vägen, i det arbetet, finns bl.a. en omaxlings-station i , som nämnde.Banverket tittar nu på godsflödet och på möjligheter-na att effektivisera ett samarbete.Ett återkommande problem för är demånga trafikolyckor som sker , då renarnai de norra delarna av vårt land letar sig fram på rälsen.Förra året anslog extra arbetsmarknads-pengar för att skynda på arbetet med att sätta uppstängsel som försvårar för renarna att komma ut påbanan. Det har varit till viss hjälp, men fortfarandeinträffar alltför många olyckor av det här slaget. Detär ett problem för renägarna, för tågförarna som måsteta hand om de skadade djuren och för somvarje år ådras stora kostnader för detta.Vi i utskottet förutsätter att de berörda parternafortsätter att försöka finna gemensamma lösningarsom minskar antalet olyckor ytterligare. Trafiksäker-heten utgör en viktig fråga, även på andra områden.Det samarbete som finns mellan Polisen, kommu-nerna och de ansvariga verken är mycket bra och kanleda till något gott.För att kunna integrera ett svenskt sammanhålletkommunikationssystem med övriga är detviktigt att vi är med och driver på våra frågor inominfrastrukturen i EU. Det gäller också i förhållande tillövriga europeiska länder. Förutsättningen för att viskall kunna hitta gemensamma system för att under-lätta gränsöverskridande arbete är en öppen och aktivdialog. Eftersom i vissa delar dessutom harkommit långt i arbetet med att planera ett sammanhål-let kommunikationssystem, är det ännu mera värde-fullt att vi finns med i det framtida arbetet. Jag förut-sätter att vi gemensamt kommer att se till att så ocksåblir fallet.Fru talman! Mot bakgrund av det anförda yrkarjag bifall till hemställan i föreliggande betänkandeoch avslag på samtliga motioner.Anf. 62 ()Fru talman! Jag skall ta upp ett par frågor som jagtycker är viktiga i det här betänkandet. Jag skall börjamed att uttrycka min glädje över att man i utskottethar sett mycket positivt på satsningen på järnvägaröver och och en fortsattsatsning på Haparandabanan. Man ser också positivtpå en ny bandel mellan och ,som avsevärt förkortar sträckan och underlättar enkraftig ökning av godsflödet på järnväg i det här om-rådet.Vad som förvånar mig är dock att utskottet intesamtidigt tog stark ställning för en ny omaxlingssta-tion i , som Vänstern också har talat om . Det hade varit naturligt. Det är en förutsättningför att man skall kunna få ett bra och effektivt flöde iframtiden mellan den finsk-ryska järnvägen och densvenska. I och har man som bekanten bredare spårvidd än vad vi har i . Det är ett stort problem när det gäller att få en effektivoch snabb överföring av tågtransporter mellan detsvenska och finska järnvägssystemen. En omaxlings-station skulle göra det oerhört mycket lättare ocheffektivare i framtiden.Jag vill starkt yrka bifall till reservation 8 om enuppbyggnad av en omaxlingsstation i Haparanda.Jag tycker att det är tråkigt att t.ex. Moderaternahar en riksdagsledamot som har skrivit en motion ijust den här frågan, men att man sedan inte orkarstödja frågan i gruppen och följa upp frågan i plenum.Det är synd, särskilt som jag tycker att man har fåttfin publicitet i massmedierna om en omaxlingsstationhemma i . Det är tråkigt att man inte orkarfölja upp det i Stockholm.Jag vill även ta upp frågan om ochdess sträckning från vidare upp till ,eventuellt också vidare till . Den delenbrukar ibland kallas Norrbotniabanan. Det råder enviss diskussion om hur man skall göra med den sistadelen av sträckningen.Jag är orolig över att framför allt socialdemokra-terna har visat sig vara mycket ljumma inför satsning-en på Norrbotniabanan och till att bygga vidare påprojektet . Jag är rädd för att socialdemo-kraterna med den inställningen kommer att hindra eneffektiv och bra järnvägslösning längs Norrlandskus-ten.En förutsättning för att man skall få Botniabananrejält lönsam med bra trafik är att man också byggerden vidare till stora orter på kusten, t.ex. ,och . Då får man en integrerad heltäckandelösning som också är samhällsekonomiskt, och san-nolikt också företagsekonomiskt, motiverad i framti-den. Om man gör en halvhjärtad insats och slutar medsträckningen i kommer det att bli betydligtsvårare att få den långsiktigt lönsam och bärkraftig iframtiden.Jag vill tacka för det initiativ som andre vice tal-mannen har tagit för att få fram en flerpartimotion omOstkustbanan och sträckningen hela vägen upp. Det ärsynd att inte socialdemokraterna också var med påden motionen.Nu finns det en parlamentarisk utredning om delångsiktiga trafiklösningarna. Jag hoppas att man ävendär kommer att ta fram och peka på vikten av att vifår en kustbana som sträcker sig hela vägen längsNorrlandskusten och inte slutar halvvägs. Jag hoppasockså att socialdemokraterna där har litet mer lång-siktighet och miljömässigt bättre tar till vara de intres-sen som faktiskt finns för att satsa på det här projektetoch att de är villiga att tänka om.Anf. 63 () replikHerr talman! Jag tror inte att det råder några dela-de meningar mellan och mig ellermellan er och oss om vikten av en fungerande järnväglängs kusten. De projekteringar och beräkningar somhar gjorts på den sträckan har ju varit mycketbra och lönsamma. Hur fortsättningen kommer att seut måste vi få titta litet mer på. Den delen är inteprojekterad och därför inte lika klar.När det gäller en omaxlingsstation i Haparandastår det väldigt bra skrivet i det betänkande som nudebatteras att skall titta på det godsflödesom går mellan och och de gemen-samma förutsättningar som skulle behöva ordnas upppå ett bättre sätt, t.ex. när det gäller spårproblemati-ken. När återkommer får vi se om lösning-en på detta är en omaxlingsstation. Det är mycket braskrivet om detta i det betänkande som finns.Anf. 64 () replikHerr talman! Min oro för den s.k. Norrbotniaba-nan kommer sig av att ledande socialdemokrater visaten väldig tvehågsenhet i den här frågan. Trots attnäringslivet i har kunnat visa att det är ensamhällsekonomiskt motiverad och lönsam satsninghar socialdemokraterna tvekat väldigt mycket. Olikaföreträdare har gett olika signaler. Det vore mycketpositivt om tydligare kunde ta ställning föratt göra den här satsningen.Anf. 65 () replikHerr talman! Vi skall ju inte här i kammaren i dagrösta om hur olika socialdemokratiska ledamöter haruttalat sig utan om det betänkande som ligger. Därfinns inga tveksamheter utan det är ganska bra skrivet.Anf. 66 () replikHerr talman! Man kan inte säga att det är ganskabra skrivet om Norrbotniabanan och dess sträckning.Det är över huvud taget knappt skrivet något om detta.Jag är absolut inte nöjd med den socialdemokratiskainställningen om den innebär att man tycker att det ärganska bra skrivet om detta.Men om ni verkligen är intresserade av att göra enseriös undersökning och satsning på detta skulle jagkunna ändra mig. Men betänkandet säger ju varken bueller bä i den frågan.Anf. 67 ()Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation nr 1. Den berör verksamhet.Jag kommer inte att hantera frågan i mitt anförandet.Den har diskuterats mycket tidigare. Men kristdemo-kraterna har en motion, T239, som just berör effekti-visering av verksamhet. Jag vill alltsåyrka bifall till den.För övrigt vill jag beröra några frågor som det intehar sagts så mycket om. De gäller ochdessutom en länsbana, Västerdalsbanan. Västerdals-banan är ju en typisk länsjärnväg. Även vi har denuppfattningen att den typen av frågor kanske inte skalldiskuteras alltför mycket här. Det är ju mer övergri-pande frågor och riktlinjer som bör tas upp här. Mendet kan väl inte skada att man ibland får belysa de härbanornas värde för regionen. Den betydelsen är ju imånga avseenden ganska stor.Västerdalsbanan är ju en mycket betydande regio-nal bana i . Den har stor regionalpolitisk bety-delse. har tidigare använt ett antal mil-joner ur LTA-anslaget för att satsa på den här banansframtid. Man har dessutom fått särskilda arbetsmark-nadsmedel - ungefär lika mycket under innevarandeår - för att göra en satsning. Dessutom har länsstyrel-sen nu plockat fram en vision. Man jobbar med envision för framtiden just för Västerdalsbanan och denstora potential som finns både på godssidan och närdet gäller turismen.Det är utan tvekan så att det finns en mycket stormöjlighet till utveckling av godstransporter. Komplet-terar man då med de stora möjligheter som turisttrafi-ken till Sälenområdet ger borde Västerdalsbanan iframtiden kunna betraktas som en statlig angelägen-het.Vi har ju största vintersportområde i Sä-len. Ingen annanstans är liftinkomsterna så stora.Ingen annanstans är andelen av fjällturismen så stor.Vi har av den totala fjällturismen här. Vi har50 000 bäddar. Här finns det en betydligt större ka-pacitet än i hela Åreområdet och även i hela Norr-lands inland. Detta talar för att man måstegöra en satsning på en förlängning av den här banantill Sälen.Låt mig för övrigt säga något om . Ibetänkandet finns det ett antal motioner som tar uppmöjligheterna till utveckling av . Denbanan är ju nu hanterad av IBAB. Där pågår redan detsom sägs i en motion från , nämligendiskussioner med om möjligheten till ett sam-arbete med norska transporter från norra tillden södra delen. Detta är sådant som självfallet behö-ver vidareutvecklas. Där vill IBAB, ,ha ett stöd från alla tänkbara parter.Inlandsbanans avreglering har visat på en för-dubbling av godstrafiken på banan. I en folkpartimo-tion förs det fram en tanke på att tvärbanorna på siktockså kanske borde föras över till Inlandsbanans ABför att hitta en möjlig fortsättning för Inlandsbananefter de som det nu har fattats beslut om. Vida-re bör även beaktas möjligheterna till eventuella stöd iframtiden från EU:s strukturfonder.Detta är sådant som bör beaktas framöver när re-visorerna kommer med sin granskningsrapport omInlandsbanan. Man bör ta med och diskutera hur dethär skall se ut i framtiden.För övrigt har jag inte tänkt att lägga fram någotyrkande här. Jag vill bara lämna dessa synpunkter närdet gäller och Västerdalsbanan. På siktmåste man säkert ta litet mer allvarligt på möjlighe-terna att bygga ut den fram till största vinter-sportområde i Sälen.Med det nöjer jag mig med att yrka bifall till re-servation nr 1.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )10 § betänkande 1994/95:TU12Sjöfart (prop.1994/95:100 delvis)Anf. 68 ()Herr talman! betänkande nr 12handlar om sjöfart. Det faktum att två tredjedelar avvårt klot består av vatten och att resten enligt mångensjövän närmast är att betrakta som förtöjningsplatserborde i sig vara argument nog för att ytterligare ut-veckla sjöfarten och sjötransporterna. Men sammafaktum borde också vara argument nog för att inse atten sådan utveckling bör och måste ske i och genom ettinternationellt samarbete. Vattnen är gemensamma.De flesta av de frågor som tas upp i betänkandetoch de flesta motionsyrkandena hänvisas till pågåendeutredningar, vilka inte är få. Detta visar att sjöfartenalltmer uppmärksammas, och detta med fog. Sjöfartenkommer att bli allt viktigare. Sjöfarten är det mestenergieffektiva trafikslaget. Utvecklad sjöfart krävsför att miljömålen skall klaras.Därför är det positivt när utskottet anser att arbetetmed att uppnå en minskning av sjöfartens negativamiljöpåverkan är en angelägen uppgift för liksom att detta miljöarbete skall ha en"internationell tyngdpunkt".Detta ställningstagande tillgodoser syftet i en ak-tuell centermotion. Vi ser fram emot en handlingsplanför skärpta internationella överenskommelser ommera miljöriktig sjöfart.Med ökad sjöfart följer också ökade krav på sä-kerhetsregler beträffande t.ex. konstruktion, utrust-ning, utbildning, behörighet osv. Även detta arbetemåste enligt mening bedrivas i ett ökat in-ternationellt samarbete. Särskilt måste ett ökat regio-nalt samarbete utvecklas mellan länderna kring av säkerhetsskäl och av miljöskäl.En frisk förutsätter en renare havs- ochkringmiljö. Speciellt tror jag att sjötrafiken i de södradelarna av har fått en ökadbetydelse. Den har i realiteten ökat . Motden bakgrunden är det viktigt att se över, ytterligareutveckla och samordna sjöräddning och informa-tionsinhämtning och att samutnyttja olika befintligaresurser.Det undertecknade flyg- och sjörädd-ningsavtalet mellan och är ett braexempel på ett led i rätt riktning när det gäller sjö-räddning och sjösäkerhet i bl.a. södra talman! När det gäller den återkommandefrågan om fritidsbåtsregister har vi i denuppfattningen, att nuvarande frivilliga register som påkort tid samlat ca 160 000 båtar utgör ett gott bevis påfrivillighetens möjligheter. Det finns därför skäl,menar vi, för att låta denna framgångsrika verksamhetfortsätta innan andra eventuella förslag och åtgärderdiskuteras.Med detta vill jag, herr talman, yrka bifall till re-servation 10 och i övrigt till utskottets hemställan.Anf. 69 ()Herr talman! Sjöfarten är ett av de stora trafiksla-gen i de svenska och internationella kommunikatio-nerna, och den är mycket betydelsefull för framtidenstransporter.För tillfället pågår det flera utredningar beträffan-de våra transporter, varav är en.Den har precis startat sitt utredningsarbete, varför detkänns speciellt svårt att ingående debattera dessafrågor samt kräva några stora förändringar för sjöfar-ten.Vi vet alla vad sjöfartsnäringen har betytt ochkommer att betyda för transporter mellanländer och folk - för godstransporter och persontrafik.Vi vet också att denna näring är nödvändig för framti-den och för Sverige.Det känns också angeläget att detta transportslagknyts fastare till . Det skulle innebära att s.k.utflaggade svenska fartyg skullekunna flaggas om till svensk flagg, vilket kan ge flersvenska sjömän arbete på de svenska fartygen. Dettahar också gjorts mer och mer , vilketär glädjande.Det är nödvändigt att säkerheten till sjöss både förde anställda och för passagerare noga studeras ochförbättras, samt att sjöfartens ansvar för miljöfrågornaförbättras. Sjöfarten måste ta sitt ansvar i det gemen-samma miljöansvaret för renare havsvatten och renarestränder.Den s.k. är snart klar medsitt betänkande. Det innebär att frågorna kanske äntli-gen kan få sin lösning på ett varaktigt sätt när detgäller transporterna till och från Gotland.Vi från finns med på en reservationtillsammans med moderater och vad gällerfritidsbåtsregistret. Vi anser att man skall kunna gedet frivilliga anslutandet till frivilliga register en möj-lighet att lyckas innan man åter försöker införa ettobligatoriskt register. Det går inte att resonera bort attnågon form av kännemärke på fritidsbåtar har en vissbetydelse t.ex. vid efterlysning, sjöräddning och efter-forskning av stulna båtar. Men låt oss pröva det fri-villiga registret fullt ut innan vi återinför ett obligato-riskt!Med detta, herr talman, hoppas jag att vi alla sernödvändigheten av att värna om den svenska sjöfar-ten, och att vi gemensamt försöker finna lösningar föratt ge den svenska sjöfarten en möjlighet att på bästasätt konkurrera med övriga världens sjöfartsnäringar.Slutligen vill jag yrka bifall till reservation nr 10.Anf. 70 ()Herr talman! Detta är det tredje betänkandet fråntrafikutskottet som vi diskuterar . Återigen skallvi lämna över ett ärende till en ny utredning. SomKenth Skårvik sade är det litet svårt att diskuterasjöfartspolitiken när utredningen inte har kommit igång. Vi vet inte riktigt var den kommer att hamna.Att sjöfarten har en stor betydelse för svensk in-dustri är vi väl alla överens om - framför allt förexportindustrin. Det som händer med svensk sjöfarthar stor betydelse för hur vårt land utvecklas. Sjöfar-ten har, framför allt när det gäller godshanteringen,oerhört stor betydelse.Regeringarna har ställt oerhört stora krav på sjö-fartens näringar och sagt att de skall vara kostnadsef-fektiva. Man har också gått in och tittat på beman-ningen och ställt krav på att bemanningen skall mins-ka i svensk sjöfart. Det görs också för att sjöfartenskall bli effektivare.Jag tror inte att man kan fortsätta hur länge somhelst och kräva att sjöfartens parter skall minska be-manningen ombord. Skall man ha en säker sjöfartmåste det också finnas personal som klarar av jobbet.Om vi fortsättningsvis skall ha en säker sjöfart måstedet också finnas en bra och välutbildad personal påbåtarna. Jag tror inte att man med tekniska hjälpmedelkan lösa allting. Det finns och måste finnas en gräns.Det är bra att utredningen kom till . Den sjöfart-spolitik som bedrivs har varit med . Detfattades beslut om den då. Man talade om att manskulle ha en svensk handelsflotta i rimlig omfattning.Beredskapsaspekterna skulle också ha stor betydelse.Vänsterpartiet har två motioner till betänkandet,men när det gäller inriktning på sjöfartspolitiken ac-cepterar vi den skrivning som finns.