prot · GI09118 · 1995-06-12 00:00:00 — Regeringen räknar själv med att antaletanställda inom dessa sektorer kommer att minska med100 000 personer . Detta blirsärskilt kännbart i glesbygd, där några alternativ atttala om inte finns för närvarande.Vi anser att de offentliga monopolen måste brytasupp så att kvinnor i lika hög grad som män kan finnaalternativa arbetsgivare. Kvinnors arbetsmarknadskall avregleras så att den faktiskt blir det som ligger iordet marknad.I vår kommittémotion A816 har vi närmare ut-vecklat betydelsen av att göra det skattemäs-sigt möjligt för en privat tjänstesektor att växa fram.Vi påvisar där hur en privat marknad för hemtjänstersnabbt skulle kunna ge upphov till många nya arbets-tillfällen med en betydande potential för kvinnligtegenföretagande inom sektorerna vård och hemtjäns-ter.För många kvinnor i glesbygden utgör turismenoch närliggande servicenäringar andra branscher medgoda möjligheter till tillväxt, sysselsättning och små-företagsamhet. Att utveckla kvinnornas kunskaper ochta till vara deras engagemang inom dessa sektorer ärnågra av de åtgärder som krävs, bl.a. för att mötaneddragningen inom den offentliga sektorn.Herr talman! Jag står bakom samtliga moderatareservationer till betänkandet, men för att spara kam-marens tid nöjer jag mig med samma yrkande som detmin kollega har framfört.Anf. 62 () replikHerr talman! Jag instämmer i väldigt mycket somChristel sade om infrastrukturens betydel-se, t.ex. hur viktigt det är med bra vägar för den loka-la industrins behov. Det är då bara att beklaga attChristel inte berättat om den här moderatainställningen för sina partivänner i trafikutskottet såatt dessa hade kunnat ställa upp för att skapa ökaderesurser för det glesa vägnätet. I så fall hade vi kanskekunnat lösa en del av de här problemen för företagar-na i Malung.Anf. 63 HANS () replikHerr talman! I mitt huvudanförande pekade jag påbil. 5 till , där har gåttigenom hur resurserna har fördelats under de senasteåren. Utvecklingen under den borgerliga periodenunder har varit allt mindre resurser tillstödområden och alltmer resurser till storstäder ochuniversitetsstäder. Kvinnornas arbetslöshet rakade ihöjden, precis som männens, . Arbetslösheten var hög. Ni lade fram förslag påmycket drastiska neddragningar, som gick mycketlängre än vad regeringen nu har föreslagit, det som nusägs skulle föranleda högre kvinnoarbetslöshet på denoffentliga sidan.Det ges inget stöd till kompetensutveckling, utantvärtom en neddragning av arbetsmarknadspolitik,som skulle kunna bidra till att förbättra situationen förkvinnor.När det gäller infrastruktur i termer av mindre vä-gar i är jag helt överens med . Om vi hade byggt litet färre motorvägar ochjätteprojekt och mera satsat på underhåll, som Väns-terpartiet föreslagit, skulle turisterna och Malungsbefolkning och företag har vägar att transportera bådemänniskor och produkter på utan att de skakar sönder.När det gäller SLU delar jag uppfattningen. Detframgick av vad jag sade tidigare. Tyvärr handlar detom ett statligt myndighetsbeslut - i detta fall inomSLU - som gravt åsidosätter både regionala intressenoch intresset att utveckla forskning och utbildnings-verksamhet med anknytning till skogsråvaran.Anf. 64 ()replikHerr talman! Det är roligt, , att viåtminstone kan vara överens om det orimliga i beslu-tet att lägga ner verksamheten vid iGarpenberg. Detta är ett beslut som har tillkommit ,och det motsatte vi moderater oss när betänkandet ifråga diskuterades.Hans Andersson vet likaväl som jag att arbetslös-heten började raka i höjden . Det var dåalla kurvor började peka fel. Att arbetslösheten sedanfortsatte att öka var resultatet av denpolitik som hade förts under 1980-talet.Hans Andersson efterlyser kompetensutvecklingför de kvinnor som kommer att friställas inom denoffentliga sektorn. Frågan är bara inom vilket kompe-tensområde utvecklingen skall ske.Den offentliga sektorn kommer nämligen aldrignågonsin mera att bli vad den har varit. Den kommeraldrig mera att kunna expandera såsom den gjorde på70- och 80-talet och svälja allt större andel av arbets-kraften. Därför har vi motsatt oss kompetensutveck-ling inom sådana områden som är under avveckling.Något annat vore bara att lura kvinnorna att satsa tidoch kraft på fel saker.Anf. 65 HANS () replikHerr talman! Jag måste upplysa herr talman om attdet inte alls är som säger. Jag harinte förespråkat att vi skall utbilda kvinnor till denoffentliga sektorn. Jag har sagt att det är ett av deområden från vilket en mängd kvinnor ställs fria pre-cis som från kontorsadministrationen och handeln.Moderata samlingspartiet stöder inget program tillstöd för dessa 100 000 och fler kvinnor.När det gäller nya jobb skall det förekomma inomtjänstesektorn. Vi har föreslagit sänkningar av be-skattningen. Vi värnar faktiskt om välfärden. I dagskapas välfärden, särskilt i glesbygden, inom kommu-nernas regi. Det finns utomordentligt stora behov somvi har anledning att täcka med hög kvalitet när detgäller åldringsvård, sjukvård och omsorg om barnen -inte minst i glesbygden. Det borde vara ett intresse -t.o.m. för . 66 ()replikHerr talman! Det problem som svenska kvinnorhar, , har det socialistiska samhälletskapat. Det gäller nämligen ett extremt beroende avden offentliga sektorn. Det är oförskämt mot dessakvinnor att säga att de saknar kompetens. Tvärtom ärde utomordentligt kompetenta. Men den svenskaekonomin klarar inte längre av att finansiera derastjänster på det sätt som har skett under tidigare de-cennier.Uppgiften blir alltså att hitta nya former för att or-ganisera och finansiera deras arbete. Allt talar för attbehovet av den här typen av omsorgstjänster kommeratt öka . Om dessa kvinnor bara slipper sittextrema beroende av den offentliga sektorn och omdet skapas alternativa arbetsmarknader och arbetsgi-vare även för kvinnor, är jag övertygad om att kvin-norna kommer att klara sin försörjning utan att behö-va några speciella stödåtgärder.Anf. 67 ()Herr talman! Målet i den här regionalpolitiskapropositionen är högt ställt - valfrihet så att vi kan booch arbeta var vi vill i . Det är dock ett målsom går att uppfylla - om alla samhällssektorer tar sittansvar.Ett av de områden som är mycket viktigt för osssom bor i inland är kommunikationerna.Det har nämnts här . Just flyget ärmycket viktigt för oss.Tidigare, före avregleringen, när vi skulle lockaföretagare att etablera sig i norr kunde vi säga att vihade goda kommunikationer, bland andra fördelar.Det kan vi inte längre - inte utan att förvränga san-ningen. Efter avregleringen har priserna blivit högreoch turerna färre. Flyget är oerhört viktigt för att viskall kunna göra rundare.Berit Andnor påpekade att vi skall göra en kart-läggning och analys av avregleringar, bolagiseringaroch privatiseringar och vilka konsekvenser de har fåttregionalpolitiskt. Det tycker jag är bra och helt nöd-vändigt.Berit Andnor lyfte också fram några exempel påföretag som har lyckats bra tack vare regionalpolitisktstöd. Det finns även andra sätt att skapa arbetstillfäl-len i glesbygd. har vid otaliga tillfällenpåpekat, precis som arbetsmarknadsutskottet, att mani möjligaste mån skall försöka utlokalisera verksamhetfrån storstäderna till glesbygden. Jag upplever inte har uppfyllt det här målet.Vi har t.ex. inrättat en del myndigheter,bl.a. , som förlades till Stockholm.Ändå fanns det motioner om att man borde se pålokaliseringen regionalpolitiskt. peka-de på vikten av att se på det regionalpolitiskt. Beslutblev att institutet förlades till Stockholm.Jag hoppas att man vid nya etableringar verkligentar till sig påpekande och förlägger verk-samheten utanför storstäderna. Det skulle gå mycketbra. Det finns fler exempel än Folkhälsoinstitutet.Det finns också en del goda exempel på utlokali-seringar. I har vi fått Radiotjänst och PostenFrimärken. Det är till största delen kvinnor som harfått arbete på de här företagen. Det är mycket lyckadelokaliseringar.Ett annat exempel är att driften av personregistretför folkbokföringen förlades till 1989 medhjälp av lokaliseringsstöd. Det är också en bra verk-samhet och en lyckad satsning.Den här verksamheten kommer att förändras nå-got. har fattat beslut om att man skallinföra ett nytt register. Då hoppas jag att man använ-der lokaliseringspengarna på ett vettigt sätt och för-lägger även det nya registret till samma företag. Detfinns nu kompetens och maskinutrustning tack varelokaliseringsstödet så att man kan sköta även de nyauppgifterna.Vi måste försöka komma ihåg att om vi skall upp-fylla målet, måste vi i alla sammanhang påpeka viktenav att förlägga verksamhet utanför storstäderna.Herr talman! Jag är övertygad om att om alla godakrafter samverkar, kan vi uppnå det högt ställda må-let. Som sade är det viktigt ochekonomiskt vettigt för hela landet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )4 § Enhetlig räntesättning och finansiering avstatliga bostadslån m.m.FöredrogsBostadsutskottets betänkande 1994/95:BoU20Enhetlig räntesättning och finansiering av statligabostadslån m.m. (prop. 1994/95:219)Anf. 68 ()Herr talman! Den proposition som vi nu skall be-handla utgör en bekräftelse på att problem har upp-stått inom bostadslångivningen när staten genom olikapolitiska åtgärder, subventioner och regleringar, haringripit i ekonomins funktionssätt.Den understryker också att den bästa lösningen fören kostnadseffektiv och långsiktigt hållbar bostads-långivning är att man får rent marknadsmässiga vill-kor för denna och att man för en ekonomisk politiksom håller nere räntenivån.Vi är överens om att det är nödvändigt att om-strukturera de statliga bostadslånen. Det är en förut-sättning för en framtida privatisering av . Vårinvändning riktar sig mot den undermånliga bered-ningen av ärendet i regeringskansliet.Förslaget innebär ju att civilrättsliga avtal ersättsav bestämmelser i lag, vilket vi anser vara principielltmycket betänkligt.Något remissförfarande har inte föregått lagråds-remissen, och vi kan inte tillstyrka förslaget som nuföreligger utan ett remissförfarande och en djuparekonsekvensanalys.Förslaget måste också innehålla regler som garan-terar varje enskild låntagare ett skydd mot de negativakonsekvenser som kan uppstå.Herr talman! Jag skall fatta mig kort, så även omjag står bakom bägge reservationerna till detta betän-kandet, nöjer jag mig för tids vinnande med vad jaghär har framfört och yrkar bifall till reservation nr 1.Anf. 69 ()Herr talman! Låt mig börja med att rikta mig tillKnut . Det är märkligt, att oavsett vad modera-ternas reservationer handlar om är det alltid statensom det är problem med och staten som är den storaboven. När man då försöker åstadkomma något sombidrar till marknadsmässiga villkor, blir det invänd-ningar från moderaterna.Jag kan i viss mån instämma i kritiken som hand-lar om remissverksamheten. Vi har tidigare i utskottetbeslutat att remittera olika förslag mot bakgrund av attvi har haft tid för det.Nu gäller det en omstrukturering av statens bo-stadsfinansieringsaktiebolag för att få ett bättre ochmer bärkraftigt företag som statens upplå-ningsbehov minskas med åtskilliga miljarder, efter-som de särskilda lånen förs över till det speciellabolag som man skall bilda.Det är bara att konstatera att detta är bra, både förstaten och för , som därmed också kan stärkasin ställning som en, vill jag påstå, bra part på dennamarknad.Moderaterna talar om statens företag. Jag vill häv-da att har skötts på ett alldeles utmärkt, proff-sigt sätt i bostadssektorn, och de åtgärder som rege-ringen nu föreslår kommer att innebära att stärks ytterligare. kommer att bli ett före-dömligt exempel i en situation där man vill ha kon-kurrens.Moderaternas inställning är ju att man skall säljaSBAB, så att andra, privata intressen skall kunna fåett starkare monopol. Vi kan naturligtvis också prövasaker i olika sammanhang men inte av ideologiskaskäl.Därför hävdar vi att eventuella planer på privati-sering är onödiga. När får den här nya rollenkan man fungera som en bra part på marknaden ochockså spela en roll när det gäller utlåning av pengartill bostadssektorn.Det gäller nu att klara av detta. Även om det kanhända att en och annan av de enskilda låntagarna fårbetala ränteskillnaden, innebär förslaget att de har tidatt resonera med . kommer att föregåmed gott exempel när det gäller att lägga om dessalån.Jag ser alltså inga större problem i detta samman-hang, och problemen som kan uppstå beror inte pånågot som staten - eller socialdemokratin, som KnutBilling säger - har gjort. Varje gång som stateneventuellt har gjort något dåligt har det alltid varitsocialdemokraternas fel enligt . Men hanhar aldrig haft några synpunkter på den politik sommoderaterna har fört.Men jag vill påstå att den politiken är en av orsa-kerna till en del av kreditförlusterna, eftersom manförändrade spelreglerna för räntesättning, drog inräntesubventionerna osv, vilket i sin tur har lett tillproblem för vissa bostadsintressenter och även förexempelvis SBAB.SBAB är ju inte unikt i förhållande till ,och de andra instituten. Skulle KnutBilling och de andra vilja att staten gaven garanti till alla enskilda låntagare, även inom dessainstitut, som riskerar att få betala någon ränteskillnad?Det blir ju fallet om lånen inte ligger i statsbudgeten.Min bedömning är att inga större bekymmerkommer att uppstå. Kanske kan man hävda att försla-get borde ha remissbehandlats, och om propositionenhade kommit hade vi kunnat se till det. Menvår, och även Lagrådets, bedömning är att det intefinns några invändningar.Det handlar ju nämligen om att se till dels att manklarar av framtida roll, dels att det finns tidatt diskutera olika villkor med låntagar-na. Därmed har man löst problemet.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets hem-ställan.Anf. 70 () replikHerr talman! Jag har litet svårt att förstå hur mankan beklaga att ärendet inte har remissbehandlats ochi samma andetag säga att inga invändningar har rests iärendet. Hur kan man ha några invändningar omärendet inte har remissbehandlats? Invändningar motett förslag kan man väl ha först när man har fått möj-lighet att yttra sig?Därför är det argumentet inte hållbart, LennartNilsson! En brist på remiss är en allvarlig brist, och vivet nu inte riktigt vad detta förslag kan komma attinnebära.Det är bra att och jag är överensom att det är en brist, men det hade varit bättre om vihade varit överens om hur ärendet skulle ha handlagtsför att man skulle ha kunnat eliminera problemet.Villkoren på bostadslånemarknaden skall varamarknadsmässiga. Om marknaden godtar dessa vill-kor finns inget problem. Problemet uppstår först i detögonblick ett statligt företag får favörer som bekostasav skattebetalarna.Anf. 71 () replikHerr talman! Skillnaden mellan mig och är att han i varje situation utgår från att statenskall betala till förmån för den enskilde.Det är bara att konstatera att har förloratomkring , eftersom man inte harkunnat ta ut ränteersättning vid inlösen av lån.Vad är det för skillnad på skattebetalare och skat-tebetalare, ? Dessa pengar som på etteller annat sätt måste skjutas till statens företag fåräven och jag vara med och betala. Görman ingenting åt detta riskerar vi att få betala ännumycket mer. Jag förstår inte logiken i . Om det är fel på staten i det ena sam-manhanget så är det väl så också i det andra?Anf. 72 () replikHerr talman! Som framgår av reservationen, somLennart inte kan vara okunnig om, har viklagat på bristen på remissbehandling. När ärendethade varit hos Lagrådet borde det ha remissbehand-lats. Det är en naturlig ordning.Lennart har erkänt att det hade varit bätt-re, och han beklagar att så inte har skett. Då är vialltså överens i sakfrågan.Vad som återstår är att man kunde dra konsekven-ser av att ärendet inte har remissbehandlats. nöjer sig med att säga: Vi hade inte tid.Det räcker inte.Anf. 73 () replikHerr talman! I motsats till tillhör jagdem som ibland erkänner att jag tycker att gångenborde ha varit annorlunda, och att man alltså borde haremissbehandlat. Men med utgångspunkt från desynpunkter vi har fått in till utskottet, med de garanti-er som ändå finns i att man kommer att bedriva enbred informationsverksamhet från sida, såanser jag att fördelarna överväger med att behandlasaken nu i stället för att skjuta det . Detinnebär att man får det här halvåret på sig att klara utde här olika sakerna.Det är naturligtvis inte enbart det här med remiss-förfarandet som vi är oense om. Låt mig bara konsta-tera att och hans parti vill sälja ut denhär verksamheten av ideologiska skäl. Det är en väl-digt stor skillnad, i varje fall i det utskottsbetänkandesom vi här har att diskutera.Anf. 74 ()Herr talman! Det är riktigt att det i betänkandetäven finns en reservation till ett tidigare framfört kravsom återupprepats i detta ärende, nämligen att säljaSBAB. Det kravet står självfallet fast. Jag har inteuppehållit mig särskilt mycket vid den diskussionen.Den debatten har vi ju fört vid ett flertal tillfällen.Den återkommer säkert eftersom socialdemokraternaegentligen inte har något annat argument att framföraän att eftersom det är som föreslår attSBAB bör säljas bör detta yrkande avslås.Så länge har det yrkandet kom-mer vi säkert tillbaka. Men jag tyckte det var onödigtatt upprepa den debatten . Låt oss ta den vid ettannat tillfälle.Därmed tycker jag att det inte finns mycket mer atttillägga, eftersom inte i diskussionenhar tillfört ärendet någonting annat än ett antal ord.De orden har vi nu fått höra.Anf. 75 ()Herr talman! För att då ta några ord till så tyckerjag att är ett viktigt redskap i en ökad konkur-rens på bostadssektorn. Jag är alldeles övertygad omatt fler institut innebär att konkurrensen blir bättre närdet gäller att försörja bostadsmarknaden med krediter.Anf. 76 ()Herr talman! Jag är helt övertygad om att det ärviktigt att vi får fler institut på marknaden. dess bättre är det. Men, , detviktiga är att dessa institut konkurrerar med varandraoch inte ägs av staten.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )5 § Viss ändring av reglerna för statligakreditgarantier m.m.FöredrogsBostadsutskottets betänkande 1994/95:BoU22Viss ändring av reglerna för statliga kreditgarantierm.m. (prop.1994/95:150 delvis)Anf. 77 ()Herr talman! Dagens andra bostadsutskottsärendegäller ett betänkande som grunder sig på två förslag iregeringens kompletteringsproposition, vilka syftartill att underlätta obeståndshanteringen i låneärendendär säkerheten utgörs av bl.a. en statlig kreditgarantiför ny- och ombyggnad av bostäder. Syftet är att be-gränsa kostnaderna för systemet, och utgångspunktenär att konkurser skall kunna undvikas i situationer därackordsliknande uppgörelser ger ett bättre utfall försåväl staten som för långivare och låntagare. Detta ärnaturligtvis lovvärt.I det ena förslaget ges ,, möjlighet att under vissa förutsättningar med-verka till uppgörelser mellan bostadslåneinstitut ochlåntagare som innefattar kapitaleftergifter. I det andraförslaget slopas gällande krav på att bidragsunderla-get inte får överstiga de lån som en bostadsrättsför-ening tagit för ny- eller ombyggnad enligt 1992 årsregelsystem. För dessa föreningar gäller, till skillnadfrån villkoren för övriga upplåtelseformer, att ränte-bidraget minskar om en nedsättning av låneskuldensker i förtid.I det första förslaget, om ändrade regler för garan-tiersättning, innebär regeringens förslag en uppmjuk-ning, i och med att man tar bort kravet på en ovillkor-lig försäljning av den belånade fastigheten för attersättning för kreditförluster skall kunna utgå. Vissakrav skall dock vara uppfyllda, nämligen att låntaga-ren redan är eller kan förväntas komma på obestånd,att han ingår avtal med långivaren som innebär attkreditförlusterna blir lägre än dem som kan förväntasuppstå vid en försäljning, och att det finns en grundadanledning att anta att låntagaren har tillräckliga eko-nomiska förutsättningar för att fullgöra de åtagandensom följer av avtalet.I dessa stycken delar Moderata samlingspartiet ut-skottets mening, men i ett avseende menar vi att de avregeringen förordade villkoren bör omförmuleras. Detgäller kravet på att ägare av bostadsfastigheter som ärupplåtna med hyresrätt skall svara för kapitaltillskott isamband med en uppgörelse som ett villkor förBKN:s medverkan i en ackordsliknande uppgörelse.Kravet på kapitaltillskott förutsätts endast gälla förhyresrätter. Därmed menar vi att det kan ifrågasättasom reglerna för kreditgaranti i detta avseende verkli-gen uppfyller kravet på neutralitet mellan upplåtelse-formerna.Vi menar att det är viktigt att alla upplåtelseformerfår samma reella möjligheter till uppgörelse av det härslaget.Vi har i reservationen pekat på att det kan förelig-ga situationer där ett krav på kapitaltillskott är båderiktigt och rimligt, men att det också kan finnas situa-tioner där ett sådant krav helt omöjliggör en ackordsl-iknande uppgörelse, även om detta skulle vara detbästa för alla parter. Detta skulle kunna bli särskiltaktuellt vid enskild näringsverksamhet, där fastighe-ten ägs direkt av personer och inte via bolag. I ensådan obeståndssituation har fastighetsägaren perdefinition inget kapital kvar som skulle kunna använ-das som ett kapitaltillskott för att minska långivarensförluster.Mot denna bakgrund vill vi, som vi anger i reser-vation 1, ändra skrivningen till att utskottet anser attvillkoret för BKN:s medverkan i en obeståndshante-ring som avser uppgörelser med ägare av bostadshussom är upplåtna med hyresrätt, är att ägaren skall hauttömt sina möjligheter att förse fastigheten med nytteget kapital.Med en sådan formulering skulle BKN ges bättremöjligheter att agera så att statens kostnader i detenskilda obeståndsfallet kunde hållas så låga sommöjligt.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 1 ochi övrigt till utskottets förslag.Anf. 78 ()Herr talman! Detta betänkande är en följd av detsena 1980-talets och tidiga 1990-talets spekulationse-konomi. Bygg-glada entreprenörer byggde dyrt ochibland utan kunder. Banker levde farligt, med högtrisktagande när man lånade pengar till bostadsbyg-gande. Mäklare gav sugna bostadsköpare glättigakalkyler, som bara talade om det första årets kostna-der och inte redogjorde för ett längre förlopp när detgällde kostnadsbilden.Spelet gav naturligtvis både vinnare och förlorare.Till slut är det alltid staten och därmed skattebetalarnasom får ta den stora smällen.För att lindra den smällen har staten vid ett flertaltillfällen ändrat gällande villkor. Man har snabbat påavtrappningen av räntebidragen, vilket inte gjort sa-ken bättre för dem som lever under betalningssvå-righeter. Om detta är avtalsbrott eller inte prövas justnu juridiskt sedan en bostadsrättsförening anmältstaten för avtalsbrott, något som det enligt min me-ning också är, i varje fall moraliskt.Vänsterpartiet har inget emot att statennu försöker förhindra en lång rad konkurser genom atttillåta även att delta i ackordsl-iknande uppgörelser, för att undvika större förlusterän nödvändigt för staten och personliga tragedier fördem som måste lämna sin bostad, med allt vad detinnebär.Vi vänder oss dock emot att det enbart verkargälla bostadsrättsinnehavare. Egnahemsägare nämnsinte i propositionen men skall naturligtvis omfattas avde nya regler som gäller, innebärande att man kanundvika en utförsäljning och göra upp med nya vill-kor som grund. Egnahemsägaren drabbas ju dubbelt.Han mister bostaden men inte skulden, eftersom denär personlig. Bostadsrättsinnehavaren kan lämna sinbostadsrätt utan personliga skulder, förut-om eventuell skuld för insatskapitalet.Är det hållhaken på egnahemsägarna som gör attde inte nämns i propositionen? Vi talar om neutralitetmellan olika boendeformer, och en sådan bör gällaäven här.I den andra delen av betänkandet tas frågan omkopplingen mellan räntesubventioner och faktisklånebild enligt lånevillkor för bostadsrätts-föreningar upp. För att det skall vara meningsfullt attrekonstruera en bostadsrättsförening anses det attkopplingen mellan den faktiska lånebilden och ränte-subventionen skall slopas.