prot · GJ0919 · 1995-11-08 00:00:00 — Jag yrkar bifall till reservation nr 2 idet här betänkandet.Vi lever sedan några få decennier i ett någorlundahyggligt och anständigt samhälle. Men jag tycker attde allra senaste årens utveckling visar att detta inte ärlika säkert och lika givet även . Vi har setthur makten förflyttats längre bort och hur våldet bliren vanligare företeelse på gator och i hemmen. Är detnågot historien borde lära oss är det just att inte ta förgivet att det kommer att se likadant ut somdet gör . Det är inte heller säkert att den kommeratt vara lika bra eller bättre på alla områden.Den moderna ADB-tekniken och IT är fantastiskaredskap. De möjliggör saker som vore helt otänkbaraför bara något decennium sedan. har vi ,ISDN-nät och fiberoptik utbyggt över hela landet.Varje enskild myndighet har sitt datanät. har viegna datorer i varje hushåll som är uppkopplade tillmediecentraler eller reklamstationer över hela landet.Detta innebär att vi har enorma mängder informationsom sammantaget ger företag, myndigheter och osspolitiker möjligheter till kontroll, överblick, kart-läggning och påverkan av människor i en omfattningsom är fullständigt unik i historien.Dessa saker, att vi har en osäker framtid, att vi intevet om vi kommer att leva i det stabila, snälla samhäl-le som de flesta av oss har vuxit upp i om man jämförmed omvärlden, och att vi har en teknik som skaparmöjligheter för politiker och maktmänniskor som viinte riktigt gillar, gör sammantaget att vi har en gro-grund för ett ohyggligt samhälle om t.ex. fascistereller kommunister skulle ta över i det här landet.Mitt i allt detta har vi de svenska personnumren.De är en central kärna där man kan föra samman information som vi har via den moderna ADB-tekniken och IT. En viktig insats vore därför, om manvill värna integriteten och minska möjligheten fördåliga ledare och ledare som vill skapa ett storebrors-samhälle , att minska användningen avpersonnumren. Jag tror inte alls att vi har nått framdär i den utsträckning som vore nödvändig. De ut-redningar som vi hade just ompersonnumren och deras användning är inte uppdate-rade med den teknik som redan finns och som ärpå väg i framtiden.Jag yrkar alltså bifall till reservation nr 2.Anf. 95 ()Fru talman! I detta KU-betänkande behandlas da-talagsfrågorna. Utskottsmajoriteten avstyrker i sittbetänkande åtta motionsyrkanden. ochPeter har i sina anföranden talat för Modera-ternas respektive synpunkter i den härfrågan.Vi är alla överens om behovet av en modernframtidsinriktad datalagstiftning som utgör ett starktintegritetsskydd för enskilda människor. Vi är ocksåöverens om att nu gällande datalag , som förövrigt också var den första lagen i världen av den härtypen, är naggad ordentligt av tidens tand och tekni-kens tand, om man nu kan uttrycka sig så.När jag med utskottsmajoriteten yrkar avslag påsåväl motionerna som reservationerna i betänkandetgör jag det med hänvisning till att regeringen redanden beslutade om direktiv till en parla-mentariskt sammansatt kommitté för att ta fram en nylagstiftning på området. Av direktivtexten, som jaghar studerat noga, framgår bl.a. att behovet av en totalrevision av datalagen är stort och att kommittén i sittarbete skall utgå ifrån att en kommande lag skall varateknikoberoende.Kommittén skall också föreslå de ändringar itryckfrihetsförordningens bestämmelser om allmännahandlingar som kan behövas. Frågorna om skydd förden personliga integriteten löper naturligtvis som enröd tråd genom framtagandet av en ny lag.I övrigt framgår av direktiven att kommittén skallha stor frihet att ta upp de ytterligare frågor som denfinner bör övervägas inom ramen för uppdraget.EU:s ministerråd antog en gemen-sam ståndpunkt om ett förslag till ett direktiv omskydd för enskilda med avseende på behandling avpersonuppgifter, det s.k. dataskyddsdirektivet.Kommittén skall i sitt arbete beakta och inlemmaEU-direktivet, vars syfte är att skapa ett gemensamthögt integritetsskydd för medborgarna.Kommittén skall också samarbeta med andra ut-redningar inom området. Det pågår ett par utredning-ar, en s.k. IT-utredning och en kommitté som ser överhur tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrund-lagen skall tillämpas på nya medier.Det är alltså ett stort, viktigt och svårt arbete somskall utföras av kommittén. Jag finner att direktivenligger rätt i tiden och i samklang med det som såvälInger som har framfört som sinapartiers respektive synpunkter.Inom ramen för uppdraget ryms alltså möjligheterför kommittén att pröva och överväga de frågor somtas upp i såväl motionen som i reservationerna.Med detta vill jag säga att man inte behöver slå inöppna dörrar. och oro,som jag i stor utsträckning delar, har alltså möjlighetatt beaktas i det kommande arbetet.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till hemstäl-lan i utskottets betänkande.Anf. 96 () replikFru talman! menade attvår moderata motion slår in öppna dörrar. Men jagtycker att man får läsa ordentligt mellan raderna ochha stor fantasi om man skall se att där står något omden kreativitet som ett utvecklat IT-samhälle kan föramed sig och det behov av en lagstiftning som medbeaktande av den personliga integriteten ändå främjardenna kreativitet.Om vi är överens även om detta hoppas jag att vigenom denna diskussion möjligen har kunnat framfö-ra det till den kommitté som jag hoppas snart kommeratt tillsättas och börja arbete.Anf. 97 () replikFru talman! Ett riksdagsbeslut om att stärka denpersonliga integriteten och minska användningen avpersonnummer skulle underlätta för utredningen attfaktiskt arbeta med den inriktning som du och jagsäger är viktig. De direktiv som finns på det härområdet är mycket oklara och innebär att man, omman så vill, kan arbeta i den här riktningen. Men omman inte känner att det här är en viktig och angelägendel av arbetet, kommer man inte heller att inrikta sigså mycket på det.Ett riksdagsbeslut skulle verkligen innebära enskjuts framåt, så att det utförs ett verkligt arbete föratt skärpa integritetskraven i ADB-frågorna i framti-den. Vi i skulle se mycket positivt pådetta.Anf. 98 () replikFru talman! Jag sade tidigare att det här var att slåin öppna dörrar och blev apostroferad för det. Jag villockså säga att det som nu vill ha ärsom att ha både hängslen och livrem. Jag menar att enytterligare markering i form av ett riksdagsbeslut ifrågan om personnummer är överflödig. Genom denrepresentation som kan få i den parla-mentariska utredningen får partiet utrymme för attföra en diskussion om hur bl.a. frågorna om person-nummer skall bearbetas.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 11 §. )8 § Statlig förvaltningFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1995/96:KU5Statlig förvaltningAnf. 99 ()Fru talman! Jag tänker ta upp två delfrågor i dettabetänkande. Det gäller först frågan om lobbying. ElisaAbascal och från harväckt en motion som handlar om svenska myndigheteroch lobbying.Vi hade i samband med diskussionenom EU-medlemskapet en stor debatt om lobbying iEU och i . Problemet är att de stora och starkaorganisationerna har goda möjligheter att skicka ditsina lobbyister. De har råd att ha medarbetare därnere, medan de svagare organisationerna och vanligtfolk inte har samma möjligheter att påverka.Det handlar nu om något annat, nämligen omsvenska myndigheter som utövar lobbying gentemotsina egna arbetsgivare, mot oss politiker antingendirekt eller via olika lobbyorganisationer. Ett exempelsom tas upp i motionen är , som är medlemi , en lobbyorganisation medmedlemmar från den svenska bilindustrin, som Saaboch , entreprenörer inom vägbyggnadsbran-schen osv. Föreningens arbete går ut på att bedrivalobbying för att få fram fler stora projekt, bl.a. för attbygga nya motorvägar, som gynnar dess särintressen.Frågan är om det är rimligt att svenska myndighe-ter aktivt går in för att gynna vissa särintressen ochför att påverka och förändra sina egna arbetsgivaresbeslut och att svenska skattemedel skall användas pådet sättet. Vi tycker inte att det är rimligt. Myndighe-ternas uppgift måste vara att verka i linje med det somriksdag och regering har beslutat i demokratisk ord-ning.Jag är glad för att vi har fått gehör för den här frå-gan hos en majoritet i , om ock-så inte hos alla partier. Man har föreslagit att den härfrågan skall föras vidare till en utredning, som detnästan alltid blir fråga om när något positivt skallgöras. Det känns mycket bra.Den andra frågan som jag skulle vilja ta upp gälleralkoholfri representation. Det är inte utanKristdemokraterna som har motionerat i frågan. Mo-tionären anser att det inte är rimligt att skallanvända sig av alkohol i sin representation, t.ex. närtalmannen har bjudningar. Också vi i Miljöpartiettycker att det är ett befogat krav att skattebetalarnainte skall stå för vin och sprit till oss politiker. Mankan själv betala det, om man tycker att det är en viktigdel av det politiska uppdraget.Det handlar naturligtvis också om en solidaritetmot de politiker och andra företrädare som vi möterhär och på andra ställen i samband med representationoch som har alkoholproblem. Det är ingen överdriftatt påstå att det finns många även inom våra gruppersom har alkoholproblem, och lösningen av dessaproblem befrämjas inte av att man möter alkohol vidsådana här offentliga tillställningar. Det vore faktiskten solidaritetshandling från oss att avstå från alkohol isådana sammanhang.Jag yrkar bifall till reservation nr 2.Anf. 100 ()Fru talman! Jag skall beröra samma två frågor ibetänkandet som tog upp. Först någraord om den fråga där alla partier utom Moderaternahar gemensam skrivning.Som nämnts av har det i en motionbl.a. föreslagits att statliga myndigheters samarbetemed näringslivs- och lobbyorganisationer skall utre-das. Utskottet hänvisar i sitt svar till att regeringen nuhar tillkallat en kommission om den statliga förvalt-ningens uppgifter och organisation, kallad Förvalt-ningspolitiska kommissionen. Vi anser att en belys-ning av och överväganden om statliga myndigheterssamverkan med näringslivs- och intresseorganisatio-ner ligger i linje med denna kommissions uppdrag.Då vi dessutom inom utskottsmajoriteten anser attdet är värdefullt att en sådan belysning och sådanaöverväganden kommer till stånd, föreslår vi att riks-dagen som sin mening skall ge regeringen detta tillkänna. Denna skrivning kan inte accepte-ra utan reserverar sig mot den. Det förvånar mig någotatt inte vill ställa sig bakom att det ärvärdefullt med en belysning av ett förhållande som ärutsatt för en så omfattande kritik.Jag vill också beröra frågan om alkoholfri repre-sentation, där , som nämnts här, har av-givit en reservation. Vi har i utskottet hänvisat till vadsocialutskottet, som är sakkunnigt på området, tidiga-re har anfört, nämligen att stat och kommun bör visaåterhållsamhet med alkoholservering vid offentligrepresentation. Eftersom en sådan återhållsamhetiakttas, tycker jag att det gällande beslutet är förenligtmed trovärdighet vad gäller de hälsomässigamålen inom alkoholpolitiken.Jag yrkar, fru talman, avslag på båda reservatio-nerna och bifall till utskottets hemställan i dess helhet.Anf. 101 SKÅNBERG (kds)Fru talman! har yrkat bifall till re-servation 2 i betänkande nr 5, och den reservationenär ju skriven med anledning av min motion1994/95:K308. Då faller det sig naturligt för mig attinstämma i det bifallsyrkandet.Det är tveksamt om alkohol skall ingå i offentligrepresentation, t.ex. här i . Jag är den försteatt säga att det naturligtvis finns tillfällen, t.ex. mid-dagar med utländska gäster, då det skulle vara oartigtatt inte bjuda på t.ex. vin. Det skulle åtminstone talång tid att förklara. Men är både vinoch sprit - åtminstone sprit - både onödigt ocholämpligt.Låt mig få nämna några skäl till att jag har skrivitmotionen!Ett skäl är att det faktiskt är stötande i allmänhe-tens ögon att vin och sprit bekostas av skattebetalar-nas pengar och inte av oss själva. Vi politiker har vällidit tillräcklig trovärdighetsförlust när det gäller våroförmåga att skilja mellan vad som skall bekostas avstatens konto och vad som skall bekostas av den en-skilde politikern? Det kan ju hända att en och annanav oss tycker att det är obehagligt att få en mikrofonunder hakan och frågan om vi dricker på egen ellerstatens bekostnad. Det enda alternativet för att kommaur situationen är att tacka nej till alkohol. Det är i ochför sig en hedervärd linje, men man vill kanske drickaoch kan då säga att man gärna står för det själv.Detta är enligt min mening ett gränsfall, där vipolitiker skulle kunna beredas möjlighet att självabekosta ett glas vin till maten eller en till kaf-fet om vi vill ha det. Skattebetalarna skall kanske intestå för det.Ett annat skäl till min motion är att alkohol snartsagt inte accepteras på någon arbetsplats . Attdricka i tjänsten är uteslutet. Det är lika självklart somatt man inte dricker alkohol och kör bil. Vi vet att enläkare inte dricker i tjänsten, och inte heller en polis,svetsare eller lärare. Jag tycker att det kunde vara rättsjälvklart att en riksdagsman inte heller gör det.Det har talats mycket om att politiker skall varaförebilder. Att vara en god förebild innebär att jag tarriksdagsuppdraget på så stort allvar att jag inte drickeri tjänsten. Skulle jag som politiker välja att drickaalkohol vid en representation som har karaktär avfritid kan det synas vara självklart att jag betalar denalkoholen själv.Ytterligare ett skäl för alkoholfri representationhar redan nämnts: Det skulle ge vårt lands alkohol-politiska mål trovärdighet. Det finns ett riksdagsbeslutom en minskning av alkoholkonsumtionen i Sverigemed , enligt WHO:s rekommenda-tion.Det är också väl känt att alkoholrepresentationinte är riskfri. Det finns tyvärr mängder av exempelpå hur en alkoholism grundlagts eller utvecklats ge-nom offentlig representation eller representation inomprivata näringslivet. Oavsett om man är UD-tjänsteman, servitör på en restaurang eller arbetarinom någon annan yrkeskategori visar statistiken ofta genom ett dagligt umgänge med alkoholutsätter sig för betydande risker.Av dessa och andra skäl bör det kort sagt varasjälvklart att offentlig representation skall vara alko-holfri eller åtminstone spritfri. Man skall åtminstonesjälv betala sin egen alkoholkonsumtion och inte låtaskattebetalarna göra det.Anf. 102 () replikFru talman! Jag vill bara tillägga att jag håller medom det Skånberg säger. Det är viktigt med fö-rebilder. Det är viktigt med trovärdighet. Men jagmenar att vår restriktiva inställning gör att alkoholoch representation går att förena.Om det hade funnits vårdslöshet i alkoholrepre-sentationen hade jag hållit med Skånberg om attvi kanske hade fått återgå till det förbud som i principfanns . Men jag påstår att det inte är så.Jag har ändå suttit i . Min bildär att det finns en restriktivitet i dessa sammanhang.Om det finns exempel på att restriktivitet inte till-lämpas är det mer angeläget att Skånberg ochandra påtalar detta i andra sammanhang, i stället föratt här bara ifrågasätta den väldigt restriktiva sed vihar.Anf. 103 SKÅNBERG (kds) replikFru talman! Om jag hade exempel på att det brast irestriktivitet skulle jag självfallet inte ta upp dem här iriksdagens kammare. Vi rör oss på ett principielltplan. Det handlar om förebilder och ingenting annat.Jag står fast vid mitt instämmande i det av PeterEriksson gjorda bifallssyrkandet vad gäller min mo-tion.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 11 §. )9 § Skatteavdrag för yrkesfiskareFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1995/96:SkU2Skatteavdrag för yrkesfiskareAnf. 104 ()Fru talman! I skatteutskottets betänkande nr 2 be-handlas motionsyrkanden från den allmänna motions-tiden gällande yrkesfiskarnas skatteförhål-landen. Motionärer från m, fp, c, kds och s begär imotionerna att svenska yrkesfiskare skall få verkaunder konkurrensförhållanden som är mera lika demsom gäller för t.ex. yrkesfiskare.Vi moderater anser det vara ett allvarligt problemför det svenska yrkesfisket att det inte råder konkur-rensneutralitet i förhållande till våra grannländer. Vimenar därför att det är mycket angeläget att vi ser tillatt skattevillkoren för svenska yrkesfiskare skyndsamtändras så att rimliga konkurrensvillkor uppnås.Frågan om att införa ett särskilt yrkesfiskaravdraghar tillbaka varit föremål för be-redning i . Därför anser vi att riksda-gen med anledning av motionerna redan nu hos rege-ringen skall begära förslag så att nya regler kan träda ikraft under år 1996.Fru talman! Jag vill i detta sammanhang ocksåerinra om att vid ett flertal tillfällen undertidigare riksmöten har behandlat frågan om yrkesfis-karavdrag. Dessutom har t.ex. jordbruksut-skott, som , yttrat sig i frågan och funnitdet både rimligt och angeläget att frågan bereds vida-re och att en proposition läggs fram på riksdagensbord.Det är också ett faktum att yrkesfisket är en inter-nationell näring med ilandstigningar och försäljningav fisk i ett flertal länder. Dåliga skattevillkor för vårasvenska yrkesfiskare försämrar i detta läge konkur-renskraften och därmed också lönsamheten.Medlemskapet i EU understryker i än högre gradangelägenheten av att svenska fiskare erhåller rättvi-sare villkor i den nya konkurrensen.Avskaffandet av det svenska prisregleringssyste-met 1994 har inte påverkat lönsam-heten negativt.Med rättvisa villkor för de svenska yrkesfiskarna iförhållande till konkurrenterna i omvärlden kan detsvenska yrkesfisket återvinna en bättre lönsamhet.Fru talman! Jag anser det beklagligt att utskottetinte mera kraftfullt ställer sig bakom motionärernaskrav på rättvisa konkurrensförutsättningar för landetsyrkesfiskare.Fru talman! Jag vill också i detta sammanhangpåminna om att yrkesfiskare är en ganska liten yrkes-kår som arbetar under mycket svåra förhållanden -ute till havs. Om jag får göra mig till tolk för dessayrkesfiskare vill jag mena att det minsta man kanbegära är att de är konkurrensneutrala gentemot sinagrannländer.Härmed yrkar jag bifall till reservation 1.I detta anförande instämde ,och (alla m).Anf. 105 ()Fru talman! Yrkesfiskets villkor måste förbättrasom en långsiktig framtidstro skall kunna uppnås. Ettskatteavdrag för svenska yrkesfiskare är angeläget attinföra skyndsamt. Vi har också från underett antal år väckt motioner medförslag om införande av ett yrkesfiskeavdrag liknandedet som finns i exempelvis och . Se-nast i en motion under förra yrkade vi på attett sådant avdrag infördes.Skatteutskottet har också tidigare uttalat sig i be-tänkande om ett sådant avdrag. Redan i betänkande1992/93:SkU21 uttryckte utskottet att man var medve-ten om yrkesfiskarnas speciella problem. Man förut-satte att regeringen skulle pröva frågan.Under /94 uttalade sig riksdagenåter för att regeringen skulle se över avdragsmöjlighe-terna för yrkesfiskarna. En översyn har därefter ge-nomförts av . Detekniska förutsättningarna för ett yrkesfiskeavdragliknande det i finns därmed. Det är därförbeklagligt att regeringen ännu inte har lagt fram ettsådant förslag.Ytterligare bakgrundsinformation: I november1993 presenterades en statlig utredning om fisketsframtid, SOU 1993:103, där det sades att det varangeläget med samma möjligheter för de svenskayrkesfiskarna som konkurrentländernas.Fru talman! Stora delar av det svenska yrkesfiskethar haft lönsamhetsproblem . En avorsakerna till detta är att svenska fiskefartyg intelängre kan fiska i och som förut.Norges och utökade fiskegränser har sattstopp för detta. Genom dessa ekonomiska zoner harSverige numera bristande tillträde till dessa fiskevat-ten. På exportmarknaden för sill och annan fisk kon-kurrerar dock de svenska yrkesfiskarna med våragrannländers fiskare. Det är därför intressant att jäm-föra med grannländerna. Genom inträde iEU har också resterande gränsskydd för vissa fis-keslag eliminerats. I införde man redan 1964den här typen av avdrag. Denna skattefördel har ökatregelbundet gentemot sedan dess.I antog den 19 december1992 en lag om särskilt skatteavdrag för danska yr-kesfiskare. Det var en lag som godkändes av EG-kommissionen.Återigen: Svenska yrkesfiskare har ingen motsva-righet till dessa andra nordiska länders avdrag. Vårasvenska yrkesfiskare är på arbetsmarknaden också enudda yrkesgrupp. De som ingår i handelsflottan harsin sjömansskatt där man rättat till detta. Varför skallman skilja på folk till sjöss - om man är på handels-fartyg eller på fiskefartyg?En förutsättning för att skall kunna behål-la ett konkurrenskraftigt yrkesfiske är att skatteregler-na harmoniseras med våra närmaste konkurrentlän-ders.Jag yrkar därför bifall till reservation 1 som ärgemensam för , och kds.Anf. 106 ()Fru talman! betänkande 2 angå-ende ett skatteavdrag för yrkesfiskare gäller egentli-gen inte yrkesfiskaren, utan yrkesfisket som näring,hela näringens betydelse för sysselsättning i natur-ligtvis främst kustregionerna. Denna sysselsättning äroerhört viktig för att vi över huvud taget skall kunnaha levande kust- och skärgårdsbygder i vårt land. Vikommer att diskutera dessa frågor också dåvi diskuterar fastighetsbeskattningen.Vi ser hur kustbandet hotas på många sätt. Denviktigaste näringen, fisket, hotas. Sedan hotas möjlig-heten att leva kvar genom fastighetsbeskattningen.Dessa frågor hänger samman. Det är oerhört viktigtatt se den stora regionalpolitiska betydelse som dettahar, och inte bara regionalpolitisk. Om vi skall bevaradessa miljöer och ha möjligheter till ett rörligt fri-luftsliv för alla andra inbyggare i måste vi haen levande kust och skärgård i det här landet. Dåmåste vi också ha ett levande yrkesfiske. Annars hotasvi av ett kustsamhälle som består av hus med timer-apparater som släcker och tänder lamporna. Det ärinte en attraktiv miljö.Fru talman! Det sägs att den här frågan har berettsoch hanterats . Den tidigare regeringenhar gjort det, den nuvarande bereder den. Men dethänder ju ingenting! Det går mycket starka ryktenbland fiskarna, fru talman, att det finns färdiga pro-positioner. Jag tror att det ligger något i dessa rykten,men det händer ingenting. Men statsråd talade medfiskarna på deras kongress och gav intryck av attnågonting skall hända. Men det händer ingenting, frutalman, platt intet. Det är oerhört allvarligt av de skälsom jag sade för yrkesfiskarna, för näringen och deregioner det handlar om.Det kan finnas andra sätt att stödja den här näring-en. Egentligen tycker jag inte att det är bra med rikta-de skattesubventioner för att stödja en näring. Medanledning av den nya budgetprocessen säger man attdet är bra med en genomskinlig process. De stöd somges ges som direkta och öppna stöd. Det tror jag voredet lyckligaste.Vi i har arbetat för attstödja fiskenäringen med fiskerilån. Vi har försöktförsvara dem mot både borgerliga och socialdemo-kratiska attacker. Vi har agerat för näringen. Om detnu inte går, och vad finns det för skäl som gör att detkan bli svårt? Ja, det kan vara EU-regler som säger attdet blir konkurrenssnedvridningar. Om då dörrenstängs för andra möjligheter att stödja näringen måsteman vara beredd att pröva det här yrkesfiskeavdraget.Det är oerhört viktigt att regeringen skyndsamt avslu-tar sitt arbete. Är det så att man inte vill vidta andraåtgärder måste vi pröva den här åtgärden. Därför harvi från sida försökt trycka på i skat-teutskottet.Det har vi gjort i form av reservation 2. Vi har därinte tvingat socialdemokrater eller centerpartister attlåsa sig för en modell. Men vi vill tvinga dem atttrycka på den regering som de stöder. Men inte ensdet vill Socialdemokraterna och göra. Dettycker vi är allvarligt och dåligt. Att inte ens vågatrycka på för att frågan skall få en snabb lösning ärobegripligt när det går så kraftiga rykten om att detfinns så mycket material framme. Denna fråga bordevara löst . Det skulle inte vara någon julklapptill fiskarna vid kusten men ett besked om att de kanha en framtid att möta med rättvisa och rimliga vill-kor.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 2.Anf. 107 () replikFru talman!