prot · GJ0918 · 1995-11-07 00:00:00 — Där står det att man kan få dispens för veten-skaplig eller därmed jämförlig undersökning, såvidatrygghet kan anses vara för handen att det ej kommeratt missbrukas till men för enskild.Både Jigenius och uppfyller enligt minuppfattning dessa krav, och jag frågar mig då varförSäkerhetspolisen och kammarrätten inte har gjortdenna bedömning.Anf. 83 ()Fru talman! Jag vill också tacka för svaret på minfråga, som har sitt upphov i pressombudsmannensbegäran att få del av material om TorgnySegerstedt.Jag kan ha förståelse för att justitieministern intenu vill säga något definitivt medan en beredning på-går, men det vore skandal om pressombudsmannen,, inte skulle kunna få tillgång tilldetta material. Jag kan inte se att det finns någonrimlig möjlighet att fatta något annat beslut än att geden dispens som har sökts.Sannolikt finns det också skäl för en omprövningav de bestämmelser som gäller. Nyckelproblemetförefaller vara polisregisterlagen.Det är i synnerhet två problem som denna frågahar aktualiserat. För det första görs uppenbarligeningen skillnad på historiskt material och aktuellt ma-terial. Jag vill erinra om att det här handlar om mate-rial som berör och relationer till enfrämmande makt, , som inte längrefinns.För det andra talas det om att material för veten-skaplig undersökning och liknande kan lämnas ut.Men så har det utbildats en praxis, som innebär uppenbarligen måste vara inskriven som dokto-rand vid en kunna räknas som enperson som utför en vetenskaplig undersökning. Möj-ligen skulle jag, som har doktorerat, kunna kvalificeramig, men pressombudsmannen kvalificerar sig inte,därför att han råkar inte vara inskriven som doktorandvid en historisk institution. Detta är helt absurt, ochdet vittnar om en syn på forskning som är helt orim-lig.Man kanske skulle kunna formulera om frågan tilldet som är den politiska kärnpunkten: Är det verkli-gen rimligt att material om krigsåren och om av då främste antinazistiskeopinionsbildare skall vara hemligt i , medanman i resten av på alla sätt nu försöker kastaljus över händelserna under just den perioden?Anf. 84 Justitieminister ()Fru talman! Som jag sade i mitt svar, är det alltsåså att de särskilda dispensreglerna inte är tillämpligaenligt polisregisterlagen. Det finns alltså ingen möj-lighet att ge dispens från sekretessreglerna.Jag kan givetvis inte kommentera vare sigSÄPO:s, eller kammarrättensbeslut i den här frågan. Vad jag kan göra är det jaghar sagt i mitt svar, nämligen överväga om det behövsregeländringar.Anf. 85 ()Fru talman! Jag är helt övertygad om att det be-hövs regeländringar, och jag hoppas att justitieminis-tern återkommer med ett sådant förslag.En annan fråga som jag ställer mig är om justi-tieministern, även om hon inte överväger regeländ-ringar efter att ha fått information, kan tänka sig att geut denna information till allmänheten eller åtminstonetill vetenskapliga undersökningar, så att vi får reda påvad det är fråga om och slipper vara misstänksamma.Jag brukar tänka på att är ett av de få län-der som inte rannsakar vad som hände under andravärldskriget. Vi var inte direkt delaktiga, men vi varändå delaktiga. agerar vi som om vi vore denvita ängeln, utan något blod på händerna, men även vihade blod på händerna. Det är mycket viktigt att vi fårreda på vad som hände och hur agerade underdenna tid.Anf. 86 ()Fru talman! Jag har, som jag sade, förståelse föratt justitieministern inte kan ge exakt de besked somjag och efterlyser, men jag tyckeratt det är oerhört viktigt att i denna kammare påtaladen situation som har uppstått, där det synbarligenråder evig och absolut sekretess kring frågor som iresten av helt självklart är föremål för bådevetenskaplig forskning och debatt på ett bredare planän så.Det handlar inte om att generellt lämna ut alltmöjligt från Säkerhetspolisen. Var och en inser att detinte finns några möjligheter att göra det. Men detgäller ju här ett skeende som ligger förhållandevislångt tillbaka i historien, där det inte kan finnas någotsom helst rimligt skäl att anta att någonting som gällerkänsliga relationer till någon nu aktuell främmandemakt kan beröras. Den misstanke man får är snarareatt det som är problematiskt är hur någon på SÄPOhar agerat . Detta kan möjligenvara känsligt, men det är rimligt att det kommer tillallmänhetens kännedom så här långt efteråt.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1995/96:53 om barnporno-grafiAnf. 87 Justitieminister ()Fru talman! har frågat mig om jagavser att agera för att skärpa samhällets inställning tillinnehav av barnpornografi i avvaktan på att de vilan-de grundlagsändringarna träder i kraft. Som exempelpå sådana beslut har nämnt bl.a. im-port- och exportförbud för barnpornografi.För närvarande arbetar en parlamentariskt sam-mansatt kommitté med uppdrag att föreslå alla tänk-bara åtgärder för att bäst bekämpa barnpornografin.Utredningen skall lämna sitt förslag ,och det finns all anledning att avvakta detta förslag,eftersom utredningen tar ett stort och samlat greppöver frågan.När betänkandet har lagts fram är det min för-hoppning att snabbt skall kunna fatta debeslut om lagändringar som då är möjliga. Innehav avlösa barnpornografiska fotografier är exempel påsådan befattning med barnpornografi som det är möj-ligt att kriminalisera före år 1999.Så går jag över till frågan om import och export.Jag har i tidigare sammanhang framfört och får här pånytt framföra att det inte är möjligt att förbjuda exportoch import av barnpornografiska filmer eller tidningarutan att ändringar görs i grundlagarna. Vi måste där-för tyvärr avvakta innan vi har vidtagitalla tänkbara åtgärder mot barnpornografin.Anf. 88 ()Fru talman! är ett av de få länder som nutillåter sina medborgare att bevittna övergrepp påbarn. Medan skärper sina lagar mot barnpor-nografi kan utländska pornografihandlare, med hjälpav svensk lagstiftning, använda som transit-land.En del länder i har särskild lagtext ombarnpornografi. Andra länder kriminaliserar den till-sammans med annan pornografi, och ytterligare andraländer har förbud mot obscent material och talar överhuvud taget inte om barnpornografi.Från är det möjligt att konfis-kera barnpornografiskt material om det påträffas isamband med förundersökning, men polisen får inteleta efter barnpornografi. Det är mycket ologiskt.Enligt svensk grundlag har en svensk rätt att äga vi-deofilmer med barnpornografi, och innehavet är intekriminellt.I och betraktas barnporno-grafi som häleri, och den som tittar på sexuella över-grepp gör sig medskyldig till brott. De har höga straffför barnpornografibrott. I har de i århöjt maximistraffet för barnpornografiska brott fråntre månaders till fängelse. I sju av tio EU-länder har man lagstiftat mot innehav av barnporno-grafi under 90-talet.Jag vill påstå att den beslutsimpotens som Sveri-ges riksdag visar i den här frågan allvarligt har skadatförtroendet för svensk grundlag. Hur har det kunnatgå så här långt?Nu talar justitieministern om att man tillsätter enutredning, som skall ta ett stort och samlat grepp.Jag menar att det har funnits gott om tid att ta ettstort och samlat grepp, hur som helst egentli-gen. Skall vi kunna återerövra förtroendet för svensklagstiftning krävs det åtgärder . Jag har tagit uppnågra. Jag skulle vilja att justitieministern utveckladesin syn på att barnpornografi sprids via datanätet.Anf. 89 Justitieminister ()Fru talman! Jag delar i allt väsentligt uppfattning i denna fråga. Vid flera tillfällentidigare i har jag haft anledning att beklagaatt den förra regeringen inte förmådde att för riksda-gen före valet lägga fram ett förslag om kriminalise-ring av innehav av barnpornografi. Det är bakgrundentill att vi nu måste vänta på grundlagsändringarna till1999. Men i avbidan på det har jag tillsatt enutredning för att se vad vi kan göra. Detfinns andra små hål som vi kan täppa till lagstift-ningsvägen. Men det finns också andra typer av åt-gärder för att effektivisera arbetet när det gäller attkomma åt barnpornografi i olika sammanhang. Vibehöver inte vara passiva , utan detfinns en rad åtgärder som kan vidtas, och vi kommeratt vidta de åtgärderna.När det gäller datafrågorna har utredningen attöverväga på vilket sätt - om det finns något sätt - vikan komma åt barnpornografiska bilder som spridsvia Internet och andra liknande system.Anf. 90 ()Fru talman! Jag och flertalet av svenskarna förstårinte vad barnpornografi över huvud taget har medyttrandefrihet att göra. Jag anser att det här är helariksdagens ansvar. Vi kan inte bara anklaga förraregeringen. Oavsett vilka regeringar som sitter är dethär som sagt hela ansvar.Det är faktiskt fråga om ett brott som har begåtts.Därför skall det naturligtvis hamna under brottsbal-ken. Det är en skam för att vi skall bli ett avde sista länderna i som inser det. I ärstraffet fängelse och böter för spridning avbarnpornografi.Det går att förbjuda barnpornografi på lösa bildersom inte är intagna i tryckta skrifter och förbjudabarnpornografi som sprids via datanätet. Att ta hembilder via sin dator eller att inneha barnpornografi isin databas är inte grundlagsskyddat. kaninte acceptera att folk skall ha rätt att i sina datorerinneha produkter med inslag av sexuella brott.Anf. 91 Justitieminister ()Fru talman! tycker jag att det hela börjar blilitet förvirrat. Jag utgår från att vet vadbarnpornografi har med grundlagen att göra. Jag utgårfrån att riksdagsmän kan vår grundlag.När det gäller lösa bilder på datanät går det, somjag sagt, att åtgärda utan grundlagsändring och kom-mer att åtgärdas. Det är därför det sitter en utredningoch arbetar med det.Anf. 92 ()Fru talman! Jag tycker att det är litet förvirrat närjustitieministern säger att det inte går att förbjudaexport och import av barnpornografi. Här står alltsåord mot ord. Jag påstår att det går att förbjuda det nuoch att det inte innefattas av grundlagen. Jag skullevilja att justitieministern utvecklade sitt nej.Anf. 93 Justitieminister ()Fru talman! Det går att förbjuda import och exportav lösa bilder, men inte det övriga eftersom det omfat-tas av grundlagen.Anf. 94 ()Fru talman! Jag uppfattar det så att ministernkommer att arbeta för att det som går att göra nukommer att göras , att vi inte behöver vänta påstora omfattande utredningar utan kan visa att riksda-gen tar ansvar så att människor i kan återfåförtroendet för vår grundlag.Anf. 95 Justitieminister ()Fru talman! Jag är inte riktigt säker på att jag för-står vad säger. Jag beklagar om jag varotydlig, jag trodde att jag var övertydlig. Vi skall görade lagändringar som går att göra utan grundlagsänd-ring . Det var orsaken till att jag snabbttillsatte en utredning som arbetar med dessafrågor så fort det går.Jag vet inte vad gliringen om tunga och omfattan-de utredningar syftade på. Jag har tillsatt en utredningsom på effektivast möjliga sätt skall ta fram allt detunderlag som går för kunna att lagstifta på områdetoch vidta andra typer av åtgärder. Jag tycker att EwaLarsson kunde anse att det var rätt. Annars vill jagmer konkret höra vad det är menar attjag som justitieminister borde göra.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1995/96:79 om Polisens re-sursbehov vid en anslutning till SchengenavtaletAnf. 96 Justitieminister ()Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att tillgodose Polisensökade resursbehov med anledning av en svensk an-slutning till . Frågan har ställts motbakgrund av de beräkningar som redovisas i ett under-lag från och som avser Polisensresursbehov i gränskontrollverksamheten i ettSchengenperspektiv.Det underlag som hänvisar till ären sammanställning över Polisens resursbehov i vissaavseenden vid en svensk medverkan i Schengen-samarbetet. Sammanställningen, som är gjord av entjänsteman inom , bereds för närva-rande inom . Justitiedepartementethar under hand fått sammanställningen för kännedom.Något slutligt ställningstagande av Rikspolisstyrelsenfinns alltså inte ännu.Innan egen beredning av frå-gan har slutförts finns det inte anledning för mig attnärmare kommentera de beräkningar som har redovi-sats i den preliminära sammanställningen. Men själv-fallet har vi i de pågående övervägandena om ettsvenskt deltagande i också frå-gan om bl.a. Polisens eventuella resursbehov för ögo-nen.Det är emellertid ännu för tidigt att säga något omvilka åtgärder som kan komma att behöva vidtas ifråga om Polisens resursbehov i ett Schengenpers-pektiv. För den frågan är för övrigt inte bara de be-räkningar som görs inom avintresse utan också de diskussioner som kommer attföras mellan å ena sidan , och Dan-mark och å andra sidan de länder som redan deltar iSchengensamarbetet. I dessa diskussioner kommerbl.a. den närmare innebörden av vissa delar i Scheng-ensamarbetet att beröras, vilket också kan ha betydel-se för frågan om Polisens behov av resurser.En annan fråga som i hög grad kan komma att på-verka Polisens resursbehov är Yttre gränskontrollut-redningens betänkande om varu- och personkontrollvid EU:s yttre gräns (SOU 1994:124). Detta betän-kande bereds just nu inom regeringskansliet.Anf. 97 ()Fru talman! Jag vill börja med att tacka för detsvar som jag fått här av justitieministern. Jag tyckeratt det känns angeläget att få ventilera Schengenav-talsfrågan eftersom det i utredningmed klar tydlighet påpekas att man skulle behöva fåin i resursförstärkningför att klara av gränskontrollen, såväl den inre somden yttre. Med tanke på de stora besparingskrav sompolisväsendet i utsätts för undrar jag hurjustitieministern skulle ta hand om dessa frågor. Jaghar fått svaret att justitieministern inte kan svara pådet just . I svaret finner jag att det är en tjänste-man hos som gjort sammanställ-ningen. Jag har tagit del av den och också sett attJustitiedepartementet har skuld i att det endast ärdenna sammanställning, gjord av en tjänsteman, somkommit hitintills. Man ville att den skulle kommaredan den 15 augusti så att den nu kunde vara ute påremiss.Vidare undrar jag över är detta med yttre och inrekontroll. Vi har från svensk sida ställt krav som skallgälla andra länder som skall vara med i Schengen-samarbetet. Är det inte rimligt att vi uppfyller sammahöga krav som vi ställer på andra länder?Anf. 98 Justitieminister ()Fru talman! Om menar att Justi-tiedepartementet är ansvarigt för att det är en tjänste-man, som gjort sammanställningen på grund av att vigav till för uppdraget,medger jag att det är vårt ansvar. Det är också skälettill att vi har givit till attgöra de överväganden som behöver göras så att denkan ge oss ett underlag för bedömningen av kostna-der.Det är en rad andra frågor som måste bli klara in-nan vi över huvud taget kan börja överväga den härfrågan. Vi har inte ens börjat förhandla om Schenge-navtalet.Anf. 99 ()Fru talman! Jag skulle ändå vilja ta upp regering-ens beslut som innebär att man förut-om till , och har sagt ja tillytterligare 21 flygplatser som internationella flygplat-ser. Dessa flygplatser måste ju bevakas på något sätt.Jag undrar bara hur man tänker göra. Låt oss exem-pelvis säga att vi har ett mindre polisdistrikt medkanske en enda polispatrull. Vad händer då om ettplan från tredje land landar som det är ettrån på ett postkontor och ett inbrott i en lägenhet? Hurskall man klara av sådana saker om resurserna inteutökas?Överläggningen var härmed avslutad.Anf. 100 TALMANNENJag hemställer att debatten i de frågor som ställtstill utrikesminister skall slutförasinnan det blir ajournering.10 § Svar på fråga 1995/96:80 om dödsdomenmot . 101 Utrikesminister ()Fru talman! har frågat mig vad densvenska regeringen avser vidta för åtgärder för attprotestera mot dödsdomen mot mot och ett antal andramedlemmar av the Movement for the survival of theOgoni people (MOSOP) i är upprörande. Jagreagerade på detta tragiska budskap ochuttryckte regeringens bestörtning över de hårda dom-sluten. Militärregeringen i har återigen visatsitt förakt för grundläggande mänskliga rättigheter. Viär också upprörda över det juridiska förfarandet. Medett dekret, som utfärdats efter brottet för vilket hanstod anklagad, inrättades en speciell domstol medhandplockade domare, vars domslut dessutom intekan överklagas.Tillsammans med övriga medlemmar i sam-ordnar ansträngningar att övertyga den nige-rianska regimen om att domarna var inhumana ochorättfärdiga. Den svenska ambassaden följer händel-seutvecklingen mycket noga.Det är min förhoppning att den internationellaopinionen skall kunna påverka statschefen, generalAbacha, att underkänna hela rättegången för att över-låta ärendet till normal juridisk prövning.Jag kan försäkra att den avsky vi alla känner överde omänskliga domarna mot Saro-Wiwa förmedlas tillden nigerianska regeringen.Anf. 102 vice talman ()Fru talman! Jag ber att få tacka utrikesministernför svaret. Det är skönt att bo i ett land som försvararåsiktsfrihet och demokrati och som arbetar mot döds-straff, speciellt där ett sådant dödsstraff trampar på demänskliga rättigheter som så många länder inom FNständigt påstår att de står bakom.Jag är medveten om att utrikesministern gick utmed ett pressmeddelande som jag ställdefrågan då informationen om dödsstraffet hade kom-mit. vill man ju ständigt lyfta fram det somhänder. På något sätt måste ännu mer fram iljuset. Man måste visa ännu mer vad som pågår ilandet. Det finns ju ett förtryck. Att man ställer civilamänniskor inför militära domstolar som regeringenhar direkt kontakt med strider mot allt vad vi tycker ärrättssäkerhet här i och i många andra delar avvärlden.Miljöfrågor är ju även demokratifrågor och freds-frågor. I och i deltaområdena har den storaoljeverksamhet som pågår, och har pågått under långtid, medverkat till att många människor inte kan brukajorden längre. De blir sjuka och boendeförhållandenär svåra. Då vill jag fråga utrikesministern om detfinns någon möjlighet att vi i kan påverka FNeller själva begära att en observatör deltar i det mil-jöutredande som de facto pågår i landet . finnsdet ju en miljökommission utsedd i Nigeria.Anf. 103 Utrikesminister ()Fru talman! Miljöfrågorna är naturligtvis ytterstväsentliga, som säger, inte minst i ettland som . Det är viktigt att deras eget utre-dande blir så bra som möjligt. Jag tror att det är svårtför utomstående att tvinga sig på ett så stort land somNigeria. Men jag hoppas att känner att mankan få expertis från andra länder i det interna miljöar-betet.Vad gäller det juridiska förfarandet i det här falletoch i andra fall när mycket hårda domar har avkun-nats kan vi ändå konstatera att omvärldens kritik harinneburit att man har förändrat andra domar. Därför ärdet viktigt att vi också vid det här tillfället är tydliganär det gäller dessa domar. Då kan vi förhoppningsvisfå en förändrad juridisk prövning även vid det härtillfället.Anf. 104 vice talman ()Fru talman! Jag förstår att utrikesministern bl.a.tänker på flickan i . Där sked-de ju en påverkan och en mycket stark opinionsbild-ning. Det är ju så det skall gå till - att man påverkargenom opinionsbildning.Samtidigt har oljebolagen ett mycket stort ansvar iett land där en stor del av befolkningen inte har så lättatt komma till tals i förhållande till oljebolagen.Dessutom är de beroende av de jobb som finns där.De hanteras kanske inte alldeles rätt i samband meddet heller.Jag har själv skrivit ett brev till i föratt be dem vara med i den opinionsbildande processenoch samla oljebolagen. På något sätt måste även in-dustrin och företagen ta ett ansvar och värna om de-mokratin, speciellt när de finns även i demokratiskaländer. Vi måste visa dem att vi vill ha demokrati ochatt vi vill att även de skall värna om den.Anf. 105 Utrikesminister ()Fru talman! Eftersom nämnde Shellkan jag tala om att jag har sett tidningsuppgifter omatt de anser att det är ganska svårt att arbeta i landetnu under de förhållanden som råder. Den bristanderespekten för mänskliga rättigheter kan ju faktisktockså innebära rent ekonomiska svårigheter för ettland. Jag tror att det här exemplet i kan visadet.Det jag menade när jag sade att kritiken kan på-verka var dödsdomen mot den förre presidenten . Den har ju faktiskt omvandlats till ett fängelse-straff efter en mycket omfattande internationell kritik.Det var det exemplet jag tänkte på.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1995/96:54 om protestlis-torna mot regimen i KinaAnf. 106 Utrikesminister ()Fru talman! har ställt en fråga tillvice statsminister om protestlistornaangående förhållanden i kinesiska barnhem. Fråganhar överlämnats till mig för besvarande.I somras visades en TV-film om svåra förhållan-den på kinesiska barnhem, särskilt för flickor. Denväckte ett starkt engagemang i . Sedan desshar en rad medlemmar av regeringen tagit upp pro-blematiken med kinesiska regeringsrepresentanter.Det skedde när vice premiärminister isomras besökte . Det skedde också när vicestatsminister och jag själv under höstenbesökte . Vi har vid olika tillfällen i samtal medkinesiska regeringsföreträdare tagit upp frågor ommänskliga rättigheter i och problemen kringbarnhemmen. På kinesisk sida är man mycket medve-ten om det svenska engagemanget.En svensk utgångspunkt är vikten av respekt förmänskliga rättigheter och den internationella barn-konventionen. Det finns i dessa avseenden brister iKina, även om filmen inte speglar en oomtvistadsanning. Det vore dock fel, anser jag, att påstå attproblemen i i en medveten politik frånmyndigheternas sida. Mitt intryck är att kinesiskamyndigheter är medvetna om att det förekommermissförhållanden och att dessa måste åtgärdas. Undermitt besök hade delar av min delegation ett möte medUnicef och fick en noggrann genomgång av vad somgörs för att förbättra utsatta barns situation i Kina.Den bild vi fått, såväl från som på annat sätt,är att kinesiska myndigheter nu vidtar åtgärder för attförbättra situationen.Förutom att flera svenska ministrar vid olika till-fällen tagit upp frågan med kinesiska kolleger, harockså svenska ambassaden i till den kinesiskaregeringen förmedlat protesternas tydliga budskapoch de krav på åtgärder som så många svenskar un-dertecknat. Protesterna har nått fram.Vi undersöker möjligheterna att inleda ett kon-struktivt samarbete med kinesiska myndigheter, bila-teralt och multilateralt, i syfte att hjälpa till att förbätt-ra barnens situation.Anf. 107 ()Fru talman! Jag tackar för svaret. Det är utomor-dentligt fint att få höra slutet av utrikesministerns svarom svenska hjälpinsatser. Det är välkommet.Utrikesministern säger att protesterna har nåttfram. Jag tillåter mig att fråga: Hur?Vice statsministern dumpade ju alla de stora pake-ten med protestlistor. Det var massor av namnunder-skrifter. Detta dumpade hon på ambassaden i ställetför att, som vice statsministern lovade i TV, lämnaöver dem till kinesiska myndigheter, och det på högnivå, under i Peking.Då frågar man sig naturligtvis om de här listornaligger kvar på ambassaden eller om de är överlämna-de och i så fall till vilket departement i Peking.Det här är naturligtvis en mycket angelägen frågaför alla som har bidragit, alla de som har samlat in dehär namnen. De har till och med stått ute på gatorna.Man har lagt ned mycket arbete på detta, och det harvarit i det bästa av syften. Får jag ställa den frågan?Anf. 108 Utrikesminister ()Fru talman! Jag reagerar mot språkbruket. Det varinte fråga om att dumpa några listor. Det var att ta alla de här protesterna med sig tillKina. Sedan bad hon ambassaden att i kontakt medkinesiska myndigheter nyttiggöra de budskap somfanns i de här protestlistorna för att förbättra situatio-nen för barnen i Kina.Detta har ambassaden arbetat med. Det är inte heltlätt att hitta rätt kanal i de här sammanhangen. På mininstruktion blev lösningen att budska-pet i protestlistorna förmedlades från ambassaden tilldet kinesiska utrikesdepartementet.Det handlar om många protester. Vi har räknat till40 000 namnteckningar. Självfallet är det viktigt får detta stora engagemang klart för sig, dettastora intresse som finns i för dessa frågor.