prot · GI0991 · 1995-04-20 00:00:00 — Om vi på allvarvill underlätta för olika grupper att skaffa sig grund-läggande utbildning är det fel att rycka undan densociala tryggheten för t.ex. ensamstående mammor.Det förvånar verkligen att Socialdemokraterna ochCenterpartiet tillsammans med är bered-da att göra på det sättet. har tidigare idebatten utvecklat detta på ett mycket förtjänstfulltsätt.Högre utbildning bör vara en investering för såvälindividen som för samhället. skall studiefi-nansieringen göra det möjligt för alla, oavsett bak-grund, att skaffa högre utbildning. Studiestödssyste-met bör vara så generellt som möjligt och kunna ac-cepteras av olika studerandegrupper.Inte minst ur rekryteringssynpunkt är det viktigtatt studenterna uppfattar systemet som rimligt. För attuppmuntra personligt ansvar måste systemet ävenvara förutsägbart. Den höga skulden leder till attmånga studenter ger upp hoppet och inte räknar medatt kunna betala tillbaka sina skulder. Detta urholkarförtroendet för systemet och undergräver känslan avpersonligt ansvar för egna skulder.En av de faktorer som mest avskräcker från högrestudier har vid många undersökningar visat sig varaen hög studieskuld och att ungdomar från studieovanahem är mest tveksamma till att skuldsätta sig. Mankan därför misstänka att den höga skuldsättning somlånen leder till också ökar den sociala snedrekry-teringen. Ett av de viktigaste målen för en fortsattreformering måste därför vara att minska skuldsätt-ningen.Möjligheterna att höja det s.k. fribeloppet, dvs. detbelopp man får tjäna utan att bidragetminskas, bör ses över. Detta för att ge studenternamöjlighet att påverka sin ekonomi med sidoinkomster.Ansträngningar bör också göras för att hitta ut-rymme för att höja bidragsandelen. Tillgängliga re-surser bör i huvudsak satsas på bidraget, så att storalån inte behöver tas. Detta gör subventionerna tydligaoch bör verka rekryterande. Det gör också den enskil-des lånebehov och lånets utveckling mer förutsägbart.Herr talman! Om vi skall kunna införa ett mersammanhållet studiestödssystem, som många vill, ärdet för oss kristdemokrater viktigt att vi först försäk-rar oss om att övriga trygghetssystem inte motverkarutan samverkar med studiestödssystemet. Den fortsat-ta utredningen av studiestödsfrågorna måste behandlasamspelet mellan studiestödet och de sociala trygg-hetssystemen.En översyn av studenternas totala ekonomiska ochsociala situation har länge efterfrågats, ett önskemålsom åtminstone delvis borde kunna uppfyllas i ochmed den tillsatta . Eftersomtrygghetsförsäkringarna ofta anknyter till anställnings-förhållanden står studenterna utanför. Rimligtvismåste studenter ha rätt till i princip samma grund-trygghet som förvärvsarbetande.Studerande som arbetat före studierna i minst sexmånader tillåts ha en vilande sjukpenninggrundandeinkomst, SGI, med samma belopp som man hadeinnan man började studera. Vi kristdemokrater anseratt den som håller en rimlig studietakt, oavsett omman har studiemedel eller inte, bör få behålla sinvilande SGI. Dessutom bör seöver möjligheten att göra studiemedlen sjukpenning-grundande, vilket skulle öka den sociala trygghetenför de studenter som inte har någon SGI.Under själva studietiden får man dock inte sjuk-penning vid sjukdom, i stället gäller en särskild sjuk-försäkring för studenter. Den innebär att studenten fårbehålla sina studiemedel även under sjukdom. Omsjukdomen sträcker sig längre än kan studen-ten få en viss del av skulden avskriven. Vi kristdemo-krater anser inte att det är rimligt att förlänga ka-renstiden och anser att böravslå regeringens förslag om detta.Högskolan borde när det gäller arbetsskadeför-säkring ges samma ansvar som en arbetsgivare. I dagomfattar lagen om arbetsskadeförsäkring enbart destudenter som genomgår utbildning eller moment iutbildning som är "förenad med särskild risk för ar-betsskada". Jämfört med den gamla yrkesskadeför-säkringen har studenterna fått ett försämrat skydd.Detta anser vi kristdemokrater vara olyckligt, och vianser att regeringen bör återkomma till medförslag om hur studenterna skall få ett fullgott försäk-ringsskydd för arbetsskada.Herr talman! Så till det omtalade . Vikristdemokrater anser att det är ett för staten billigtoch effektivt sätt att underlätta för studenter att läsautanför hemorten. Det ökar tillgängligheten till högreutbildning och motverkar därmed olika typer av sned-rekrytering. Att inte anvisa medel för slårojämnt mot studenterna. Vi kristdemokrater avvisardetta. Det finns även uppenbara trafiksäkerhets- ochmiljöskäl för att behålla CSN-kortet.Vi kristdemokrater accepterar inte förslaget omN/T-stöd. Regeringens förslag om ytterligare en stöd-form för de vuxenstuderande gör inte bara systemetmer komplext, utan ökar i allra högsta grad orättvi-sorna, eftersom N/T-stödet skulle ges till vuxenstude-rande som läser högskoleutbildning.Herr talman! Vi kristdemokrater står bakom allavåra reservationer till socialförsäkringsutskottetsbetänkanden nr 12 och 15, men för tids vinnandeyrkar jag endast bifall till reservationerna 4, 25 och 33till betänkande nr 12 samt reservation 1 till betänkan-de nr 15.Anf. 51 ()Herr talman! Vi diskuterar nu socialförsäkringsut-skottets betänkanden 12 och 15 som behandlar sär-skilda utbildningssatsningar inom högskolan, studi-estöd, m.m.Jag vill inledningsvis erinra om den parlamenta-riska kommitté som regeringen tillsatte den 22 de-cember 1994, den s.k. Studiestödsutredningen.Kommitténs uppdrag är att dra upp riktlinjer för enreformering av studiestödssystemet.Meningen är att kommittén skall göra en övergri-pande översyn av studiestödets funktion och effektersamt överväga behoven av förändringar utifrån etthelhetsperspektiv. Man skall särskilt beakta studiestö-dets betydelse när det gäller att motverka social sned-rekrytering till utbildning. Även jämställdhetsaspekterskall uppmärksammas.Kommittén skall också undersöka förutsättningar-na för ett mer sammanhållet studiesystem, som skallinnehålla stödformer både inom utbildnings- ocharbetsmarknadsdepartementens områden och belysafrågan om totalbelopp och bidragsnivåer.Studiehjälpen, dvs. frågan om studiestöd för stu-derande under i gymnasieskolan och annangymnasial utbildning skall inte behandlas av kommit-tén.Eftersom kommittén nu har startat sitt arbete ochskall slutföra detta föreslåsinga större förändringar i systemen i det här betän-kandet.Herr talman! Jag avser nu att ta upp några av defrågor som behandlas i betänkande 12.Socialutskottet har vid sin behandling av regering-ens förslag beträffande barnbidraget ansett att dettaskall sänkas till per barn och månad.Vi i socialförsäkringsutskottet anser, i likhet medregeringen, att barnbidraget och studiebidraget böröverensstämma vad gäller beloppen. Därför bör studi-ebidraget fastställas till . Vi anser vidare attstudiebidraget skall anpassas till normalt läsår, dvs.nio månader.Regeringen har föreslagit ett särskilt stipendiumpå till dem som genomför ett basår ikomvux. Utskottsmajoriteten ger sitt stöd för dettaförslag.Barntillägget i särskilt vuxenstudiestöd, s.k.SVUX, och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa,s.k. SVUXA, föreslås avvecklas. Majoriteten i utskot-tet delar regeringens bedömning att barntillägget inteär förenligt med den inkomstbortfallsprincip somgäller för studiestöden. Sådana förhållanden somfamiljens storlek bör i stället beaktas inom ramen förfamiljepolitiken. Förslaget innebär att barntilläggetupphör den 1 juli 1995.När det sedan gäller har en majoritet iutskottet bestående av Socialdemokraterna, beslutat följa regeringensförslag att dra in det statliga stödet. beviljasreserabatter hos olika trafikföretag enligt avtal somupprättas mellan CSN och trafikföretagen i fråga.Rabatterna ges till studerande med statligt studiestödoch studerande vid landets special- och särskolor.Som vi ser det finns det ingenting som hindrar attCSN även utan statliga pengar förhandlar fram rese-rabatter för studerande med de olika reseföretagen.Herr talman! Jag yrkar härmed bifall till hemstäl-lan i betänkandena 12 och 15 och i konsekvens där-med avslag på samtliga reservationer.Anf. 52 FÖRSTE VICE TALMANNENFörlåt att jag påminner kammaren om att regelnsäger att den som begär replik skall resa sig upp ibänken och med en lätt nick mot talmansbordet mar-kera detta. Vi får hålla litet på formerna i kammaren.Anf. 53 () replikHerr talman! När talar om vill göra en helhetsbedömning i studiestödssys-temet välkomnar jag den åsikten. Vi har, oavsett vil-ken regering vi har haft, länge strävat efter att få tillett studiemedelssystem som verkligen ser till helheten,som väger in alla former av studier och ger dem sam-ma förutsättningar och ser till snedrekryte-ringen.Jag skulle vilja att litet grandutvecklar sina tankar om snedrekryteringen och av sociala skäl inte kan inspirera ungdomar ochinte heller äldre att studera och skaffa sig en bra ut-bildning. På vilket sätt skall det gå till, när de allraviktigaste bitarna rycks undan?Man ger inte utredningen några som helst förut-sättningar att klara av att göra den här helhetsbedöm-ningen eftersom barntillägget avskaffas i SVUXA.Det är inte så, , att familjeförhål-landet beaktas inom familjepolitiken. Man kan sägadet, men så sker inte.Man rycker undan som gör att studen-terna inte kan välja studieort i landet och inte kanskaffa sig den allra bästa utbildningen utifrån sinaegna intressen och förutsättningar. Man rycker undanstudiebidraget för de 5 000 eleverna vid SSVH i Här-nösand och för några tusen till i innanStudiemedelsutredningen fått göra den totala sam-manvägningen av det hela.Hur skall de då bete sig, ? Detär ju intressant för oss andra i utskottet, alla här ikammaren och de på läktaren som lyssnar att få vetahur denna utredning skall bete sig för att göra dennahelhetsbedömning och skapa förutsättningar för attundanröja den snedrekrytering som har varit ett pro-blem i vårt samhälle.Anf. 54 () replikHerr talman! tycker att jag skall talaom vad den pågående utredningen skall syssla med.Jag tycker att det vore fel att göra det i det här läget.Har man tillsatt en utredning, skall den få jobba förut-sättningslöst. Jag utgår från att de som ingår i kommit-tén återkommer med de förslag som de tycker är vä-sentliga. Jag utgår också från att de tar hänsyn till detsom debatteras här i dag.Anf. 55 () replikHerr talman! När utredningen tillsattes kände mani utredningen inte till vilka ingrepp regeringen tänktegöra i de olika studiemedelssystemen, för det har jutillkommit . Det är ju därför vi debatterar detta idag.När vi i socialförsäkringsutskottet disku-terade frågan om SVUXA exempelvis, tyckte utskot-tet enhälligt att hade förnuftiga åsikter.Hon tyckte att vi inte skulle göra något ingrepp då,utan att vi skulle överlåta till utredningen att klara utockså dessa delar. Vi tyckte det var förnuftigt.Jag har ingen anledning att tro att de socialdemo-krater som sitter i utskottet inte är lika förnuftigasom . Vi borde ha kunnat komma över-ens, även om vi har bytt regering i . Men så ärtydligen inte fallet. Ni tycker inte som var väl hennes åsikter bara något som hon hängdeupp på oppositionsrollen. Detta är för viktiga frågorför att bara leka med i opposition. I stället gäller detatt skapa ett system för studenter och andra som be-höver studera i landet för att vi skall få en utvecklingoch tillväxt i , så att man kan välja de utbild-ningar som man har bäst förutsättningar för, oavsettvar i landet de finns.Därför borde vi ha överlåtit åt Studiemedelsut-redningen att ta det totala greppet, för de är ju, somSven-Åke säger, på gång med jobbet. Detskall inte dröja mer än förrän de skall varaklara. Vi borde ha kunnat klara det. Varför gör vi intedet?Anf. 56 () replikHerr talman! Jag är den första att beklaga att vimåste göra ingrepp och besparingar i dessa system.Men jag utgår ifrån att faktiskt är välin-formerad om anledningen till att vi behöver göraingrepp och spara. Därför har jag litet svårt att förståindignationen över att det måste göras vissa ingrepp.Anf. 57 () replikHerr talman! sade i sina kom-mentarer när det gäller att ingenting hind-rar CSN från att fortsätta att förhandla med reseföre-tagen om fortsatta rabatter.När vi i vår utskottsbehandling besöktes av CSNtrodde inte den närvarande representanten från CSNpå denna modell. Han bedömde den inte som specielltframkomlig.Vi har ju genom ganska små summor uppnått ra-batter och värden som uppgått till mångdubbla sum-mor, sett ur de studerandes synvinkel. Jag tycker attdet är synd att det inte gick att skapa majoritet för detkompromissförslag som jag försökte lansera underarbetets gång. Då hade vi fått möjlighet att gå tillbakaoch förhandla en runda till för att se om vi hade kun-nat komma fram till lägre kostnader i förhållande tillde som gäller . Det hade gått att ytterligarepressa ned den summa som angivits och att ytterligaretitta på var vi inom ramen för det totala studiestödethade kunnat plocka fram pengarna under innevarandebudgetår. Man hade sedan kunnat lägga det som etttilläggsdirektiv till själva beredningen för att se hurman långsiktigt skulle kunna finansiera en studerande-rabatt och vilken roll den skulle spela i det samladestudiesociala stödet.Det är synd att prestigen förhindrar en sådan lös-ning, och jag tror att vi genom denna konstruktion harsålt ut en mycket viktig sak.Anf. 58 () replikHerr talman! För vill jag bara på-peka att reserabatterna är en förmån. De är inte, somexempelvis barnbidragen, en del av det grundläggan-de skyddsnätet.Tyvärr är det så, att även studenter måste varamed och spara när staten har så dåliga finanser. Rese-företagen kan ju själva ge rabatter, vilket jag utgårifrån att de också kommer att göra så att studierabatterskall finnas även . Jag utgår ifrån att CSNkan hjälpa till med att organisera detta.Anf. 59 () replikHerr talman! Jag delar inte förhoppning om att det blir på det sättet. Jagtror inte att CSN:s företrädare heller hade förhopp-ningen att det skulle bli så.Det är viktigt att komma ihåg att det som har varitunikt med CSN kortet dels är att det är fråga ommycket stora volymer, dels att man har kunnat åstad-komma en studerandeförmån som i kronor och örenhar betytt väldigt mycket för enskilda studerande. Detkommer nog inte att bli möjligt att behålla rabattsys-temet för många av studenterna. Det innebär, precissom vi har varnat för i debatten, att det kommer att blisvårare för ett antal studerande att klara sina studiermed ordinarie studiemedel. Det kommer att verka irekryteringshämmande utveckling, dvs. att studenter ilandet som har långa avstånd till studieorterna än merkommer att ställa sig tvekande till att söka sig till denhögre utbildningen.Det är beklagligt att vi inte, åtminstone för ytterli-gare , har kunnat skapa en lösning som hadegjort att som institution hade kunnat levavidare och att vi sedan genom Studiestödsutredningenhade fått reda på hur den här typen av reserabatter kanhanteras. Jag kan inte annat än beklaga att CSN-kortetsom institution nu går i graven.Anf. 60 () replikHerr talman! beklagar att han intekan dela min fromma förhoppning. Vi gör ju olikabedömningar . Men jag utgår faktiskt ifrån attSJ, som är den stora rabattgivaren när det gäller , har ett intresse av att ge de studerande rabatter,för de utgör ju en stor grupp av framtidens resenärerför SJ. Det vore märkligt om inte ledningen för SJkunde tänka sig att ge rabatter och se till att våraungdomar - studenter - får en resvana med tåg, så jagtycker inte att det behöver vara en from förhoppning.Jag utgår ifrån att SJ och även de andra reseföretagenser till att ge rabatter till de studerande.Anf. 61 () replikHerr talman! Jag skall börja med att be om ursäkt.Jag är alldeles ny i kammaren. Men jag kommer hä-danefter att stå upp och nicka vänligt mot talarstolenom jag behöver begära ordet.Sven-Åke säger att Studiestödskommit-tén skall se till helheten, och att jämställdhetsaspektenskall beaktas i helheten.Men såvitt jag har förstått är ett av löftena frånden nya regeringen att jämställdhetsaspekten skallbeaktas på alla områden och vid alla tillfällen. Denaspekten finns faktiskt inte med inom familjepoliti-kens och studiestödets områden eller när det gäller deförändringar som föreslås inom socialförsäkringssys-temen.Sven-Åke säger också att eftersom mannu avvaktar resultat föreslårman inga större förändringar i SfU12. Säg det till enkomvux-studerande med tre barn som blir av med3 plus av barnbidraget, vilketinnebär att hon måste sluta studera. Jag skulle viljakalla det för större förändringar.Anf. 62 () replikHerr talman! Svaret till blir det-samma som jag har gett tidigare. Vi har ett statsfi-nansiellt läge som gör att vi måste spara, och vi måstespara även där det gör ont.Om det kan glädja så gör det ocksåmig ont att behöva spara på det som kan tyckas varamycket väsentligt och behjärtansvärt. Men tyvärr är vii ett läge som gör att vi kommit dithän att vi ävenbehöver spara på detta område.Anf. 63 () replikHerr talman! Det gläder mig inte ett dugg att detgör ont för . Däremot gör det migförtvivlad att det kommer att göra ont för en väldigmassa kvinnor som måste sluta att plugga.Att vi måste spara överallt håller jag med om, mendet finns bättre ställen att spara på. Dessa kvinnorhade säkert förväntat sig att Socialdemokraternaskulle ha en helt annan fördelningspolitisk profil pånedskärningarna, så att nedskärningarna inte skulledrabba just dem.Anf. 64 () replikHerr talman! säger att det finnsbättre ställen att spara på. Ja, det är möjligt att detgör. Men problemet är ju att vi i stort sett måste sparaöverallt. För mig ter det sig därför litet märkligt attinte har presenterat några alternativasparförslag som hon hade kunnat vinna gehör för.Anf. 65 ()replikHerr talman! Också jag vill ställa frågor till om familjepolitiken i relation till studi-estödet.Det är betecknande att utskottsmajoriteten, närman avvisar barntillägget, säger att familjens storlekbör beaktas inom ramen för familjepolitiken. Man kanju inte skriva att familjens storlek beaktas inom ramenför familjepolitiken, utan man skriver bör beaktas.Man hade kunnat ha någon respekt för utskottsmajori-teten om det hade gjorts ett tillkännagivande till rege-ringen att regeringen skulle beakta detta, dvs. lösaproblemet inom ett annat politikområde men underalla omständigheter lösa problemet.Anf. 66 ()replikHerr talman! Med risk för vissa upprepningar villjag säga att förslagen inom ramen för familjepolitikenär ganska uppseendeväckande.Vårdnadsbidraget har vi tagit bort, gemensamt ioch för sig. Men sedan har barnbidraget minskats med110 kronor. Man fasar ut flerbarnstilläggen och tarbort resebidraget för vuxenstuderande, som ofta harbarn. minskas familjernas underlag. Mansäger att detta skall beaktas inom de områden där manredan har gjort besparingar. Men förslag till bespa-ringar på andra områden finns.Man skulle kunna göra en stor besparing på N/T-arvodena som kostar 1,6 miljarder men som såsmåningom kommer att kosta 3 miljarder. Då skullekostnaderna för och annat kunna tas däri-från. Man skulle kunna använda några hundra miljo-ner till dessa viktiga områden. Ändå skulle man sparalångt över 1 miljard i första steget och sedan ytterliga-re 1 miljard, så det finns alltid möjligheter.Anf. 67 () replikHerr talman! Till vill jag än engång upprepa det jag har sagt, att vi behöverspara och vi behöver även spara på detta behjärtans-värda område. Det är så, och det kommer vi liksominte undan.Om nu har ett bättre förslag omatt spara någon annanstans och lyckas få majoritet fördet, så är det ju jättebra. Men vi har inte sett det än.Tyvärr är vi i läget att vi måste göra någonting åtdetta med ekonomin.Anf. 68 ()Herr talman! Det finns inte någon majoritet förmina förslag, men jag och en del andra tycker natur-ligtvis att de är betydligt bättre. Jag är säker på attdessa barnfamiljer och de kvinnor som studerar ocksåtycker det. Det kanske är ännu viktigare. De bespa-ringar som görs inom familjepolitiken och för stude-rande är så oerhörda att de omöjliggör för dem attfortsätta. skriker vi på välutbildad arbets-kraft.De som är lågutbildade får inga jobb. Arbetslöshe-ten är ändå hög, men dessa är hundraprocentigt ut-slagna från arbetsmarknaden om de inte vidareutbil-dar sig och får en annan plattform.Det här utkastandet av miljarder på NT-arvodenaär för mig helt obegripligt, när det finns andra formerav studiestöd som är så behjärtansvärda, som barn-tilläggen och det som vi har talat om här idag.Anf. 69 Statsrådet ()Herr talman! Kraven på en hög utbildningsnivå äri dag större än . Det hänger natur-ligtvis ihop med att det moderna samhället är förän-derligt och komplext. Utbildning är inte längre nå-gonting som en människa slutför en gång för alla iungdomsåren. Det behövs omfattande satsningar påett livslångt lärande, som ger alla människor reellamöjligheter att vidareutveckla sig. Näringslivet kon-kurrerar alltmer med hjälp av produktionssystemsnarare än produktion. Därigenom blir de anställdaskunskapsnivå allt viktigare.Enligt den sysselsättningsstudie som genomförtsav tillkommer det nyaarbetstillfällen, med krav på högre kvalifikationer,men en lika stor andel arbetstillfällen med enklarearbetsinnehåll försvinner. Däremot är tillskottet tillarbetskraften av personer med ny utbildning varje årendast 2-3 %.Mot den här bakgrunden är det självklart att det äroerhört viktigt att vi får en återkommande kompe-tensutveckling och utbildning som kan svara motarbetslivets krav. Mot den bakgrunden brukar det varaganska lätt att bli ense om de mer retoriska formule-ringarna om att vi skall ha ett utbildningssystem somkan svara mot de ökade kompetenskraven i arbetsli-vet. Många delar uppfattningen att det är lönsamt attsatsa på arbetsmarknadsutbildning för att dels ge denenskilde en starkare ställning på arbetsmarknaden,dels se till att näringslivet kan finna den kompetentaarbetskraft som den behöver.Kompetenskraven i arbetslivet ökar emellertid ut-över vad arbetsmarknadsutbildningen, den traditionel-la, kan svara mot. Vi vet t.ex. att behovet av naturve-tenskaplig och teknisk kunskap och utbildning påganska hög nivå är stort.I dag har vi en expansiv exportindustri, men viriskerar att hamna i en situation där bristenpå vissa nyckelpersoner inom näringslivet, företrä-desvis med naturvetenskaplig-teknisk utbildning, kanbli den flaskhals som i värsta fall leder till en hämmadkonjunkturuppgång eller ett ökat inflationstryck, sam-tidigt som vi har en stor arbetslöshet.I detta läge har regeringen valt att satsa inte barapå traditionell arbetsmarknadsutbildning. Vi har ock-så satsat stora resurser på vuxenutbildningoch på nya platser i högskolan. Vi har gjort en sär-skild satsning på högskoleutbildning inom det natur-vetenskapliga-tekniska området.För att inte, som befarade, förbehålladessa platser åt dem som oftast söker dem, nämligenunga män från hem med studietraditioner, har vikombinerat 9 000 extra högskoleplatser inom detnaturvetenskapliga-tekniska området med ett relativt,generellt studiestöd, det särskilda vuxenstudiestödet.Man kan naturligtvis alltid diskutera om vi harfunnit den optimala tekniska lösningen, men jag tyck-er att det är litet torftigt om man inte kan lyfta blickenoch se att också högskoleutbildningen, i det arbets-marknadspolitiska läge som vi har, kan använ-das , av konjunkturellaskäl. Det handlar om två intagningar under ett år.Åtgärden är avsedd för människor som ärså unga, som redan finns på arbetsmarknaden ellersom är arbetslösa.På samma sätt som vi kan använda arbetsmark-nadsutbildning bör vi också kunna pröva att användavissa högskoleutbildningar och satsa pengar, av ar-betsmarknadsskäl, i den konjunktur vi nu befinner ossi.Det barntillägg som finns i svux och svuxa ärnaturligtvis, som tog upp, ett mycketvälkommet tillskott för de familjer som är be-rättigade till det. När man tar bort det barntillägget ärdet självklart att det betyder mest för den som är en-samstående.