prot · GJ0923 · 1995-11-15 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1995/96:23Onsdagen den 15 novemberKl. 9.00 14.47Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 9 november.2 § LedighetFörste vice talmannen meddelade att () hade ansökt om fortsatt ledighet under tidenden - den 23 november.Kammaren biföll denna ansökan.Förste vice talmannen meddelade att Bo Finnkvist(s) hade ansökt om fortsatt ledighet den 1december - den 31 december.Kammaren biföll denna ansökan.3 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesFörslag1995/96:TK1 till konstitutionsutskottet4 § Beslut rörande utskottsbetänkande somslutdebatterats den 8 novemberTU2 TrafiksäkerhetKammaren biföll utskottets hemställan.TU3 Yrkestrafik- och parkeringsfrågorKammaren biföll utskottets hemställan.NU2 Mästarbrev för hantverkareKammaren biföll utskottets hemställan.Meddelande om samlad voteringFörste vice talmannen meddelade att socialutskot-tets betänkanden SoU1 och SoU2, konstitutionsut-skottets betänkande KU7 samt kulturutskottets betän-kanden KrU3 och KrU5 skulle avgöras i ett samman-hang efter avslutad debatt.5 § Allergi och andra folkhälsofrågorFöredrogsSocialutskottets betänkande 1995/96:SoU1Allergi och andra folkhälsofrågor (skr. 1994/95:127)Anf. 1 ()Herr talman! Allergierna är ett av våra största häl-soproblem, ja kanske antalsmässigt det allra störstahälsoproblemet i vårt land. av skolbarnen harnär de börjar skolan haft eller har fortfarande någonform av allergi, som astma, hösnuva, eksem ellernässelutslag. Förekomsten av astma har ökat på ettoroväckande sätt. Uppemot 500 personer dör i vårtland av astma. Dödligheten tycks ha stabilise-rats mycket tack vare den intensiva informationskam-panj som ägde rum om hur människor rättskall behandla sig för sin astma.Också i andra delar av världen ser man en ökningav allergier och andra överkänslighetsreaktioner. Dethar satts i samband med förändringar i vår miljö såvälinomhus som utomhus.Den totala samhällsekonomiska kostnaden ivårt land till följd av allergiska besvär för barn ochungdom respektive vuxna har beräknats . Man upp-skattar den totala kostnaden till 5,6 miljarder kronorper år, varav drygt en miljard avser barn och ungdom.Totalt sett har kostnaderna ökat med ilöpande priser . Det förklarasfrämst av ökad allergiförekomst - inte av att mananvänder dyrare läkemedel.Det är alltså både av rent humanitära mänskligaskäl och ekonomiska skäl angeläget att vidta åtgärderför att förebygga uppkomst av allergier. Dessa insat-ser måste ske på bred front. Det handlar t.ex. om attingen ofrivilligt skall utsättas för tobaksbruk, och inteheller för kontakt med pälsdjur. Det handlar om ef-fektiv städning, god sänghygien och god ventilationinomhus. Det handlar om åtgärder mot fukt och mö-gelväxt. Det handlar om åtgärder mot luftförorening-ar.Här har startat mycket goda in-satser för att komma åt och förebygga dessa problem.Man har en särskild aktivitet - allergiprogrammet.Parallellt med detta har apoteken i vårt land en sats-ning i form av allergiåret. Det gör man tillsammansmed och landstingen.Det är inte bara en satsning man bör göra under ettenda år. Det är satsningar som måste fortgå lång tidframöver. Vi måste garantera att resurser sätts in förfortsättningen.Folkpartiet liberalerna motionerade i januari i år.Vi hade en ganska omfattande motion om åtgärdermot allergier. Jag kan till min glädje konstatera att endel av de aktiviteterna är i full gång och att utskottetskrivit utförligt och starkt med anledning av flera avdessa yrkanden - dock inte tillräckligt starkt när detgäller tre punkter.Det gäller primärvårdens insatser. Här skulle vitydligare velat lyfta fram inte minst mödra- och barn-hälsovårdens viktiga roll när det gäller förebyggandeinsatser och tidig upptäckt av allergier.Vi skulle velat ha en tydligare markering av toba-kens betydelse för uppkomsten av allergier.Vi skulle velat ha en tydligare skrivning om ut-bildningsbehoven och och Soci-alstyrelsens roll i sammanhanget.Vi skulle också velat ha en starkare skrivning närdet gäller åtgärder mot allergiframkallande ämnen.Det räcker inte med att säga att berörda myndigheterföljer frågan. De måste också vidta nödvändiga åtgär-der.Samma sak gäller tomgångskörningen för bilar,som vi också har med i en reservation.Slutligen vill jag göra en kommentar om forsk-ningen. Vi har en ny stiftelse - -som har ett ansvar för allergiforskningen, för vilken250 miljoner avsatts för allergiområdet. Det är bra,men vi har i vår motion påtalat risken för att andraforskningsfonder släpper området och låter bli attstödja och att området i slutändan får mindre pengarän tidigare. Detta uppmärksammar utskottet, ochförutsätter utan tillkännagivande att även andraforskningsstödjande organ fortsättningsvis beaktarbehovet av forskning inom allergiområdet. Jag hoppasatt det blir så. Vi kommer i mitt parti att följa utveck-lingen noga. Blir det någon förändring får vi åter-komma.Herr talman! liberalerna står bakomreservationerna 3, 4 och 5, men yrkar för tids vinnan-de bifall endast till nr 3, mom. 6. I övrigt yrkar vibifall till utskottets hemställan.Anf. 2 ()Herr talman! har en reservation därvi vill lyfta in arbetslöshetens konsekvenser i folkhäl-soarbetet. Jag vill yrka bifall till den.Vi menar att man tar litet för lätt på arbetslöshe-tens konsekvenser. Det är en stor folkhälsofråga.I går kunde vi t.ex. läsa en rapport från en utred-ning gjord i , där man har undersökt barn.Man har funnit att barn till arbetslösa löper fyra gång-er så stor risk som övriga barn att få tunga depressio-ner. Bara en sådan sak är ju en larmklocka.Vi uppfattar att det finns många välvilliga uttalan-den och politiska viljeyttringar från utskottets sidaoch från sida, men tydligen fastnar dessa istrukturerna. Det händer inte så mycket.Om vi ser på en struktur som ,som är omnämnt i betänkandet, ser vi att arbetet äruppdelat på 12 verksamhetsområden. Det är alkoholoch narkotika, barns hälsa, ungdomars hälsa, tobak,skador, mat och motion, kvinnors hälsa, sexuellt över-förbara sjukdomar, oönskade graviditeter och hiv ochaids.Sedan finns punkten övriga folkhälsofrågor. Un-der den punkten skall den stora allvarliga faran mas-sarbetslöshet samlas. Vi menar att ett minimum voreatt arbetslöshetens konsekvenser hade ett eget verk-samhetsområde inom ram. Alter-nativt kan begära att en kommitté ellereventuellt en särskild utredning tillsätts för att se överdessa frågor. Detta är anledningen till vår reservation.För övrigt tycker jag att det är bra att debattensom sex timmars arbetsdag börjar komma igång isamhället. Jag tror att det är den enskilt bästa insatsenför en bättre folkhälsa i detta land.Anf. 3 ()Herr talman! har anslutit sig till en resolu-tion inom program Hälsaför alla, där hälsotillståndets utveckling inom respek-tive medlemsland skall vara en måttstock på sam-hällsutvecklingens kvalitet. Vid en uppföljning förEuropas del visade det sig att hälsotillståndet hosSveriges befolkning är generellt sett bättre än i flerta-let andra jämförbara länder, men att vissa sjukdomar,som allergier och astma, tycks öka oroväckande, ochatt allergier och annan överkänslighet har blivit vanli-gare i alla åldrar.Under 1970- och 80-talet rapporterades en ökningav de allergiska sjukdomarna både nationellt ochinternationellt. För del får de allergiskasjukdomarna betraktas som folksjukdomar, eftersom30-40 % av befolkningen har eller har haft allergiskabesvär.Både ärftliga och miljörelaterade faktorer har be-tydelse för om allergier och astma skall utvecklas.25-40 % av befolkningen kan av genetiska orsakerutveckla allergier om de utsätts för allergener ellerirritanter. De genetiska förutsättningarna är tämligenkonstanta, så orsakerna till allergiökningen får nogsökas i miljön.Biologiskt material som pollen och material fråndjur kan ge upphov till allergi. Exponering för djural-lergener borde inte ha ökat, eftersom vi har gått frånett bondesamhälle till ett industrisamhälle. Men åandra sidan är pälsdjur så vanligt förekommande, inteminst i städer, att nära nog alla är exponerade förhund och katt. Andra miljöfaktorer som luftförore-ningar utomhus, fukt- och ventilationsproblem inom-hus, passiv rökning och den ökande mängden kemiskasubstanser i varor och födoämnen är sannolikt avgö-rande för att allergier har blivit ett stort folkhäl-soproblem.Vi måste ta fasta på att allergiökningarna är etttecken på att samhällsutvecklingen inte går åt rätt hållinom alla sektorer. Vi måste arbeta på flera be-slutsplan med orsakerna för att åtgärderna skall blieffektiva, och vi skall använda de krafter som står osstill buds. En exponering av allergener eller irritanterför en person som är disponerad att utveckla allergiökar risken att denne insjuknar och att redan sjuka blirsämre.Den enskilde kan inte så lätt påverka utemiljön,men innemiljön, inklusive allergiframkallande ämnen,kan man som enskild göra något åt. Ju tidigare mankan förhindra en sådan exponering desto större ärmöjligheterna att förhindra att allergin bryter ut ochdesto större är möjligheten att förbättra prognosen förredan sjuka. Därför är det viktigt att verktyg finns såatt den enskilde kan undvika allergiframkallandeämnen.Innehållsdeklarationer är ett sådant verktyg. Vianser att alla produkter som kan ha betydelse förallergiker skall ha innehållsdeklarationer. Det ärolyckligt att parfymer undantas från det kravet. För atttydliggöra och underlätta för allergiker att göra riktigaval är miljöcertifiering ett bra instrument ur allergi-synpunkt. Konsumenten kan då rensa marknaden frånallergiframkallande ämnen och substitutionsprincipenkan få genomslag.Astma och andra luftvägsallergier bland barn kantill förklaras med passiv rökning, dåligventilation inomhus, pälsdjursexponering och kortva-rig amning. Allergiförebyggande verksamhet har potential då nästan hälften av barns allergier gåratt förebygga.Halterna av kvävedioxid och marknära ozon i ut-omhusluften i tätorterna tycks öka. Större delen avdessa gaser kommer från fordonstrafiken. Gasernakan bidra till inflammation i luftvägarna hos astmati-ker. Vi anser att regeringen skall ta initiativ till enskärpning av tomgångskörningsbestämmelserna.De utbildningsinsatser som ochandra aktörer har gjort och gör under Allergiåret-95 kommer att lyfta kunskapsnivån om allergier ochallergiernas orsaker hos allmänhet och politiker ochhos många personalgrupper inom fritidshem, förskola,skola, företagshälsovård, försäkringskassor, primär-vård, mödravårdscentraler, barnavårdscentraler,kommunernas miljö- och hälsoskydd osv.Men vi menar att utbildningsinsatserna måstesträcka sig längre. Eftersom allergiska sjukdomar ärså vanliga innebär de stora kostnader för stat, lands-ting, kommun och den enskilde. Tidig diagnos ochändamålsenlig behandling är avgörande för att för-hindra en försämring och återfall i sjukdomen. För del av de som utbildas i vårdyrken kommer pati-enter med allergiska sjukdomar att vara de vanligaste.Vi vill att grund- och vidareutbildningen av läkareoch sjuksköterskor inom allergologi förstärks ochfördjupas.Men skall vi komma åt orsakerna måste högskole-och universitetsutbildningarna för de grupper sombygger och planerar samhället och de som har styrin-strumenten - dvs. ingenjörer, tekniker, arkitekter,ekonomer, etc. - vara sådana att miljökunskap ochförtrogenhet med ekologiska sammanhang är en integ-rerad del av deras kunskapsmassa.Herr talman! är ett naturligt hem-vist för allergifrågorna i . Jag har med mittanförande velat visa att allergifrågorna också i högstagrad berör utbildningssektorn. I förra onsdagens de-batt om informationsteknikens införande i samhälletberördes inte elallergiproblemen. Men motioner omelöverkänslighet har behandlats tidigare av näringsut-skottet, arbetsmarknadsutskottet och bostadsutskottet.Det kan komma att visa sig vara, enligt senasteforskningsrön, ett större samhällsproblem än vad vihittills antagit. berörs också av aller-gifrågor, inte bara ur fordonstrafiksynpunkt utan ock-så ur informationstekniksynpunkt.I med ansträngda ekonomiska resurser ärdet viktigt att rätta prioriteringar görs. Helst skall manfatta beslut som verkar åt samma håll. Inom kommu-nerna har tvärsektoriella grupper, allergikommittéer,bildats dels för att sprida information, dels för att nåen samverkan i de kommunala politiska besluten.För att vi på ett bättre sätt skall kunna styra bortfrån det allergisjuka samhället bör allergifrågornavara aktuella inom andra utskott än de uppräknade,t.ex. finansutskottet, jordbruksutskottet, näringsutskot-tet och arbetsmarknadsutskottet. Vi har därför i enmotion föreslagit att former för ett sammanhålletpolitiskt arbete bör framarbetas.Jag ställer mig bakom alla reserva-tioner till betänkandet, men för att vinna tid i kamma-ren yrkar jag endast bifall till reservationer nr 2 ochreservation nr 4.Anf. 4 ()Herr talman! I detta betänkande behandlas frågorrörande allergi och även andra folkhälsofrågor. Attdetta är viktiga frågor råder det en stor samstämmig-het om i utskottet, och det är bra.Vi vet att det finns ca 3 miljoner allergiker i Sve-rige. Det inkluderar dem som lider av allergier i stort,eksem och astma. Kurvan för dessa besvärssymtomökar faktiskt tämligen brant. Den stora ökningen avantalet allergiker har kommit under de senaste de-cennierna och beror troligen till allra största delen pådålig inomhusluft som innehåller för höga halter avdamm, pollen, pälsdjursallergener och tobaksrök.Men även ökade problem med fukt, och därmedmögelutveckling, medverkar naturligtvis till ökning-en. En mängd nya inrednings- och konsumentproduk-ter bidrar sannolikt till utvecklingen av överkänslighethos befolkningen. Det har konstaterats i flera under-sökningar att dålig yttre miljö medverkar till att flerdrabbas av allergier och astma.Samhällets kostnader för allergier anges till ca 5-6miljarder kronor . Det är en siffra som är från1993. I huvudsak ingår sjukskrivning, produktions-bortfall och sjukvårdskostnader i den summan. Menkostnaden för förtidig död till följd av allergier ingårdessutom. I hela arbetslivet sker ca 80 dödsfall per årpå grund av allergier. Åtgärder för att förebygga ochminska besvären för allergiker och astmatiker är sam-hällsekonomiskt mycket lönsamma.Herr talman! Jag vill inleda den andra delen avmitt anförande med att yrka bifall till reservation 4.Den gäller allergiframkallande ämnen.Enligt Kemikalieinspektionens produktregisterfinns ca 55 000 kemiska produkter i . Dettotala antalet ämnen kan uppskattas till mellan10 000-20 000. Ett 80-tal ämnen finns uppförda påKemikalieinspektionens exempellista över aller-giframkallande ämnen. Det totala antalet allergifram-kallande ämnen i kemikalier är dock okänt. Generelltkan sägas att det är ett mycket litet antal ämnen somingår i den överväldigande delen av kemikaliean-vändningen.Herr talman! En viktig förutsättning för att den en-skilde, det allmänna och företag skall kunna välja bortallergener är att produkter och varor märks. Konsu-menter måste kunna lita på att de produkter de köperinte innehåller allergiframkallande ämnen. Produktin-formationen måste förbättras genom att allergifram-kallande ämnen alltid deklareras på produkten på ettlättbegripligt sätt.Detta gäller både för kemikalier i stort samt förhushållskemikalier, kläder, läkemedel och livsmedel.Då detta innebär s.k. negativ märkning krävs någonform av politiskt beslut. Säkerhet måste också uppnåsvad gäller biomaterial, dvs. sådant material som an-sluts till, infogas i eller ersätter biologisk vävnad.Exempel på detta är linser, konstgjorda leder, tand-fyllningar osv. fattade ett viktigt beslutvåren som innebär att amalgam skall avvecklastill år 1997.Märkning och innehållsdeklaration av allergifram-kallande ämnen i livsmedel fungerar ganska bra. EU-medlemskapet hindrar inte fortsatt märkning. En fri-villig överenskommelse som innebär att allergener ilivsmedel även fortsättningsvis kommer att deklarerashar slutits mellan och livsmedels-branschen.Sverige kan dock inte ställa sådana krav på impor-terade livsmedel. Det är angeläget att somEU-medlem driver kravet på gemensamma obligato-riska regler som innebär att alla allergener i livsmedeldeklareras. Det är också viktigt att få till stånd ettförbud mot farliga azofärgämnen. Ett problem när detgäller läkemedel är att särskild märkning av kändaallergiframkallande läkemedel saknas.Textilier som innehåller formaldehyder måste för-ses med upplysning om att plaggen måste tvättasinnan användning. bör som EU-medlem verkaför att gemensamma gränsvärden fastställs för for-maldehydgivning från kläder och andra textilier.Det är oerhört viktigt att människor som är aller-giker har möjlighet att informera sig om vad olikaprodukter innehåller. Det är viktigt att vi som parla-ment signalerar detta i vårt arbete när det gäller EU-bestämmelser.Jag yrkar bifall till reservation 4 och i övrigt tillhemställan i betänkandet.Anf. 5 ()Herr talman! I detta betänkande behandlas nära 40motionsyrkanden som rör allergier och andra folkhäl-sofrågor. Utskottsmajoriteten avstyrker dessa, framförallt med hänvisning till allt det arbete som pågår förnärvarande.Folkpartiet, kds, Vänstern och har häri kammaren redovisat sina synpunkter. Precis somEva just sade, har det vid en uppföljning avWHO:s mål, Hälsa 2000, visat sig att Sve-rige står sig väl i den internationella jämförelsen. Menvi kan se där att hälsosituationen för lågutbildadekvinnor har försämrats och att allergierna har ökat.Vi ser alla mycket allvarligt på ökningen av aller-gier. Vi är också överens om att det förebyggandearbetet bör utvecklas, precis som vård och behandlingav de redan drabbade.Herr talman! är den statligamyndighet som har till uppgift att förebygga sjukdo-mar och annan ohälsa och främja en god hälsa föralla. Ett av institutets områden är just allergier, som ärett omfattande verksamhetsområde. Förutom att bl.a.initiera forskning, informera och utbilda, bygga nät-verk mellan myndigheter, frivilliga organisationer,näringsliv, kommuner, landsting och utbildningsvä-sende genomförs nu den riksomfattande kampanjenAllergiåret -95. Det sker för att sätta allergifrågorna ifokus.Herr talman! antog de europeiskahälso- och miljöministrarna en deklaration om åtgär-der för miljö och hälsa i . Särskilt viktiga ärluftföroreningar ute och inne samt städernas miljö.Varje land förband sig genom deklarationen att utar-beta ett nationellt handlingsprogram för förbättradmiljö och hälsa. Detta handlingsprogram skall varaklart . Det utarbetas i samarbete mellanansvariga organ på regional och lokal nivå.Därefter har en särskild utredare tillsatts för att ut-arbeta ett handlingsprogram för att minska de miljöre-laterade hälsoriskerna i , Miljöhälsoutredning-en. Syftet är att identifiera de miljöproblem som är enrisk för hälsan och lämna förslag till åtgärder för attminska dessa risker.Här skall man också göra en genomgång av lag-stiftning, tillsyn, forskning och utveckling, förebyg-gande insatser och utredningar m.m. som pågår förnärvarande. Sedan skall man ange vilka instanserinom olika samhällssektorer som skall ha ansvaret föratt de föreslagna åtgärderna genomförs. Detta skallvara klart . I den här ut-redningen kommer allergierna att behandlas.När det gäller folkhälsofrågorna är direktiven tillytterligare en kommitté under beredning i regerings-kansliet. Enligt regeringsförklaring skall enparlamentarisk kommitté utses för att föreslå hälsomålför hela nationen.Under denna höst kommer också en grupp bestå-ende av statsråd från flera olika departement att sam-las. Statsrådsgruppen kommer att ha till uppgift attdra upp riktlinjer för hur folkhälsan långsiktigt kanförstärkas och hur ojämlikheten i hälsa kan undanrö-jas.Herr talman! I årets budgetproposition tas sam-bandet mellan arbetslöshet och ohälsa upp. Detta ärkanske det största hotet mot folkhälsan. Insatser föratt komma till rätta med arbetslösheten är därförmycket viktiga även ur ett folkhälsoperspektiv. Detpågår ett forskningssamarbete mellan Folkhälsoinsti-tutet och universiteten i och där manbildar ett nationellt nätverk för lokalt folkhälsoarbeteoch satsningar på frågor om sambandet mellan arbets-löshet och ohälsa.Även HSU 2000 skall beakta folkhälsoarbetet ochse om det behövs en precisering av kommunernas ochlandstingens folkhälosansvar i hälso- och sjukvårdsla-gen. Detta skall vara klart i sommar.Socialdepartementet har startat ett välfärdsprojektför att samla kunskaper och initiera forskning om hurvälfärden förändras. Inom folkhälsoområdet pågårsåledes ett omfattande arbete. Folkhälsoinstitutetsallergiforskningsgrupp har utarbetat en plan för denframtida allergiforskningen. Som vi hörde av BarbroWesterholm har genom tillkomst -och allergi - nya resurser för aller-giforskning tillskapats. Man har alltså fått 500 miljo-ner till stiftelsen, varav 250 miljoner skall användasnär det gäller allergier.Herr talman! Mot bakgrund av detta som redangörs ber jag att få yrka bifall till utskottets hemställanoch avslag på samtliga reservationer.Anf. 6 ()Herr talman! Jag är en av dem som har skrivitmotioner om allergi. Jag tänkte berätta litet grand omvarför jag är så engagerad i allergifrågor. I Miljöpar-tiet har vi flera allergiker i våra led än vad man har iandra partier, eftersom det finns en så stark kopplingmellan det samhälle vi har - kemikaliesamhället- och allergifrekvensen. Många inser att allergi ärpolitik. Det är det samhälle vi skapar som skaparallergierna. Därför är det naturligt att man vill ta ettpolitiskt ansvar om man känner att det här är frågorsom ligger en varmt om hjärtat.Jag har själv en mycket, mycket allergisk syster.Bakgrunden är att i det hem som hon och jag växteupp i gjorde man alla fel man kunde göra. Vi hadehund och andra djur och sådant som man har i vanligahem. diskuterades inte de här frågorna såmycket.Vi blev mycket förvånade över att min syster blevså hemskt sjuk den dag pappa fyllde . Efteråt harvi förstått att det berodde på alla de växter och blom-mor som plockades in. Det gällde framför allt liljorna,som många är väldigt allergiska mot.Så småningom när hon flyttade in i en nyrenove-rad lägenhet i förvärrades hennes allergirejält. Alla de kemikalier som finns i dagens byggma-terial gör att överkänslighet och allergier ökar drama-tiskt. För henne blev det här avgörande. Hon blevverkligen sjuk. har hon gått påallergimedicin. Hon skulle inte klara sitt dagliga livom hon inte hade medicin.Min syster är sambo med en kille som också ärallergiker. fick de sitt första barn. Dåbestämde hon sig för att den här lilla tjejen, ,inte skall bli allergisk. Att hon har disposition att bliallergiker är givet. Har man två föräldrar som är al-lergiker har man disposition att bli allergiker.Min syster satte igång att läsa allt som gick att läsaom hur hon skall leva för att inte skall debuterasom allergiskt barn. De flyttade ut på landet, honammade mycket länge och hon började tänka efter närdet gäller vad hon stoppade i barnet, vilka kläder honsatte på henne och hur hon i övrigt skulle göra. Honläste, läste och läste. Jag måste säga att jag är mycketimponerad över det arbete hon har lagt ner.Lilla är ett allergiskt barn. Hon reagerar påvissa saker. Hon reagerar på jordgubbar och sådantsom vi vet att barn först reagerar på. på rött färgämne i godis. Men hon är inte ettutpräglat allergiskt barn. Hon har inte debuterat på deallra flesta områden, och det är tack vare den kampsom hennes mamma har fört för att se till att förebyg-ga debuten.Man vet att barn som är överkänsliga och allergis-ka och debuterar som små, får det mycket besvärligtsenare i livet. Det är som att fylla en bägare medallergen och överkänslighetsämnen. Har bägarenblivit full och börjat rinna över kan man bli allergiskmot allt. Man kan börja som pälsdjursallergiker ochövergå till att vara överkänslig mot vissa kemikalier.Och man kan tvärtom börja med att vara överkänsligmot formalin, och sedan kan man oerhört lätt bli mot pälsdjur, födoämnen osv.Det gäller alltså att se till att barnet inte debuterarsom allergiker. Vi har det samhälle vi har.