prot · GI0957 · 1995-02-08 00:00:00 — Degrundläggande besluten om högskolans reformeringfattades redan under den föregående socialdemokra-tiska regeringen med påbyggnad och accentueringunder den borgerliga regeringen. Det har också sketten kraftig ökning och expansion av högskolan sedanslutet av 80-talet och . Det innebäratt vi kommer att få ca 300 000 hel- eller del-tidsstuderande vid högskolan. Det är en ökning med . Bara upp-går ökningen till 20 000 studerande.Detta vittnar om den kraftfulla satsning som harskett och som fortsätter. Enligt regeringens proposi-tion innebär satsningarna tillsammans med också detsom fattade beslut om en utvidg-ning av högskolan med ca 18 000 platser inom i stortsett samtliga områden.Även om det finns en stor enighet om huvudin-riktningen och om utbildningens betydelse finns detnaturligtvis också ideologiska skillnader. De kommerkanske tydligast till uttryck genom vad å ena sidanregeringen förordar och vad å andra sidan moderater-na föreslår.Beatrice talade om besparingar. Hon sade attdet moderata budgetalternativet totalt sett innebärstörre besparingar än vad regeringens budget innebär.Jag måste medge att jag tvivlar på det. Men även omså skulle vara fallet är det helt säkert att när man var iregeringsställning och verkligen hade möjlighet attgenomföra besparingar gjordes det inte några till-räckliga besparingar. Det är det läget som vi har i dagoch som ofrånkomligen innebär att det måste sparaspå samtliga samhällsområden.Det är då intressant att se hur det moderata budge-talternativet framläggs just på utbildningens område.Där ges mera pengar till högskolan - ja, det är sant.Men varifrån tas då dessa pengar? Jo, de tas från allutbildning som på något sätt innehåller prefixet vuxeneller arbetslivet. Det är där nedskärningarna görs. Detrör sig om nedskärningar av den kommunala vux-enutbildningen och givetvis om kraftfulla nedskär-ningar av folkbildningen. Man går självfallet emotden särskilda satsningen på teknisk och naturveten-skaplig utbildning för äldre personer. Det är fråga omstora nedskärningar när det gäller satsningen på Arbe-tarskyddsstyrelsen, på , på Insti-tutet för arbetslivsforskning och på arbetsmiljöforsk-ningen. Det är där som finansieringen tas. Detta visari ett nötskal den ideologiska skillnad som finns i sy-nen på utbildningspolitiken.Den utbildningspolitik som jag företräder betonarjust den återkommande utbildningen för alla individeroch den betonar bredden. Vi vill ge chansen till demsom inte har fått utbildning tidigare. Det är visserligeninte sant att är ett underutbildat samhälle, somdet ibland påstås. Vi ligger väl till internationellt sett.Likväl är det stora grupper som inte har fått mer ut-bildning än grundskola eller gymnasieskola. Vi vill geockså dem nya chanser.Moderaterna skriver i sin motion apropå komvuxatt det inte är rimligt att kommuner skall erbjuda densom så önskar kostnadsfri vuxenutbildning. Jo, det ärjust det som vi anser vara rimligt. Det är en sak somvi vill sträva efter. Det kan inte alltid genomföras föralla som önskar det, men det är en rimlig princip attockså de äldre som inte haft chansen skall få den. Detgäller naturligtvis många andra satsningar som jagexemplifierade. Här går alltså en viktig skiljelinje.Det går också en viktig skiljelinje beträffande sy-nen på skolan, . Det skall nu tillsättasen parlamentarisk kommitté som skall studera hurman skall konstruera det framtida bidraget när detgäller den allmänna skolan och privatskolor, vilket detju handlar om.Det går inte att ge några garantier för hur dessabidrag kommer att se ut . Syftet medprövningen är ju just att få ett system som är rimligareän det som har gällt och som har installerats avden borgerliga regeringen. Det systemet har gett ettväldigt försteg för privata skolor.Vad som jag däremot kan garantera är att social-demokratin strävar efter en skola som är gemensamför alla barn. Vi är övertygade om att det finns fåsaker i ett samhälle som snabbare skapar en segrega-tion än ett skolsystem där det sker en uppdelningmellan den offentliga skolan och den privata skolan.Det är typiskt att den borgerliga regeringen har ägnatså mycket tid, så mycket omsorg och så mycket enga-gemang åt de privata skolorna som kanske utgör någ-ra få procent av det totala antalet skolor. Den storaviktiga skolan är man inte lika intresserad av. Jag kangarantera att vi kommer att vara intresserade av den,också i fortsättningen. Det är det som är vår utbild-ningspolitik.Anf. 255 (m) replikHerr talman! Utbildningsministern vill gärna dis-kutera bildningssyn och kunskapssyn. Det är natur-ligtvis ett viktigt område. Jag förstår om utbild-ningsministern inte har tagit del av den debatt somföregick läroplansbesluten. Men jag kan nämna attLäroplanskommitténs förslag hette En skola för bild-ning. Den debatten ledde till parlamentarisk enighetom den kunskapssyn och inriktning som skall präglaarbetet framöver. Där finns det alltså mycket atthämta och diskutera, men jag tror ändå att man skallgå in mer på de konkreta frågorna.Jag utgår ifrån att utbildningsministern tycker attdet är viktigt att fler skaffar sig en akademisk utbild-ning. Då måste jag ställa en fråga som rör kvalitet ochhögre utbildning: Vilken analys gör utbildningsminis-tern av möjligheterna att upprätthålla kvalitet i denhögre utbildningen när man dels kräver att fler skallutbildas, dels genomför stora besparingar, vilket nisocialdemokrater nu föreslår?Det andra som jag tycker är intressant är att ut-bildningsministern ifrågasätter om spararmer än vad regeringen gör. Det är nog ändå så, menlåt oss debattera det eftersom det röralla frågor.Sedan påstod utbildningsministern att den borger-liga regeringen inte gjorde tillräckligt när det gälldeden ekonomiska politiken, och det är skälet till attCarl nu tvingas skära ner högre utbildning ochforskning. Det är ju ett intressant påstående, eftersomsocialdemokraterna nästaninte i något avseende applåderade de ansträngningarsom den borgerliga regeringen då gjorde för att mins-ka kostnaderna för staten. Tvärtom ifrågasatte mande flesta förslag som vi lade fram. Några egna förslaghade man inte.Till sist vill jag bara säga angående vuxenutbild-ning att det som vi säger i våra motioner är att ar-betsmarknadspolitiskt motiverad utbildning bör fi-nansieras via arbetsmarknadsmyndigheterna. Dess-utom vill vi att man skall se över kraven på kommu-nerna när det gäller att ta ansvar för vuxenutbildning-en, för det fungerar inte i dag.Anf. 256 Utbildningsminister ()Herr talman! Jag skall inte återupprepa den debattsom fördes här mellan partiledarna.Låt mig bara kort och gott konstatera att alldelesoavsett hur det var med röstningen i olika frågor, vardet den borgerliga regeringen som hade ansvar förden ekonomiska politiken. Budgetunderskottet varvad det var när den regeringen avgick. Det är detbudgetunderskottet som vi nu måste hantera. Det fårkonsekvenser, som naturligtvis på många sätt är obe-hagliga. Men alternativet - det tror jag att vi är över-ens om - är värre.Låt mig då säga några ord om kvaliteten. Vi skallkomma ihåg att det blir ett betydande resurstillskotttill högskolan. De 18 000 nya platser som jag taladeom är inte ofinansierade. Det är ett betydande resur-stillskott till högskolan i själva verket.Det är också så att kraven på högskolan leder ansträngning att ge bättre utbildning. Kvalitetskra-ven är höga. Mitt intryck är att högskolan kommer attklara detta. Men jag är helt införstådd med att detta ären fråga som man måste följa mycket uppmärksamt.Vi måste också för framtiden noga studera hur kvali-teten utvecklas inom högskolan. Det är en av de vikti-ga uppgifter som den sittande utredningen om upp-följningen av resurstilldelningssystemet skall ta itumed.Anf. 257 (m) replikHerr talman! Visst är det ett betydande resurstill-skott som regeringen föreslår i vissa speciella avseen-den. Medel motsvarande ett helt universitet vill nilägga på en utbildningssatsning där ni inte ens kanredovisa vad det är för utbildning det handlar om. Detär 9 000 elever som skall få i månaden.Vilka konsekvenser detta får för utbildningen somhelhet är inte utrett. Det här är oerhört mycket pengar.Ställt i relation till de besparingar som görs blir detmycket märkliga effekter, det är jag tvärsäker på.Jag är glad över att utbildningsministern tar uppdetta med kvalitet. Jag tolkar det begynnande intressetför kvalitetsfrågorna, som jag inte upptäckt tidigare,som att man kanske funderar över om ändå inte kvali-tetspremier i resurstilldelningssystemet borde införas.Syftet med den delen i resurstilldelningssystemet äratt noga följa och stimulera högskolornas kvalitetsar-bete. Det är oerhört glädjande om regeringen harpåbörjat ett omtänkande i den frågan. Jag tycker ock-så att utbildningsministern skall gå tillbaka till dettamed den kommunala vuxenutbildningen, där hankritiserade oss moderater. Vad vi föreslår är enskärpning av kommunernas ansvar. Av vilken anled-ning tycker utbildningsministern att kommunernaskall kunna dra ner i sin kommunala vuxenutbildning,därför att man gömmer detta i arbetsmarknadspolitis-ka insatser? Det vi föreslår är enbart att de pengarnasynliggörs och att arbetsmarknadsmyndigheternasjälva kan köpa de utbildningsplatser hos olika anord-nare som behövs av arbetsmarknadspolitiska skäl.Anf. 258 Utbildningsminister ()Herr talman! Faktum är att yrkar pånedskärningar på samtliga de områden som jag nämn-de. Det är ingen tillfällighet. Man yrkar på kraftigaminskningar på folkbildning, vuxenut-bildning och på de forskningsinstitut som sysslar medarbetslivet. Det har ett samband. Man är inte intresse-rad av arbetslivets förutsättningar, man är inte särskiltintresserad av de personer som inte redan skaffat sigen högskoleutbildning eller har den chansen i dag.Regeringen gör här en annan prioritering. Det ärdärför vi gör denna satsning. Det är viktigt också förden långsiktiga kompetensutvecklingen i . Viskapar inte en god ekonomi enbart genom att hamånga välutbildade i toppen. Vi skapar en god eko-nomi och, vill jag säga, ett gott samhälle genom attutbildningen är god på bredden och genom att alla fårmöjlighet att ta del av utbildningen. Det är naturligt-vis det som ligger bakom tanken på en satsning påteknik och naturvetenskap för äldre. Jag måste sägaatt det är förbluffande att man är så negativ till att gemänniskor som varit ute i förvärvslivet en ny möjlig-het, dessutom på områden där vi vet att vi har bristeroch där vi behöver mer satsningar för framtiden.Jag kan säga att vi inte har någon avsikt attompröva systemet med den s.k. kvalitetspengen, dvs.att ta tillbaka det som den förra beslöt. Detsystemet leder till centralisering och godtycke. Hög-skolan har ett ansvar för kvaliteten. Alla högskolorskall ha detta och skall inte belönas av regering ellerriksdag för uppstigande eller nedstigande förmåga idet avseendet.Anf. 259 () replikHerr talman! Jag skulle vilja få litetmera reda på regeringens syn på satsningar på demindre och medelstora högskolorna. Jag tycker att detär viktigt att en stor del av utbyggnaden av den högreutbildningen sker vid de mindre och medelstora hög-skolorna. Vi behöver förstärka de forskningsstödjandeåtgärderna i de mindre och medelstora högskolorna.Det här borde det finnas ett intresse för hos socialde-mokraterna. Min fråga är: Hur vill ni utveckla demindre och medelstora högskolorna?Sedan vill jag ta upp en annan sak, och det är, somjag nämnde tidigare, . Det är en väldigtorättvis politik som socialdemokraterna för. De för-svårar möjligheterna för människor som har det långttill studieorterna. Är det att värna utbildning för allaoavsett bostadsort och ekonomi att dra in resekortet?Anf. 260 Utbildningsminister ()Herr talman! Jag tror att vi är helt överens om be-tydelsen av de mindre och medelstora högskolorna.Mitt intryck från de månader som jag har innehaft denhär posten är att det har skett en mycket intressantutveckling på många av dessa högskolor. Flera avdem är också redo att ta steget in i en mer kvalificeradforskningsverksamhet. Det är därför som vi i proposi-tionen öppnar för dessa högskolor att efter prövningav kansler kunna inrätta egna professurer. Jag serdetta som ett steg på vägen mot en utbyggnad avdessa högskolor, som också tror jag kan utgöra eninnovativ kraft på forskningsområdet. Det är inte barade stora tunga institutionerna, som naturligtvis äroerhört viktiga, som kan förnya forskningen och genya impulser.Beträffande CSN-kortet vill jag bara helt kort sägaatt det är en felsyn att tro att detta kort har en storsocial betydelse. Jag kan väl förstå att studenternagärna vill behålla det. Det är självfallet en bra ochpraktisk förmån. Men det har inte den sociala effektsom har hävdats i den allmänna diskussionen. Detfinns inga tecken som tyder på att studenternas möj-ligheter att få rabatt på tåg har någon betydelsealls för deras val av studieort. Det är helt andra fakto-rer som styr detta. Det är en besparing, och som allabesparingar känns det otrevligt för den grupp somdrabbas. Jag vill ändå säga att studenterna och hög-skolan i det stora hela taget drabbas av få besparingar.Den här är fullt socialt acceptabel.Anf. 261 () replikHerr talman! Förslaget om att efter särskild pröv-ning inrätta professurer är positivt. Men vi skulleockså gärna se att man förstärkte detta med ökademedel för de forskningsstödjande åtgärderna. Demindre högskolorna tycker också att regeringensförslag är positivt, men det förutsätter mer resurser förforskningsstödjande åtgärder.Sedan säger statsrådet att resekortet är en praktiskförmån, som egentligen inte har någon betydelse. Dettycker jag är litet förvånande därför att det betydermycket för studenter med liten ekonomi, som kanskehar ett långt avstånd till studieorten, att kunna resahem. Det är viktigt att komma ihåg detta. Det spelarroll när man väljer utbildning. Man måste ha råd att tasig mellan studieort och hemort. Det avskräcker omman tar bort CSN-kortet.Anf. 262 Utbildningsminister ()Herr talman! Jag tillåter mig att betvivla att någonenda student kommer att bli avskräckt av detta.Dessutom kommer det med all säkerhet bli så att närdetta beslut väl är fattat här i , kommertrafikföretagen tillsammans med studenternas egnaorganisationer att ta fram ett rabattkort som kan gefördelaktiga villkor. Det är en stor och onekligenmycket ressugen konsumentgrupp som vi här har attgöra med. Det är inget fel i det, men det är inte säkertatt dessa resor måste subventioneras av staten.Till sist vill jag säga att de mindre och medelstorahögskolorna får nya resurser. De får inte så mycketsom de skulle önska, det är jag helt på det klara med,men det får ingen i dagens samhälle. Men det blir 10miljoner i nya pengar, och dessutom har vi permanen-tat anslag som redan finns och som var till-fälliga. Mitt intryck är att den satsning som görskommer att leda till en förstärkning. Sedan hoppas vinaturligtvis att vi när de ekonomiskamöjligheterna det medger skall kunna fortsätta meddetta.Anf. 263 () replikHerr talman! Till vill jag säga att be-greppet bildning är viktigt därför att det har både enindividuell och en samhällelig innebörd. Men dettahar i sig inget instrumentellt värde. Det är visserligenviktigt för samhället och för nationens utveckling,men principiellt är bildningen ett mål i sig, därför attmänniskan med bildning är ett mål i sig.Där lägger socialdemokraten och libe-ralen tonvikten på olika delar avbildningsbegreppet. markerar tydligt attdet för honom i första hand är ett instrument för sam-hällsförändring. Och jag vill mot det lägga att det förmig är individens eget fria val som är den viktigastedelen i detta bildningsbegrepp som vi har fört endebatt om.Jag vill ta tag i en annan del av anfö-rande. Jag kan ha hört fel, men jag tyckte att det fannsett litet förakt i rösten när det gällde teknikutvecklingoch teknikberusning. Om vi knyter an till bildning ärdet för mig att med öppen blick titta på, inse ochförsöka teknikens möjligheter och med enskepticism inse att det finns begränsningar.Här är också en balans nödvändig, kanske en an-nan typ av insats, för att unga människor och även viäldre skall kunna ålägga oss öppenheten, men samti-digt den här lätt skeptiska insikten om att det finnsbegränsningar.Jag skulle också vilja säga några ord om komvux,men det tillåter inte talmannen.Anf. 264 Utbildningsminister ()Herr talman! Jag lyssnade uppmärksamt på Mar-gitta , och jag måste kanske göra henne besvi-ken genom att säga att jag med bästa polemiska vilja ivärlden inte riktigt kan urskilja att vi på de här punk-terna har några delade meningar.När jag talar om utbildning som ett instrument församhällsförändring menar jag kanske just samma saksom , nämligen att genom individensbildning och utbildning kan samhället förändras -genom individernas val, genom den demokratiskaprocessen. Det är i den meningen ett instrument.Hela tiden måste det pågå en dynamisk debatt omvad detta bildningsbegrepp bör innehålla, så att vigemensamt kan hantera framtiden. Jag tror inte att vihar några delade meningar om detta. Inte heller omsynen på teknik, där det förvisso inte från min sidafinns något spår av teknikförakt. Tvärtom har jag engång i tiden ansetts vara alldeles för intresserad avteknik, när jag inte ansåg att vi bordelägga ned alla våra kärnkraftverk.Det är väl snarare så att jag menar att teknikenskall användas för sociala syften. Vi skall inte låta ossberusas av att det nu finns alla möjliga elektroniskamöjligheter och säga att det är ett självändamål. Detviktiga är vad de används till. Jag tror att vi på denhär punkten har en likartad syn.Förhoppningsvis gäller det också komvux, ävenom inte hann kommentera detta.Anf. 265 () replikHerr talman! Jag tycker nog att utbildningsminis-tern tog litet stora ord i munnen rörande komvux, ialla fall utifrån den budgetproposition som jag harläst.I komvuxavsnittet finns, som jag uppfattar det,starkt kvinnofientliga förslag, t.ex. att avskaffa barn-tillägget i SVUXA. Det här är oerhört tekniskt ochsvårt, men går man in i en komvuxavdelning ochkollar ser man att deras studenter och elever till 60 %är kvinnor. Detta är alltså ett sätt att ge kanske nyskil-da ensamstående kvinnor två terminer - det är den får SVUXA, och man kan då få barntillägg - föratt testa om de vågar sig på att läsa vidare. Sedan gårde ju in i det vanliga studielånesystemet. avkomvux studenter och elever är kvinnor. Jag menar attdetta bidrar till att ge kvinnorna i komvux en signal -don´t try!Detta förvånar mig väldigt mycket, när säger att vi har en gemensam syn på komvuxbetydelse och vikten av att ge människor en andrachans i livet, och kanske ibland till och med en tredje.Att till detta lägga det, som jag tycker, starkt fientligaförslaget förstår jag inte riktigt.Anf. 266 Utbildningsminister ()Herr talman! Jag vill bara säga om detta att viåterigen talar om besparingar som är ofrånkomligaberoende på budgetläget. I det här specifika fallet villjag för det första framhålla att vi väl ändå får lov attinte enbart betrakta frågan om barntillägget som enkvinnofråga.För det andra menar vi att frågan om de familje-politiska engagemangen och problemen inte kan lösasmed studiefinansieringssystemet. Det är därför vi harvalt att göra just den här specifika besparingen. Det ärklart att man kan diskutera besparingar av annat slaginom det studiesociala systemet. Men vi tror inte attden här besparingen kommer att ha den negativa ef-fekt som befarar.Anf. 267 () replikHerr talman! Det är intressant med en filosofiskdiskussion om bildning. Jag skulle önska att vi fickägna en hel utbildningsdebatt åt det . Detär ett förslag som jag härmed framför.Nu är det den brutala ekonomiska verklighetensom gör sig påmind och som gör att vi måste diskute-ra litet mer konkreta frågor. Jag kan försäkra CarlTham om att jag verkligen ömmar för den offentligaskolan. Jag har själv arbetet i den , och jag hartre barn som har gått i den offentliga skolan. Därförvet jag rätt mycket om den. Jag vet vilka behov somfinns, och jag vet hur problematiskt det är för lärarnaatt genomföra det vi förväntar oss att de skall genom-föra. Jag vet också vilken miljö elever och lärarearbetar i.När nu regeringens politik leder till att kommu-nerna får 18 miljarder mindre att röra sig med framtill 1998 - man kanske kan räkna tillbaka något omarbetslösheten minskar och skattebasen ökar - är deten enorm minskning för kommunerna. Då undrar jaghur det går ihop med talet om att värna kärnverksam-heterna, där skolan är en av de viktiga. Går det atthålla en jämn och hög kvalitet på skolan ute i kom-munerna med de här ekonomiska förändringarna?Jag håller också med när detgäller vuxenutbildningen, som talar såvarmt för och som jag instämmer i. Man skall få enandra chans. Då betyder just de i det enskilda falletsmå tillägen mycket, nämligen barnstödet i SVUXoch SVUXA. Det är just att man får det här lilla till-lägget som gör att man vågar gå tillbaka och utbildasig.Samma sak gäller CSN, som gör mig mycket för-vånad. Det är en liten besparing för staten, men denleder till en mycket stor orättvisa mellan dem som bornära ett universitet och dem som måste åka kanske 50mil.Anf. 268 Utbildningsminister ()Herr talman! vill jag på-peka att de flesta av dem som utnyttjar kortet förvissointe behöver använda det i något sorts dagligt bruk,utan det är helt andra resor man gör med det här kor-tet. Det finns heller inga som helst undersökningar,inte ens det idoga SFS, som av naturliga skäl starktbekämpar det här förslaget, har lyckats presentera enenda siffra som visar att ungdomars intresse för studi-er avgörs av huruvida de får rabatt på SJ ellerinte. Det är inte på det sättet. Det är andra faktorersom påverkar detta.Självklart är det en besparing. Som alla bespa-ringar slår den. Jag kan förstå att man gärna vill be-hålla rabatten. Men den har icke den sociala innebördsom påstås.Dessutom vill jag säga att så fort det här beslutethar fattats kommer det att ordnas rabatterade resmöj-ligheter också för studerande, som vi ju har för andraungdomar i samhället. Man skall inte glömma bort attalla inte är studerande. Även andra ungdomar harresebehov. Det är inte något specifikt problem just förstudenterna. Det kommer säkert att skapas nya möj-ligheter också för dem till billiga och trevliga resor.Anf. 269 () replikHerr talman! Jag hoppas att har rätt iatt det blir nya rabattsystem, därför att det finns inteheller någon undersökning som visar att det utbild-ningsministern säger är rätt, nämligen att det inte fårnågra sociala konsekvenser. Det visar sig ju så små-ningom.För att gå tillbaka till friskolorna, som utbild-ningsministern föredrar att kalla de privata skolorna,för att ge bilden av de gamla överklassreservaten, påmin tid Franska skolan och här iStockholm, som bara de allra rikaste föräldrarna kun-de skicka sina barn till. Det är en mycket förlegadbild. Privatskolor, friskolor, ser helt annorlunda ut . De drivs av engagerade föräldrar och lärare somofta har någon speciell pedagogik som man vill ge-nomföra, eller man vill satsa på barn med läs- ochskrivsvårigheter osv.Att vi ömmar så för de här skolorna beror på attdet har med föräldrarätten att göra. Vi har skrivitunder internationella konventioner som säger att för-äldrarna skall ha den här rättigheten. Men socialde-mokraterna tycker inte att föräldrarna skall ha det. Dethar väckts sju motioner angående fristående skolorfrån socialdemokraterna. Sex av dem är negativa. Denenda som är positiv är fritänkaren . av de här motionerna står det: Genom bestämmel-serna om fristående skolor kan starka föräldrar des-avouera de kommunala besluten genom att med hän-visning till lagstiftning - - -.Det är socialdemokraternas syn på föräldrarätten,och den skrämmer mig.Anf. 270 Utbildningsminister ()Herr talman! Det föräldrar kräver och har all rättatt kräva är att deras barn får en god utbildning. Detär vår skyldighet att se till att sådana möjlighetererbjuds. Det är grundtanken i vår utbildningspolitik.När det sedan gäller de privata skolorna, som ärprivata skolor, bestrider jag inte att det finns engage-rade människor där.