prot · GI0970 · 1995-03-09 00:00:00 — Jagställer den inte för att försöka negligera eller förmörkade positiva signalerna. Vilka andra vägar har vi att gåför att få till stånd en internationell närvaro i områdetom förhandlingarna vad gäller närvaro skullestranda?För min egen del kan jag inte se så många andraalternativ. Hoppet har stått till att det inom skulle vara möjligt med en internationell närvaro.Min enkla fråga är egentligen om utrikesministern sernågra alternativa vägar. Eller är detta för närvarandedet hopp som vi har att lita till?Anf. 20 ()Herr talman! Jag kan inte säga exakt vilket datumsom första gången gick ut meddet här. Men vid Moskvabesöket, om nu kronologin ärriktig, upplevde jag att signalerna inte var speciellttydliga. De har blivit mycket tydligare efter det. Detär jag glad för.Både när det gäller ex-Jugoslavien och Tjetjenienhar vi fått uppleva att konflikter som har börjat i litenskala har växt. Framför allt har det inte gått att fånågot slut på dem. Det är det förskräckliga. Har niinom eller diskuterat hur manskall kunna ha en större beredskap om vi ytterligareen gång hamnar i den här situationen? Jag tror attmånga upplever att det egna landet och inte minst EU,och FN har reagerat för långsamt. Därför harman på något sätt fått för sig att det är tillåtet att agerapå det här sättet. Jag undrar om ni har diskuterat detta,eller om är villig att ta upp dis-kussionen om hur vi snabbare skall kunna kommamed ett fördömande som är så tydligt att man får klartför sig att sådant här absolut inte accepteras av detinternationella samhället.Jag vill också uttrycka hur positivt jag tycker attdet är att det verkar som om man tillåter en sådan härnärvaro i . Jag hoppas att det här skall kunnagå i uppfyllelse och att man på det sättet skall kommaframåt i den här frågan.Det finns ett annat skäl till att jag anser att detta ärså betydelsefullt. Två gånger har det gällt muslimer.Jag tror att de behöver uppleva att västvärlden ochVästeuropa sätter deras människovärde lika högt sommänniskornas i västvärlden.Anf. 21 ()Herr talman! Visst har det varit tyst kring den härfrågan, även om jag vet att utrikesministern uttaladesig ganska . Jag fick dock själv ringa till UD föratt få ett pressmeddelande för att se att det hade varitnågot uttalande. Tyvärr har det inte nått ut. Det ärbara att beklaga att ett så här angeläget uttalande omhur regeringen ser på Tjetjenienkrisen inte kommer utordentligt.När det gäller som stat hade jag defini-tivt inte några förväntningar om att man skulle talaom att skulle vara en självständig stat. Menjag tycker att det i svaret talades mycket litet omtjetjenernas situation. Det är ett folk som i allrahögsta grad är förtryckt.Det talas ganska positivt om president ut-talande. Man hyser en viss tilltro till honom. Jag öns-kar att den tilltron är berättigad i den bemärkelsen atthan också kommer att leva upp till det som han harsagt. Jag känner en betydligt större oro för situationenän vad jag tycker att utrikesministerns svar ger vidhanden.Jag är glad över att OSSE-processen har kommit igång och att det ser ut att kunna bli en dialog. Vi fårhoppas att den också leder till ett resultat innan situa-tionen är mer kaotisk än den är i dag.Anf. 22 ()Herr talman! Det är naturligtvis väldigt intressantatt tycks ha medgett en permanent OSSE-närvaro i . Det skulle kunna betyda en vissförändring till det bättre när det gäller situationen där.Om detta går att genomföra innebär det framför allten avsevärd förbättring av ställning, och jaghöll på att säga, anseende. Ärligt talat har det blivitlitet skamfilat sedan man var oförmögen att ens ta uppfrågan om Bosnien på ett meningsfullt sätt vid mötet iBudapest tidigare. Det skulle alltså betyda mycket omdet här stämmer, både för denna viktiga organisationoch för Tjetjenien.Jag ansluter mig mycket gärna till det som Björnvon sade om mediernas frihet och om valö-vervakningen. Jag vill än en gång poängtera vikten avatt vi snabbt kan komma i gång med det stöd till de-mokratiska partier som förmedlas via svenska syster-organisationer. Det har aviserats av regeringen ochbl.a. har länge begärt det. Jag tror faktisktatt det är en nyckelfaktor för att det skall kunna gåvägen i länder av typ, så att demokratisktpålitliga och trovärdiga organisationer får en anstän-dig chans att utvecklas och inte kvävs redan i sinlinda.Jag tycker att det var tråkigt att utrikesministernhelt undvek att kommentera den fråga om behand-lingen av asylsökande från som jag berör-de. Jag begär inte någon kommentar kring just dettaärende eller något generellt uttalande om att alla harrätt att stanna. Däremot tycker jag den reflexionen ärofrånkomlig att det riskerar att för en och annan påviktiga poster i ge ett egendomligt intryck omomvärlden, exempelvis , dels kraftfullt fördö-mer den ryska politiken, dels har en mycket oroadbedömning av själva läget i , men samtidigtgenom avslag på asylansökningar, som kan falla rim-liga och berättigade, ge signal att läget kanske ändåinte är så allvarligt som vi säger i andra sammanhang.Detta kan skapa en brist på trovärdighet som jag intetycker att skall utsätta sig för.Anf. 23 Utrikesminister ()Herr talman! kan man med femdebattdeltagare på andra sidan inte hinna med allt somhar sagts.När det gäller det ärende drogupp vet han att jag inte kan svara, dels därför att jaginte har kännedom om ärendet och dels därför att jaginte får uttala mig om enskilda fall. Principiellt utgårjag naturligtvis ifrån att svenska myndigheter har godinsikt om såväl kriget i som dess konsek-venser för och människornas välfärd där.Björn tog upp den väldigt viktiga frå-gan om medieutvecklingen i . Det är någotjag ägnat mig en hel del åt, både i samtal med utri-kesminister i när jag var där i de-cember och när han besökte mig , och dess-utom i brev till honom. Jag bedömer den frågan såväldigt viktig i hela demokratiutvecklingen. Mångahar sagt att det är något av ett ljus i mörkret att medieri alla fall har kunnat fungera relativt fritt.I hade jag också ett möte med en repre-sentant för det privata, fristående bolaget för attjust diskutera den här frågan.Jag kan konstatera att medier fortfarande fungerarrelativt fritt. Att det finns mörka krafter som skullevilja annat vill jag inte undanhålla på något sätt. Jagutgår dock ifrån att den står för friamedier, yttrandefrihet och pressfrihet.Jag utgår också ifrån att det president sägerom valen skall vara det som gäller och ingentingannat.Låt mig i det sammanhanget säga till MarianneSamuelsson att jag har nämnt president vid etttillfälle i svaret. Det handlar inte om tilltro eller intetilltro. Jag nämner bara vad han faktiskt sade i dettalet, som är viktigt för demokratiutvecklingen. Jagsäger att jag noterar det. Det är viktigt att göra detta,och att utgå ifrån att det en president säger också skallhållas.Till vill jag säga att om det inteskulle fungera att skulle vara den organisationsom skall ha den ledande rollen här, är det, som JanJennehag också inser, mycket svårt att hitta någonannan.När EU agerar, vilket EU gör - detta är en ständigpunkt på EU:s dagordning - sker det inte direkt, utanindirekt via . Det är där man har med,och det är organet som har hand om uppgifter somkonflikthantering, att vara med och bygga upp politis-ka institutioner som kan behövas och att hitta formerför en politisk lösning.Den behandlar även minoriteters rätt, MarianneSamuelsson. När jag har talat om här har det ihög grad handlat om dess roll för att se till dentjetjenska befolkningens rättigheter som minoritet.Det ligger underförstått.Om skulle misslyckas är det svårt att finnanågon annan organisation. Vi är överens om det. Där-för är det så viktigt att det går framåt.Den internationella närvaron kan i och för sigåstadkommas av andra, som också är viktiga, t.ex.internationella hjälparbetare, journalister, parlamen-tariker; men de kan aldrig spela roll, och detär viktigt att betona.Jan Jennehag sade också något annat som är vä-sentligt, nämligen att det gäller att båda parter måsteacceptera det här. Det är naturligt att vi i en debattsom denna kritiserar för dess hantering avden här frågan. Men på den andra sidan är de inteheller några . Det är viktigt att komma ihåg det,och att det - som sade - kan finnassådana som vill annat också på den sidan.Till skulle jag kanske ha sagt attdet är mycket viktigt med förebyggande arbete i såda-na här sammanhang. Det handlar inte i första hand omfördömanden, utan just om ett förebyggande arbete.Där är en väldigt bra plattform. Eftersom Ing-rid deltog i den utrikespolitiska debatten såkänner hon till att detta är ett av de prioriterade områ-dena för den svenska regeringen.Det är lätt att säga att , när jagvar i , var jag inte lika klar i min kritik somjag är . Det var alltså efter det attkonflikten utbrutit.Det är en väldig skillnad att uttala sig några veck-or senare, när man sett vad det här skulle bli, än precisjust då.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 1994/95:57 omlokaliseringen av biståndsmyndighetenAnf. 24 Statsrådet ()Herr talman! har frågat mig om jagär öppen för andra lokaliseringsalternativ för den nyabiståndsmyndigheten än den på somomnämnts bl.a. i pressen. frågar vidareom jag anser att skulle kunna utgöra ett in-tressant alternativ till Sveavägen.Herr talman! Det är regeringens politik att överlå-ta ansvaret för myndigheters lokalisering till myndig-heterna själva. Regeringen har endast att granskahyresavtalens längd då dessa överstiger perioder . Så har regeringen gjort i detta fall genom attförra veckan godkänna att den nya biståndsmyndighe-tens hyresavtal löper . Skälen till detta be-slut är att regeringen finner sannolikt att myndighetenbestår under tio år.Mycket av vad anfört har jag sym-pati för. Regeringen har dock inte funnit att det före-ligger tillräckligt kraftiga skäl för att ingripa i denprioritering som har utförts av organisationskommit-tén för biståndet som förbereder den nya myndighe-tens verksamhet.Det ekonomiska läget är följande. Årskostnadenför de nuvarande fyra biståndsmyndigheternas lokalerär tillsammans , att jämföra meddet nya kontraktets . En hyres-minskning har erhållits,vilket innebär en genomsnittlig totalkostnad över dentioåriga kontraktstiden om perår. Kostnaderna hamnar således under den nuvarandehyresnivån.Myndigheters lokalkostnadsersättning grundar sigpå en behovsbedömning som har gjorts av det s.k.lokalförsörjningsverket på uppdrag av Finansdepar-tementet. Man har då vägt in antalet anställda, derasbehov av lokalyta och hur lokalerna används samt enbedömning av vad som är marknadshyra i den aktuel-la regionen.Därefter har en fast summa utgått till respektivemyndighet. Om en myndighet då väljer en plats medlåg hyra får den behålla mellanskillnaden. som denfritt får disponera. Om samma myndighet däremotväljer en dyr lokal får den ta mellanskillnaden från sittförvaltningsanslag, vilket medför ett mindre utrymmeför andra ändamål. Därmed skapas, förhoppningsvis,ett ekonomiskt incitament för myndigheter att väljalokaler till rimliga kostnader.Organisationskommittén för biståndet, som har attförbereda den nya myndighetens verksamhet, hargivet dessa förutsättningar värderat fördelarna med attligga i så högt att man anser detvärt kostnaden.Jag finner därför, herr talman, inget att invända idenna myndighetens prioritering.Anf. 25 ()Herr talman! Jag vill tacka biståndsministern försvaret.Jag vill börja med att säga att min interpellationom lokaliseringen av biståndsmyndigheten till Rinke-by måste ses i ett socialt bostadspolitiskt sammanhangoch som ett nytt sätt för statliga myndigheter att fin-nas mitt i samhällets nyskapande miljöer. är,precis som alla de andra invandrartäta områdena ilandet, ett mycket spännande, idérikt, kreativt, re-sursstarkt och mångkulturellt område. Det är dessakvaliteter som gör att är rätt plats för enmyndighet som biståndsmyndigheten.Genom att finnas i ett område som få nya impulser, nya visioner,skaparkraft och nära kontakt med många människorsom kommer från länder som biståndsmyndighetenarbetar för.Att invandrartäta områden som stämplatssom dåliga beror bl.a. på att vi har svårt att bejaka denkulturella och etniska mångfald om kompetens somfinns hos invånarna i dessa områden. Att människorsom bor i och andra invandrartäta områdendrabbats hårdast av arbetslöshet och bidragsberoendeär inte dessa människors fel. Rinkebyborna skaparinte lågkonjunktur, de drabbas av denna.Att det växer fram en ny fattigdom och att segre-gationen fördjupas är en konsekvens av olika faktorersom samverkar. Bl.a. skapar marknaden inte längrearbete åt lågutbildade människor och ännu mindre åtinvandrare och flyktingar. Det saknas arbetsplatser.Människor som lever i områden som sesalltför ofta som människor som måste omhändertasoch göras till kunder.För att motverka denna negativa och icke lokaltskapade utveckling krävs det ett antal radikala åtgär-der inom de flesta samhällssektorer. Det behövs ettnytt synsätt som utgår från att människorna i dessaområden är enorma resurser. Det handlar om närings-politik, investeringar i infrastruktur, kommunikatio-ner, arbetsplatser, utbildning, förbättringar av områ-denas fysiska miljö och utvecklande av det kulturellaoch sociala livet.En av de åtgärder som kan bidra till att inleda enpositiv utveckling är just lokaliseringen av statliga,kommunala och landstingskommunala institutioner,myndigheter och kvalificerade utbildningar. Därförskulle utplaceringen av biståndsmyndigeheten tillRinkeby vara starten för att bryta den onda spiralen.Staten skulle med en sådan handling visa att manverkligen bryr sig om invånarnas öde på ett konkretsätt. Att utlokalisera myndigheter är ett sätt att höjastatusen för dessa områden och hjälpa till att skapabättre service.Fru talman! Jag är faktiskt mycket besviken på re-geringens och biståndsministerns beslut att placeraden nya biståndsmyndigheten i kontorskomplexen vidSergels torg i . Min uppfattning äratt regeringen och biståndsministern fortsätter i ettgammalmodigt spår och att talet om att bekämpasegregationen riskerar att stanna i just tal, pompösahonnörsord och retorik.Medan en del privata banker och försäkringsbolagflyttar från city till olika förorter flyttar statliga myn-digheter med stora sparbeting in i deras gamla lokaler.Detta är för mig mycket märkligt.Fru talman! Jag har i min interpellation angivitflera argument för att flytta biståndsmyndigheten tillRinkeby. Låt mig bara påpeka att ett av dessa argu-ment är att det i skulle kunna byggas ett hussom är skräddarsytt enligt önskemål, och det skullekosta ca mindre i hyra förstaten.I ett brev från finansborgarråd till biståndsminister betonas att"från sida är vi beredda att diskutera förstatsmakterna fördelaktiga villkor om statsmakternaär beredda att överväga möjligheten att lokalisera detnya biståndsverkets kansli till något av stadens ytter-områden i stället för centrum". Jag beklagar att PierreSchori och regeringen inte heller vill lyssna på finans-borgarrådet i Stockholm.Fru talman! Jag tycker att när ett sådant viktigtbeslut om att lokalisera statliga myndigheter planerasi framtiden skall det hela utlysas i mycket god tid iförväg så att vi politiker och vanliga skattebetalareockså har möjlighet att påverka direktörernas planer.Detta tycker jag inte är en orimlighet. Jag uppmanarPierre att ompröva sitt beslut.Anf. 26 ()Fru talman! harföreslagit att den nya biståndsmyndigheten skall för-läggas till . Min första tanke när jag hördedetta, eller rättare sagt läste det i tidningarna, var: Nuär ute efter politiska poänger. Man kundeprecis lika gärna förlägga biståndsmyndigheten tillTyresö, min hemkommun. Men vid närmare eftertan-ke vill jag stödja förslag. Anledningarna tilldet är många.För att aktivt decentralisera har man tidigare utlo-kaliserat myndigheter, t.ex. , CSN,m.fl. Det har visat sig att det har varit bra för de orterdär dessa myndigheter har förlagts. Jag anser också attden nya myndigheten bör ligga där människor verkaroch bor och där människor behöver de arbetstillfällensom en utlokalisering kan erbjuda.En utlokalisering skulle innebära att inte baramyndigheten hamnade bland människor utan detskulle också innebära en rad positiva effekter för demsom bor där. Tjänstemännen kommer att behöva ser-vice av alla de slag, vilket skulle ge befolkningen iområdet arbete. Det kommer att behövas butiker,restauranger och mycket annat. Det skulle också geRinkeby positiva sociala effekter och öka Rinkebysallmänna anseende.Att placera biståndsmyndigheten vid torgfår ingen av dessa effekter. Arkitektoniskt hamnarbyggnaden i en bebyggelse som verkligen har karak-tären av maktens murar, med bankpalats och mar-mormastodonter där få människor känner sig hemma.Arkitekturen kring uppfattas som någotsom de flesta medborgare inte har något gemensamtmed. Det är en plats där man uppehåller sig för måste gå dit i något ärende.De associationer som jag fick när jag hörde talasom den nya myndighetens placering var att det skullebli en placering dit det är lätt att ta sig för diversejetset-människor. Det blir en skrytbyggnad blandandra skrytbyggnader och arkitektoniska maktmonst-rum.En placering i skulle också innebära atttjänstemännen kommer att möta mångapersoner som kommer från länder som kanske fåttbistånd från just . Man skulle kunna engageradessa människor i arbetet.En annan aspekt är faktiskt hyran, trots vad stats-rådet anför om att organisationskommittén lyckatsförhandla fram ett bättre förslag. förslaginnebär 10 miljoner mindre i kostnad plus allaandra positiva effekter på näringslivet i Rinkeby.Dessa 10 miljoner skulle jag mycket väl kunna tänkamig att i stället lägga på t.ex. barnbidraget.Det finns andra vinster än de ekonomiska med attförlägga en myndighet till just . Den delega-tion som skall arbeta med de invandrartäta stor-stadsområdena skulle kunna ha detta som en åtgärd.Där diskuterar man bl.a. arbetstillfällen.Att förlägga myndigheten till skulle havarit ett positivt bidrag till den problemlösning somdelegationen jobbar med. Jag menar att regeringenfaktiskt skall ingripa just i myndig-heters placering på samma sätt som man har gjorttidigare. Jag instämmer därför i begäran attstatsrådet omprövar beslutet.Anf. 27 Statsrådet ()Fru talman! Som jag sade inledningsvis är det re-geringens politik att överlåta frågor när det gällerlokalplacering till myndigheterna själva. Egentligenhar regeringen bara att godkänna hyresavtalens längdom de överstiger , vilket här är fallet.Vi har vid en noggrann avvägning av olika fakto-rer, och då inte minst SIDA-personalens egna syn-punkter och fackföreningarna där, kommit fram till attdet inte fanns tillräckligt kraftiga skäl för att ingripapå detta sätt mot den bedömning som har gjorts av denärmast berörda själva.Det är inte ett gammalmodigt synsätt att delegeraner ansvaret och låta myndigheter själva bestämmalokalplaceringen inom givna ekonomiska ramar. Detär tvärtom ett modernt synsätt som vi hoppas skall geincitament till att vi får billigare och trivsammarelokaler för våra myndigheter.Jag känner som sagt sympati för många av de argu-ment som framförs av och . Men jag kan inte se att den här frågan har attgöra med synpunkter på citys arkitektur eller för dendelen värdet eller icke värdet av utlokalisering avmyndigheter till förorterna. Jag anser själv att vi börgöra mer i den vägen. Det behövs en kraftfull satsningför att bemöta den oroande tendens som finns tillsegregation och utslagning och ta vara påden kreativitet som finns ute i förorterna.Men det är inte i första hand mitt departement somhar att syssla med detta. Det måste till en gemensamkraftfull satsning för att bemöta negativa tendenseroch ta vara på det positiva kring den här problemati-ken. Det pågår sådant i en storstadssatsning och påandra områden. En del av detta ligger t.ex. hos in-vandrarministern. Detta är insatser som verkligenbehövs för att komma åt de problem som har belystshär.Det finns människor i centrum också, för att be-möta det sade. Ett av biståndsmyndig-hetens uppdrag är att föra ut information till allmänhe-ten om verksamheten. Det gör man om man är cent-ralt belägen i en lokal som inte kostar mer än den manhar i dag.Dessa skäl leder mig, nu som tidigare, till att ståfast vid att kommittén inom biståndsmyndigheten hargjort en god bedömning av läget. Jag finner därföringen anledning att överpröva den prioritering som dehar gjort.Anf. 28 ()Fru talman! Låt mig inleda med att ta upp det sombiståndsministern sade sist. Han sade att informationtill allmänheten är mycket viktig och att det är därförman vill placera biståndsmyndigheten i centralaStockholm.Jag vill gärna ställa en fråga till . Påvilket sätt skulle informationen till människor iStockholm och övriga landet försvåras om bistånds-myndigheten skulle ligga i ett bostadsområde somRinkeby? ligger från Stockholmscity med tunnelbanan. På vilket sätt skulle detta för-svåras?Jag tror att det skulle vara tvärtom. Jag tror att enbiståndsmyndighet skulle skapa så stor entusiasm i ettbostadsområde som att de som arbetar inombiståndsmyndigheten skulle ha väldigt mycket att göramed alla de människor som bor där.Samtidigt har det en annan fördel. Jag misstänkeratt väldigt många tjänstemän som jobbar inom SIDAoch biståndsmyndigheterna träffar många människorsom kommer hit från andra länder. Närheten till Ar-landa är också ett bra konkret argument för oss. Ar-landa ligger närmare än själva city.Jag har all respekt för , och jag är ny här.Jag har all respekt för fattade beslut, men jag tyckeratt det är märkligt att vi som politiker skall fråntasmöjligheter att påverka direktörerna, oavsett vilkapolitiska kulörer de har, när de vill besluta om varman skall placera viktiga myndigheter.Jag kommer att försöka se till att vi har möjlighetatt påverka och lägga fram önskemål när en institutionskall flytta.Jag har inte sagt att det är ett gammalmodigt syn-sätt att låta myndigheterna bestämma. Jag har sagt attdet är gammalmodigt att tro att allt som sker i Stock-holm och i landet skall ske i city. Jag tycker att det ärgammalmodigt att tänka att det mångkulturella Stock-holm och som finns ute i förorterna inteskulle vara ett bra alternativ. Det är faktiskt ett nyttsätt att tänka att förlägga det som är kreativt till krea-tiva områden.Därför bör fundera noga på sitt be-slut. Han skulle kunna ta hem en stor politisk poängmed detta. är faktiskt politiker och intetjänsteman.Anf. 29 Statsrådet ()Fru talman! Jag är faktiskt inte ute efter någrapolitiska poäng. Jag tror att det är svårt i den här si-tuationen. Oavsett vilket beslut som fattas kommerdet att finnas frågetecken hos en del.Jag anser att det är viktigt att vara centralt belägenför en myndighet som också vill verka aktivt motallmänheten och behöver göra detta för att föra utinformation och ha debatter och liknande. Med allrespekt för tror jag att det rör sig mer folk icentrum än i Rinkeby.Jag tror också att värdet av att harställt den här interpellationen ligger i att vi har fått endiskussion om myndigheters placering, om lokalise-ringspolitiken för dem. Jag har också sett på reaktio-ner från borgarråd och andra politiska representanter iStockholm att det finns ett starkt intresse att ta itumed de problem som har uppstått till följd av att vitillåtit att det har gått så långt som det har gjort i vissaförorter. kan man ta vara på den kreativitetsom finns.Men i det här fallet vill jag inte ingripa med rege-ringsmakten och överpröva ett beslut i en situation därvi, enligt en överenskommelse , har bestämtoss för att myndigheterna själva skall få avgöra detta.De skall själva med sin personal, sina fackföreningaroch sin ledning få avgöra vilket som blir ekonomiskt,personalpolitiskt och även allmänpolitiskt bäst förmyndigheten och dess verksamhet, och därmed föross alla. Jag tycker inte att det finns skäl som talar förett ingripande i detta fall. Jag tycker att vi skall hållafast vid den principen att myndigheterna själva får taansvar inom de ekonomiska ramarna och göra dennabedömning.