prot · GI0991 · 1995-04-20 00:00:00 — I ställethar vi lyckats bevara möjligheten att åtminstone ha enöppning för att hitta en ny lösning när det gäller stu-deranderabatter på tåg.Anf. 98 () replikFru talman! Det säger är litetförvånansvärt. är ju med och avskaffardet statligt subventionerade . Det avskaf-fas genom det här beslutet. försöker ni på någotsätt att trolla bort korten genom att låtsas att ni inte ärmed på det. Men den summa som har finansierat dettakort försvinner ju genom dagens beslut. Det kan nialdrig förneka.När det gäller kompromissen, idén om det avgifts-belagda kortet, har vi i utskottet haft besök av bl.a.CSN. Vi har ställt frågor om detta. Inte heller på denhär punkten tror man på CSN att det är en framkomligväg. Ett avgiftsbelagt kort skulle finansieras genom attdet tas ut en avgift i början av terminen. Alla vet attde som studerar har det knepigast i början av termi-nen, eftersom de inte har hunnit få sina studiestöd. Dåhar de oftast svårast att finansiera olika saker.Bedömningen från CSN var att det mycket snabbtskulle bli så få som valde att försöka satsa på ett av-giftsbelagt kort att volymerna mycket snabbt skulleminska, vilket gör att det inte heller skulle bli intres-sant för reseföretagens sida att vara med och skapadessa rabatter.Det är synd att inte valde att ståkvar vid sin ursprungliga uppfattning, dvs. att vi skallha kvar och att vi skall försöka hitta enmodell för att finansiera det inom ramen för studi-estödet. Då hade vi kanske haft större chanser att iframtiden ha det kvar som en mycket bra reseförmånför de studerande.Anf. 99 () replikFru talman! Det är alldeles riktigt att de statligapengarna och bidraget till CSN för kortet försvinner.Men det finns ändå en stor skillnad i den uppgörelsesom har gjort tillsammans med Mode-raterna och den ursprungliga skrivningen. I den ur-sprungliga skrivningen står det ingenting om att CSNt.ex. får i uppdrag att utforma ett kort.Rune menar att CSN inte tror på den härlösningen. Jag har i kontakter med CSN och andramänniskor fått andra besked. Jag förstår att varkenCSN eller SJ officiellt säger någonting annat än vadde har sagt. Men jag tror inte att det finns några somhelst problem med att utforma ett avgiftsbelagt kort.Jag tror att , även om det är i början av termi-nen, är en summa som man även som studerandefaktiskt kan klara av att komma över.När det gäller SJ:s roll i det hela är studerandesom reser med tåg en väldigt stor andel. Jag tror nogatt SJ kommer att anse det som så pass viktigt att detockså vill hitta en sådan lösning. Det är också det sommina kontakter med SJ har visat på.Anf. 100 () replikFru talman! Jag kan bara referera till vad som sa-des vid det utskottsmöte då vi hade representanterfrån CSN närvarande. Den representant som redovi-sade hade inga större förhoppningar om att ett av-giftsbelagt kort skulle fungera på lång sikt. Han be-dömde att det ganska snabbt skulle urholkas och där-med försvinna, dvs. förlora i värde när man skulleförhandla gentemot reseförtagen.Den skrivning som hänvisas till i utskottsbetän-kandet är inte speciellt tydlig. Det talas om att CSNbör söka möjligheter, osv. Det är inte så där väldigtsolklart vad som menas med de skrivningarna och vadutskottet menar att CSN skall göra.Anf. 101 ()replikFru talman! Jag kan hålla med om att utskottetsskrivning skulle kunnat vara hårdare. Jag skulle gärnasett att den varit mycket tydligare än vad den är i dag.Men jag anser att alternativet att helt och hållet av-skaffa utan att se till några som helstmöjligheter inte hade varit någon bra lösning.Jag tror ändå att det finns stora möjligheter att ut-arbeta ett relativt bra rabattkort för studerande sominte heller skulle kosta en oöverkomlig summa. Jagtror inte att det vare sig administrativt eller på någotannat sätt är så pass krångligt att det skulle falla. Detär ett ganska bra alternativ, och kanske mer rättvist,än att avskaffa rabatten helt och hållet.Jag ser också många problem med detta. Det finnsingenting som är solklart. Men jag hoppas och tror attdet kommer att finnas ett bra rabattkort även i fort-sättningen.Anf. 102 () replikFru talman! Det är som har sagttill . står fullt ut bak-om beslutet att avskaffa . Ni deltar i det.Ert särskilda yttrande är ju ingenting mer än någraförhoppningar, vilket vi har fått bekräftat här i kam-maren. Vi fick i utskottet besked av CSN hur det sågpå detta. Det brukar veta vad det talar om, och jag trorinte att det har fel den här gången heller.Inför påskhelgen har SJ varit i kontakt med CSN.Där säger man att man över huvud taget inte är villigaatt diskutera någonting mer än möjligen rabatter förungdomar. Då står vi där med elever vid Statens sko-lor för vuxna. De får avsluta sina studier. Vänsterpar-tiet sparkar på de svagaste grupperna, som det sägeratt det inte vill göra. Vi vet att det gäller 9 000 männi-skor som inte har en enda krona i studiestöd, inte enstill sina resor, trots att de går på en utbildning som ärden billigaste som vi kan ha i det här landet.Det är bara skära förhoppningar som Vänsterpar-tiet har i sitt särskilda yttrande. Det innefattar ingen-ting konkret, precis som säger. Detrinner ut i sanden, och dessa människor får finna sig iatt är borta. De kan inte välja den utbild-ning i landet de vill ha. Statens skolor för vuxna ochderas elever skall över huvud taget inte finnas med idiskussionerna.Anf. 103 ()replikFru talman! CSN-rabatten i den form som den hari dag kommer naturligtvis att försvinna. Det vi talarom är ett annat sätt att utforma studeranderabatter.Det är alldeles riktigt. Det är också alldeles riktigt attde statliga pengarna försvinner.Det som har gjort är att försöka på-verka utskottets skrivning och på så sätt få en hårdareskrivning gentemot CSN att utforma ett annat slagsrabattkort, eftersom vi tror att det är väldigt viktigt.SJ har ett kort som kallas för reslustkort somalla kan köpa. Jag tror att det fortfarande kostar 150kronor. Det har visat sig vara relativt lönsamt. Ävenom man reser en enda gång lönar det sig ofta att köpadet här reslustkortet.Jag tror att ett kort för studerande skulle köpas avrelativt många. Även om man tänker marknadsmässigt- vilket SJ gör , och vilket även CSN tvingasgöra - tror jag att det är lönsamt att öppna det härkortet även för andra studerandegrupper för att på såsätt få in mer pengar.SSV-studenter får även ersättning för färd med bil.Med ett sådant här kort skulle man i stället uppmuntradem att åka tåg. Som jag har förstått det är det enganska stor andel av dem som får ersättning för bilre-sor.Anf. 104 () replikFru talman! har förhoppningar.Det skall man ha när man är ung och riksdagsledamot,men man måste också veta något om verkligheten. Idet här fallet handlar det faktiskt om att inte har tagit reda på vad som gäller och vilkabesked CSN har fått från SJ. Vi kan bara konstateraatt det är som har slagit spiken i kistannär det gäller SSV:s studerande. De bidrar dessutomtill att inte får prövas av Studiemedelsut-redningen. Jag tycker att det är beklagligt, men så ärdet.Anf. 105 ()replikFru talman! För det första är jag inte ensam om attha fattat det här beslutet. Vi är ett helt parti medmånga äldre partimedlemmar också. Jag hoppas attjag kommer att ha visioner även när jag är litet tillåren kommen.Jag inser att många uppfattar det så att det är visom har slagit spiken i kistan. Jag tror att vi har varitmed och slagit en modifierad spik i kistan i så fall,och det tror jag är bra. Det måste fortfarande finnasen öppning för att hitta andra lösningar vad gällerCSN-kortet. Vi får inte släppa de tankarna helt. Alter-nativet hade varit att helt och hållet slopa det och inteha några öppningar. Då hade det varit socialdemokra-terna och som tillsammans hade fattatdet beslutet.Anf. 106 ()Fru talman! Framtidens arbetsmarknad kräver nyasatsningar på utbildning. Den yrkestekniska högsko-lan kan - om vi vill, och om vi vågar satsa på den -spela en viktig roll på framtidens arbetsmarknad.Därför har vi från den socialdemokratiska läns-bänken i motionerat om att YTH skall byggasut kraftigt i olika delar av landet. Därför beklagar viatt utbildningsutskottet och socialförsäkringsutskottetinte tagit chansen att göra en kraftfull markering avbehovet av en satsning på YTH.Industrin går bra . I Kumla nyanställer Ericssonvarje vecka upp till 25 man. i Örebronyanställer ett 70-tal verkstadsarbetare. Så ser ut-vecklingen ut i många delar av län och i helalandet. Ändå går 500 metallarbetare fortfarande ar-betslösa i - Kumlaregionen. Det är inte dearbetslösa metallarbetarna som anställs på de ledigajobben. I stället är det akademiker eller ungdomarfrån den nya gymnasieskolan som får de nya jobben.Risken är stor att många yrkeskunniga slås ut frånarbetsmarknaden. Det är ett farligt slöseri. Om Sveri-ge skall bli starkt igen kommer vi att behöva all denkompetens som finns hos alla generationer i vårt sam-hälle.En av de viktigaste utbildnings- och arbetsmark-nadspolitiska uppgifterna är att finnavägar för att utveckla kompetensen hos alla grupperoch hos alla åldrar i samhället. För många kan säkertinsatser som NT-satsningen på ingenjörsutbildningenvara bra. Men det kan aldrig vara den enda vägen föratt utveckla kompetensen inom industrin.Den yrkestekniska högskoleutbildningen tillkomför bortåt . Den skulle möta förändradekrav på arbetskraften, främst inom industrin. Utbild-ningen är unik för högskolan genom att den bygger pågedigen yrkeskunskap hos dem som deltar i den.Yrkesarbetare som har ingående kunskaper omolika processer och material får chansen att ta del avden allra modernaste tekniken och använda sin kun-skap i en vetenskapligt förankrad utbildningsmiljö.Samtidigt får de skaffa sig en ordentlig bas i grund-läggande teoretiska ämnen.Många lärare som arbetar på YTH-utbildningenmenar att utbildningen tillför högskolan viktig prak-tisk kunskap. Det gör att utbildningen i de rena yrkes-delarna kan hållas på en nivå som i vissa delar gårlängre än ingenjörsutbildningarna.Det som skiljer YTH-utbildningen från annanhögskoleutbildning är att den betonar yrkeserfarenhe-ten mer än de teoretiska förkunskaperna och att denvänder sig direkt till vuxna. Det finns mycket somtalar för att det är just den här typen av kvalificeradfortbildning som skall spela en viktig roll på framti-dens arbetsmarknad. Det gäller anställda inom in-dustrin, men det gäller säkert också stora delar av denkontorsarbetskraft som slås ut både i det privatanäringslivet och i den offentliga sektorn.YTH-utbildningen är en ganska omfattande ut-bildning. Den omfattar 60 poäng på högskolan . Om vuxna skall ha möjlighet så stor tidsinsats måste utbildningen kunna fullgö-ras på rimliga ekonomiska villkor. Därför är det braatt återställt SVUX-ersättningen till utbild-ningen. Det är beklagligt att de borgerliga inte serbehovet. Om vi blundar för att vuxna måste ges möj-ligheter att studera på rimliga ekonomiska villkor ärrisken stor att kostnaderna för samhällsekonomin iform av a-kassa och förtidspensioneringar blir mång-dubbelt större.YTH-utbildningen har spelat en begränsadroll på den svenska arbetsmarknaden. Det finns totaltinte mer än runt 1 500 utbildningsplatser. Det berorinte på att utbildningen inte är bra. Det beror inte påatt utbildningen inte hör framtiden till, tvärtom. Desom har genomgått utbildningen kan vittna om enhögklassig utbildning. Lärarna vid utbildningen kanvittna om mycket engagerade deltagare. De som hargenomgått utbildningen gör mycket värdefulla insat-ser i industrin.Däremot finns det mycket som talar för att utbild-ningen när den tillkom för bortåt var litetför framtidsinriktad för den position den svenskaindustrin hade då. Då efterfrågade inte industrin denkvalificerade arbetskraften. , när den kvalificera-de arbetskraften behövs, är hela samhällsandan såinriktad på traditionell akademisk utbildning att vivägrar att se att det kan finnas andra och många gång-er bättre vägar att tillgodose det svenska näringslivetsbehov av kompetens.Örebro län tillhör de industritätaste delarna avlandet. Här finns tiotusentals människor med gedigenerfarenhet inom industrin. På samma sätt som delar avnäringslivet i vårt län måste förnyas och moderniserasbehöver många som jobbar i industrin en modernareutbildning. De har yrkeskunskaper som kan vara avstort värde om de kompletteras med modern teknikoch en bredare teoretisk bas.Fru talman! Vi står inför ett vägval. Antingenstänger industrin dörren för dem som har de gedignayrkeskunskaperna och öppnar den nya arbetsmarkna-den bara för den som fått en modern utbild-ning, eller också väljer man att bygga på hela befolk-ningen. Då räcker det inte med korta AMS-kurser förvuxna kanske varvade med a-kassa och ALU-jobb.Då måste vi pröva former som gör att vuxna kanfå chansen till en gedigen vidareutbildning där de fåranvändning för tidigare erfarenheter och kunskaper.Det är mot den bakgrunden vi är angelägna om attYTH-utbildning etableras på orter som , och . Det är mot den bakgrunden detär viktigt att YTH-utbildning etableras också i andradelar av landet.En utbildning kan tyckaslång för en femtioåring, kanske t.o.m. för en fyrtio-åring, men är den egentligen det? Är den det om denleder till att man stannar kvar i produktionen till 65års ålder i stället för att lämna arbetslivet ? Det är kanske en av de klokaste satsningarsamhället kan göra.Fru talman! Vi behöver söka olika vägar för att tatillvara alla människors vilja till arbete.YTH-utbildningen är en. Jag tycker att det är synd attutskottet inte sett möjligheter till omfördelning avpengar till utbildning i det här betänkandet. Det ärändå min förhoppning att departementet följer upp desocialdemokratiska förslag om en kraftig utbyggnadav YTH som den socialdemokratiska gruppen i ut-bildningsutskottet lade fram under den föregåendemandatperioden. YTH och kompetensutveckling avvuxna, vilja att ta tillvara yrkeskunskap hör framtidentill.Anf. 107 ()Fru talman! Studiestöd och studiemedel är en vik-tig förutsättning för människor, både unga och gamla,när de skall studera. Att debatten oroar, engagerar ochupprör har vi också sett här genom de anföran-den som har varit. har debatten mest handlatom vuxenstudier och högre utbildning. Jag skall nuprata om potentiella vuxenstuderande.Inger och jag har tillsammans skrivit enmotion om gymnasieelevernas speciella villkor ochförutsättningar.Att våra tonåringar väljer att läsa vidare pågymnasiet efter är viktigt. Det är viktigtför var och en av de studerande. Det är nästan omöj-ligt att slå sig fram på en hårt konkurrensutsatt ar-betsmarknad utan att ha gymnasiestudier bakomsig.Men det är också viktigt för den fortsatta proces-sen och utvecklingen i samhället. Formellt är gymna-sieskolan frivillig, men samhällsutvecklingen har ipraktiken gjort den obligatorisk om ungdomarna skallha en god chans på framtidens arbetsmarknad. Vibehöver utbildad, kompetent och kunnig ungdom omvi skall söka nya lösningar och vägar för framtidensproblem. Vi behöver unga vuxna som kan forma enny framtid och som kan stå pall mot det tryck och denomvandling som ett samhälle alltid står inför.Den snabba processen, informationsutbytet mellanländer och de allt suddigare nationsgränserna gör attframtiden innebär både möjligheter och hot.Det är viktigt för oss att ta till vara de möjlighe-terna. Därför ligger det i samhällets intresse att stimu-lera och inte motverka att ungdomar från alla sam-hällsgrupper utnyttjar de möjligheter som den treårigagymnasieutbildningen innebär.Dagens unga går hemma betydligt längre än vadtidigare generationers unga har gjort. Den längrestudietiden, den hårdare arbetsmarknaden med högrearbetslöshet och större krav, gör att det är allt svårareför tonåringar att flytta hemifrån och klara sig själva.Nya begrepp som mambos, dyker upp.I familjerna får man vänja sig vid att ha ungavuxna som bor hemma i stället för barn och ungdo-mar. Det är inte alltid konfliktlöst. Det innebär pröv-ningar eftersom alla vuxna egentligen har en önskanom och ett behov av att få klara sig själva och att fåstå på egna ben och bryta sig loss från föräldrarnashem och famn och komma tillbaka som mer jämlika irelationen.Det studiestöd som betalas ut till gymnasie-eleverna är i stort sett en förlängning av barnbidraget.Summan är densamma. Skillnaden är att studiestödetnumera bara betalas ut då skolanpågår och direkt till eleverna själva medan barnbidra-get betalas ut . Kopplingen är tydlig. motion som vi har skrivit menar vi att det vorerimligt att familjepolitiken tog över stödet till de äldretonåringarna. Vi tycker att samhället skall se lika påungdomars möjlighet till studiestöd och barnens möj-ligheter till barnbidrag. Det handlar i båda fallen omunga som bor hemma och går i skolan. Om det skallgöras en skillnad mellan barn i och ung-domar i gymnasiet bör den göras mot bakgrund avden verklighet som gäller i fråga om kostnader försmå barn och ungdomar. Både ochsocialstyrelsens beräkningar visar att kostnaderna fören tonåring är betydligt högre än kostnaderna föryngre barn. Kostnaden för en treåring t.ex. beräknastill , exklusive kostnadenför barnomsorg som ju normalt står i proportion tillfamiljens inkomst. En 11-åring beräknas kosta 1.700kr . En pojke som är mellan 15 och 18 årberäknas kosta . Till detta hör att små barnkräver mindre utrymme. Det är t.ex. lättare att låtabarn dela rum. En tonåring behöver däremot en egenplats med en dörr att stänga om sig.De förändringar som tidigare gjorts och som fort-sätter har medfört att tonårsfamiljen förloratnästan mer än småbarnsfamiljen. Förden som har haft extra stöd blir förlusten nästan 4.000kr . borde inte blunda för dettaproblem, hur jobbigt det än känns.För familjer med goda inkomster och stabil eko-nomi spelar ett inkomstbortfall på ett par tusen kronorom året per ungdom ingen avgörande roll. Däremotblir ekonomin hårt ansträngd för en lågavlönad ton-årsfamilj med ett par ungdomar i gymnasiet.Fru talman! Det finns en risk för att alltför snävaramar för gymnasieelevernas familjer kan leda tillavhopp från gymnasieskolan med framtida ökadekostnader både för individen och för samhället. Pro-blemet förstärks av att ungdomar som inte har egnagoda kontakter har små möjligheter till sommarjobbeller andra egna inkomster. Vi vill därför i vår motionatt det görs en översyn av gymnasieelevernas eko-nomiska situation. Vi bör samla de familjepolitiskastöden och se till den samhällsförändring som faktisktskett då det gäller utbildningens längd och villkorsamt de krav som ställs på alla de unga som skallut på arbetsmarknaden. Tack!Överläggningen var härmed avslutad.BeslutKU40 till Europarlamentet och andra valfrå-gorMom. 2 (såvitt avser småpartispärren)1. utskottet2. 1 (v, mp)Votering:255 för utskottet42 för res. 152 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 73 m, 21 c, 20 fp, 1 kdsFör res. 1: 18 v, 15 mp, 9 kdsFrånvarande: 21 s, 7 m, 6 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 5 kdsInger () anmälde att hon avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Mom. 2 (såvitt avser den jämkade uddatalsmetoden)1. utskottet2. 1 (v, mp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 5 (redovisning av personliga kampanjmedel)1. utskottets hemställan med godkännande av utskot-tets motivering2. utskottets hemställan med godkännande av motive-ringen i res. 3 (m)Votering:225 för utskottet73 för res. 351 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan och motive-ring.Partivis fördelning av rösterna:Votering:225 för utskottet73 för res.51 frånvarandePartivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 1 m, 21 c, 20 fp, 18 v, 15 mp,10 kdsFör res. : 73 mFrånvarande: 21 s, 6 m, 6 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 5 kdsMom. 6 (tidpunkten för riksdagsval)1. utskottet2. 4 (c, v)Votering:259 för utskottet38 för res. 452 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 74 m, 20 fp, 15 mp, 10 kdsFör res. 4: 20 c, 18 vFrånvarande: 21 s, 6 m, 7 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 5 kdsMom. 15 (kommunala valkretsar)1. utskottet3. 6 (mp)Votering:223 för utskottet16 för res. 659 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 73 m, 8 c, 1 fp, 1 kdsFör res. 6: 1 c, 15 mpAvstod: 1 m, 12 c, 19 fp, 18 v, 9 kdsFrånvarande: 21 s, 6 m, 6 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 5 kdsBarbro () anmälde att hon avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat ja.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KU39 och dess myndigheterMom. 1 (lag om ändring i lagen (1994:1066) omstatligt bidrag till partigrupperna i )1. utskottet2. (m)Votering:225 för utskottet73 för res. 151 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 1 m, 21 c, 20 fp, 18 v, 15 mp,10 kdsFör res. : 73 mFrånvarande: 21 s, 6 m, 6 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 5 kdsKU33 Ställföreträdande ombudsman vid biföll utskottets hemställan.SfU12 Studiestöd m.m.Mom. 1 (en reformering av studiestödssystemet)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (c)4. res. 3 (mp)5. res. 4 (kds)Förberedande votering 1:15 för res. 311 för res. 4272 avstod51 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Förberedande votering 2:22 för res. 217 för res. 3259 avstod51 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 3:75 för res. 121 för res. 2201 avstod52 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:178 för utskottet74 för res. 146 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 20 fp, 18 vFör res. 1: 74 mAvstod: 21 c, 15 mp, 10 kdsFrånvarande: 21 s, 6 m, 6 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 5 kdsMom. 7 (studiebidragets belopp)1. utskottet2. 7 i motsvarande del (c, fp)3. res. 8 i motsvarande del (v)4. res. 9 i motsvarande del (mp)Förberedande votering 1:18 för res. 815 för res. 9264 avstod52 frånvarandeKammaren biträdde res. 8.Förberedande votering 2:42 för res. 718 för res. 8238 avstod51 frånvarandeKammaren biträdde res. 7.Huvudvotering:143 för utskottet41 för res. 7113 avstod52 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 5 m, 2 vFör res. 7: 21 c, 20 fpAvstod: 3 s, 69 m, 16 v, 15 mp, 10 kdsFrånvarande: 22 s, 6 m, 6 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 5 kdsMom. 9 (extra tillägg)1. utskottet2. 11 i motsvarande del (v)Votering:266 för utskottet31 för res. 111 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 73 m, 21 c, 20 fp, 2 mp, 10kdsFör res. 11: 18 v, 13 mpAvstod: 1 mFrånvarande: 21 s, 6 m, 6 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 5 kdsMom. 12 (stipendium i komvux)1. utskottet2. 12 (m, c, fp, mp, kds)Votering:159 för utskottet139 för res. 1251 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 1 c, 18 vFör res. 12: 74 m, 20 c, 20 fp, 15 mp, 10 kdsFrånvarande: 21 s, 6 m, 6 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 5 kdsMom. 28 (ersättningsnivån i svux och svuxa)1. utskottet2. 24 i motsvarande del (v)Votering:279 för utskottet19 för res. 2451 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 73 m, 21 c, 20 fp, 15 mp, 10kdsFör res. 24: 1 m, 18 vFrånvarande: 21 s, 6 m, 6 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 5 kdsMom. 30 (barntillägg)1. utskottet2. 25 i motsvarande del (fp, mp, kds)Votering:234 för utskottet64 för res. 2551 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 73 m, 21 cFör res. 25: 1 m, 20 fp, 18 v, 15 mp, 10 kdsFrånvarande: 21 s, 6 m, 6 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 5 kdsHenrik () anmälde att han avsett attrösta ja men markerats ha röstat nej.Mom. 38 ()1. utskottet2. 33 (c, fp, mp, kds)Votering:226 för utskottet66 för res. 3357 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 71 m, 15 vFör res. 33: 21 c, 20 fp, 15 mp, 10 kdsFrånvarande: 21 s, 9 m, 6 c, 6 fp, 7 v, 3 mp, 5 kdsBirgitta () anmälde att hon avsett att röstaja men markerats vara frånvarande.Mom. 39 (reseersättning vid statens skolor för vuxna)1. utskottet2. 34 i motsvarande del (m, c, fp, mp, kds).Votering:159 för utskottet136 för res.