prot · GI09107 · 1995-05-17 00:00:00 — Jag uppskattar dock statsrådets upprik-tighet och hennes oro i frågan om tilläggsförsäkringar.Jag delar oron för att de starka kommer att roffa åtsig, så att vi närmar oss det som jag kallar det tyskasystemet.Jag skulle vilja veta hur statsrådet tänker bevakaatt det här inte kommer att inträffa och vilka möjlighe-ter statsrådet tror att hon har som politiker och stats-råd att förhindra det. Den generella välfärdens vänner- jag vill utnämna mig till en av dem - kommer attfölja detta mycket noga.Anf. 110 Statsrådet ()Fru talman! Också jag tillhör den generella välfär-dens vänner. Min förhoppning är likaså att tillräckligtmånga av parternas representanter gör det. Jag tror ialla fall att ganska stora grupper, både bland arbetsgi-vare och bland fackliga organisationer, tycker att detär relativt naturligt att sociala villkor är likadana,oberoende av vilken grupp man tillhör.Jag tycker också att det är ganska praktiskt att mantar med sig sina sociala förmåner och att människorinte låses in på den enskilda arbetsplatsen. Det är miginte heller främmande att den allmänna moralen isamhället och mellan parterna skulle kunna vara så-dan att man kan överlåta åt fria svenska arbetsmark-nadsparter att föra förhandlingar om avtalsförsäkring-ar som är både rättvisa och effektiva.Anf. 111 ()Fru talman! Jag har lyssnat på debatten . Man har i den använt orden "kostnad" och"kostnadsutveckling" på samma abstrakta och diffusasätt som man i den allmänna debatten brukar användaordet marknad. Siffror har helt lyst med sin frånvaro.Jag tänker nu bryta mot den socialpolitiska konve-nansen och ägna mig åt siffror. Ur dessa kommer jagatt försöka dra vissa slutsatser om hur man på ettfördelaktigare sätt kan hushålla med knappa resurser,så att alla får det bättre.Svårigheterna att få ekonomisk kontroll över so-cialförsäkringarna har varit allmänt omvittnade, ochdet är inte förvånande. Läs bara proposition nr 100bil. Statsrådet konstaterar där att det har skett enoroväckande utveckling av försäkringskostnaderna förläkemedel. Allt hon säger är att det är oroväckande.Vad är egentligen oroväckande i det här hänseendet?Jag skall försöka att belysa det.Den totala läkemedelsförsäljningen ökade 1994jämfört med räknat i apotekens utför-säljningspriser. Ökningen var ungefär 1,5 miljarder påen totalförsäljning av 15,8 miljarder . Vad inne-fattar de siffrorna? Det är tre komponenter:1. hela försäljningen till allmänheten mot recept,patientavgiften inräknad,2. försäljningen av egenvårdsläkemedel, som sta-ten inte har med att göra, och3. läkemedel inom slutenvården, som landstingenskall betala.Läkemedelsförsäkringen betalar endast läkemedelmot recept. Alltså bör vi endast se på siffror somberör den försäljningen. Den uppgick till ca 12,2miljarder mot 10,8 miljarder . Ökningenvar , det låter mycket.Vad berodde den här ökningen på? Vi kan inte ba-ra titta på själva ökningen. Har priserna ökat? Nej,försäljningspriserna har faktiskt minskat för receptför-skrivna läkemedel. De var lägre 1994 än 1993,trots att av de här läkemedlen var importerade.Samtidigt hade vi andra effekter. Försäljningen avdyrare och mer avancerade läkemedel, rensat frånvolym- och prisförändringar, hade ökat ,och volymen som sådan hade ökat - det har vi sett avantalet recept - . Men ser vi på sålda för-packningar var ökningen . Kort sagt, här kanvi dra några slutsatser.Riksförsäkringsverkets prisförhandlingar har,skulle jag vilja säga, varit mycket framgångsrika.Trots att kronan deprecieratsmed kanske har priserna mellan 1993 och 1994sjunkit , med en importandel som ligger pådrygt av hela konsumtionen. Denna utvecklingvar väl inte oroväckande? Den var verkligen glädjan-de.Hur kan vi då förklara ökningen? Det finns trekomponenter här också.1. Försäljningen till slutenvården fortsatte attminska med . Det berodde på två saker.Den ena var att ÄDEL-reformen fortfarande hadeeffekt. Vi hämtade hem patienter från landstingen tillkommunerna. Effekten på läkemedelsökningen var attkommunerna satte patienterna i eget boende, och dåfick läkemedelsförsäkringen betala läkemedelsräk-ningen. Den andra är, och det är egentligen mycketmer glädjande, att man trots allt har kunnat stängamycket av slutenvården på grund av kortare me-delvårdstider och färre antal vårdplatser.Den ena frågan man skall ställa sig här är: Harman tagit hem rationaliseringsvinsterna? Den andrafrågan är naturligtvis: Har man tagit hem pengarnafrån kommunerna, som först fick pengar genom skat-teväxling med landstingen?2. Sjukdomspanoramat har ändrats. Befolkningenhar blivit äldre. Det är på sitt sätt kanske inte så roligt.Det behövs alltså mer läkemedel, möjligtvis ocksådyrare läkemedel. Dessutom har vi fått nya, dyrareläkemedel. Det är också en kostnadseffekt i ena än-dan. Vi känner alla till Losec. Vi har inte så mångablödande magsår mer. Vi behöver inte göra mag-sårsoperationer. Magsårspatienterna behöver inteligga på sjukhus. De har kortare sjukskrivningsperio-der. En sjukdom som tidigare hade kroniska drag ärav mer akut slag. Detta är faktiskt en effektivisering.De ökade läkemedelskostnaderna är alltså inte ba-ra oroväckande, de har en positiv ekonomisk sida. Vifår snabbare bot, högre livsvärde för dem som råkarbli sjuka och vi behöver mindre antal sjukhusplatser.Jag tycker att vi bör hålla detta i minnet också.3. Siffrorna behöver skärskådas ytterligare. När visäljer de mer potenta, avancerade läkemedlen tillhögre priser påverkar det absolut inte distributionsar-betet. Hanteringskostnaderna är exakt desamma om visäljer en burk som om vi säljer en ask . Redovisning, inköp, lagerhantering, etikette-ring, etc., är exakt desamma. Svinnkostnaderna bärsav industrin.Apoteksbolaget har mycket låga räntekostnader.Sitt utförsäljningspris får Apoteksbolaget fram genompålägg på inköpspriset. Pålägget består av en pro-centmarginal som är lika hög för läkemedel med högtsom med lågt pris, i alla fall i stort sett. Apoteksbola-get får således en extra marginal i kronor räknat, ellerrått uttryckt en extra vinst beroende på att läkemedels-industrin har varit så duktig och forskat fram nya, braoch effektiva läkemedel. Det tycker jag inte är särskilträttvist.Det vittnar inte heller om ekonomisk klokskap hosdem som bestämmer i staten, att man inte direkt sertill att Apoteksbolagets marginaler dras ner. Jag skullevilja säga att en tredjedel till av statens kost-nadsökningar, som är ungefär 1,5 miljarder i läkeme-delsförmåner, egentligen inte är så högt, eftersompatientavgiften kommer till. Det skulle man ha kunnatdra in från Apoteksbolaget.Tillbaka till ordet oroväckande. Att läkemedel-skostnaderna ökar behöver alltså inte vara oroväckan-de. Att kostnaden för läkemedelsförmånen ökar kanvara oroväckande. Det beror litet grand på hur det serut. Men jag tycker att man här skall komma ihåg attnya produkter erfarenhetsmässigt ger besparingar på2-3 gånger genom mindre kostnader för behandladesjukdomar, sjukförsäkring, sjukvård och genom pro-duktivitetsförbättringar inom näringslivet.Att vi måste göra nya och strängare avvägningarmellan vad staten och enskilda betalar är vi väl gans-ka ense om trots allt. Men innan vi höjer egenavgif-terna - och det är kraftiga höjningar som föreslås ivårbudgeten - borde vi ta det politiska ansvaret ochdra ner kostnaderna just där de är för höga.Apoteksbolagets marginalsättning måste skärpas.Och på tal om alla höga direktörslöner är självfalletäven den som finns på Apoteksbolaget litet stötande,fyra gånger en normal generaldirektörslön.Naturligtvis kan subventionen när det gäller läke-medelsförmånen skärpas, men jag måste säga att jagtycker att det är utmanande om man inte tar ut även deöverkostnaderna på annat håll innan man låter dettadrabba gamla och betalningssvaga.Jag tycker att det är synd att utskottet inte vågatbeakta de två moderata motionerna. Vårt förslag omett höjt högkostnadsskydd är mycket mindre drastisktän det förslag som kommer att behandlas i ,som innebär att vi höjer avgifterna till 160 plus 60 kr.En patient som behöver fem olika läkemedel måstealltså betala och ett läkararvode som antagli-gen har kommit till innan.Det är inte kostnaden, utan ofta likviditeten som ärproblem för patienterna. Det har alltid de erfarnasocialdemokratiska ledamöterna i socialförsäkringsut-skottet brukat framhålla. Därför tror jag faktiskt attvår väg var vettigare. Men det är en politisk viljein-riktning.Den sens moral som jag vill dra av det jag har sagthär är att en rättvis politik måste börja i ordentligaanalyser av så grå ting som kostnader, kostnadsut-veckling, produktmix, marginaler, osv. Först då kanpolitiken bli klok, rättvis och paradoxalt nog ha ge-nomtänkta sociala avvägningar.Strängt, okänsligt, det är väl vad man säger. Nej,jag tror inte det. Jag tror att det är ganska förnuftigtoch omtänksamt, även om det inte är insmickrande.För att inte spilla tid på voteringar har jag ingetyrkande. Jag har bara en önskan, och det är att manmer ofta i socialpolitiska sammanhang fick höra litetmer om siffror, litet mindre om positiva signaler. Jaghar lyssnat mycket noggrant under den här förmidda-gen.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutTU22 StorstadsöverenskommelsernaMom. 1 (genomförande)1. utskottet2. 1 (c, v)3. res. 2 (mp)Förberedande votering:44 röster för res. 116 röster för res. 2250 avstod39 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:250 röster för utskottet54 röster för res. 17 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 72 m, 21 fp, 10 kdsFör res. 1: 23 c, 20 v, 11 mpAvstod: 2 fp, 2 mp, 3 kdsFrånvarande: 14 s, 8 m, 4 c, 3 fp, 2 v,5 mp, 2 kdsRagnhild Pohanka (mp) anmälde att hon avsett attrösta nej men markerats vara frånvarande.Mom. 2 (utökad garantiram för Dennisöverenskom-melsen)1. utskottet2. 3 (c, v, mp)Votering:251 röster för utskottet59 röster för res. 32 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 71 m, 20 fp, 13 kdsFör res. 3: 23 c, 1 fp, 20 v, 15 mpAvstod: 2 fpFrånvarande: 14 s, 9 m, 4 c, 3 fp, 2 v,3 mp, 2 kdsRagnhild Pohanka (mp) anmälde att hon avsett attrösta nej men markerats vara frånvarande.Mom. 3 (tredje spåret)1. utskottet2. 4 (v, mp)Votering:270 röster för utskottet34 röster för res. 410 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 69 m, 22 c, 18 fp, 1v, 1 mp, 13 kdsFör res. 4: 1 c, 1 fp, 19 v, 13 mpAvstod: 1 s, 4 m, 4 fp, 1 mpFrånvarande: 14 s, 7 m, 4 c, 3 fp, 2 v,3 mp, 2 kdsMom. 4 (Göteborgsöverenskommelsen)1. utskottet2. 5 (v, mp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tionMom. 5Kammaren biföll utskottets hemställan.UU19 NedrustningMom. 7 (global kärnkraftsavveckling)1. utskottet2. 5 (v, mp)Votering:277 röster för utskottet35 röster för res. 537 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställanPartivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 73 m, 23 c, 23 fp,13 kdsFör res. 5: 20 v, 15 mpFrånvarande: 16 s, 7 m, 4 c, 3 fp, 2 v,3 mp, 2 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UU17 Godkännande av överenskommelse mellanSverige och om avgränsning i havoch norra , m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.UU18 Ändringar i lagen (1991:341) om strategiskaprodukterKammaren biföll utskottets hemställan.SFU10 Socialförsäkring -- inriktning och anslagMom. 1 (inriktningen avseende förändringar i sjuk-och föräldraförsäkringarna)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (m)3. res. 2 (fp)4. res. 3 (v)5. res. 4 (mp)6. res. 5 (kds)Förberedande votering 1:15 röster för res. 413 röster för res. 5286 avstod35 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 3:21 röster för res. 315 röster för res. 4276 avstod37 frånvarandeKammaren biträdde res. 3Förberedande votering 3:23 röster för res. 221 röster för res. 3267 avstod38 frånvarandeKammaren biträdde res. 2Förberedande votering 4:73 röster för res. 123 röster för res. 2218 avstod35 frånvarandeKammaren biträdde res. 1 mot utskottetHuvudvotering:Kammaren biföll utskottets hemställan genom upp-resning.Mom. 5 (fördjupad prövning av rätt till sjukpenningochkompletterande utredning)1. utskottet2. 8 (mp)Votering:262 röster för utskottet14 röster för res. 829 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 72 m, 23 c, 22 fp, 3kdsFör res. 8: 14 mpAvstod: 19 v, 10 kdsFrånvarande: 19 s, 8 m, 4 c, 4 fp, 3 v,4 mp, 2 kdsMom. 27 (värdesäkring)1. utskottet2. 20 (c)Votering:221 röster för utskottet23 röster för res. 2070 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 5 m, 23 fp, 20 v, 15 mp, 12kdsFör res. 20: 23 cAvstod: 1 s, 68 m, 1 kdsFrånvarande: 14 s, 7 m, 4 c, 3 fp, 2 v,3 mp, 2 kdsMom. 48 (anslag till Förtidspensioner)1. utskottet2. 33 (m)3. res. 34 (mp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av andre vice talmannen medgav kam-maren att att socialförsäkringsutskottets betänkandenSfU17, SfU18, SfU14, finansutskottets betänkandeFiU18, skatteutskottets betänkanden SkU30, SkU37och SkU38 samt kulturutskottets betänkanden KrU27och KrU29 fick avgöras i ett sammanhang efter avslu-tad debatt.8 § betänkande1994/95:SfU17Socialförsäkringsfrågor (prop. 1994/95:197)Anf. 112 ()Fru talman! I SfU17 behandlas några smärre lag-stiftningsfrågor.Till att börja med föreslår regeringen att en ar-betsmarknadsavgiften på av avgiftsunderlagetskall införas även för personer med inkomster avannat förvärvsarbete, dvs. den grupp av personer sombetalar egenavgifter. föreslås att sjukför-säkringsavgiften sänks för samma grupp av personer.Detta är en följdändring till en av regeringens s.k.återställare . Den avsåg avskaffandet av denobligatoriska arbetslöshetsförsäkring som vi tycker skall ha. Det är över huvud taget förvånande attden typ av skydd som gäller arbetslöshet enligt soci-aldemokratiskt statut måste knytas till facket - ellerdet är kanske inte så förvånande. Alla har ju sinasärintressen, som bekant.När det gäller den extremt höga fackanslutningen iSverige intog vi andra plats då det fortfa-rande var kommunistiska regimer i . Orsa-ken var naturligtvis arbetslöshetsförsäkringen, trots deuppluckringar som genomfördes under 1970- och1980-talen, då icke fackanslutna fick rätt att få fack-ligt reglerade försäkringar. Man kunde alltså gå tillfacket och säga att man inte längre ville vara med menatt man ville vara försäkrad. Det var aldrig särskiltpopulärt. Och det var ingen bra lösning, men jag trorinte att jag närmare behöver gå in på varför det intevar särskilt bra. Det är därför som vi är konsekventa iförhållande till det yrkande vi hade om för-ändringen av arbetslöshetsförsäkringen. Vi har tagittill vana att inte begära votering så ofta. Jag yrkardärför inte bifall till den reservationen.Den andra frågan som jag skall kommentera gällerdelpensionen. Det är också en ständigt återkommandebekant i socialförsäkringsutskottet och även här ikammaren. Det är kanske inte heller så underligt. Detär faktiskt en dyr pensionsform som egentligen ärmycket dåligt motiverad. Den berör personer somtycker att det skulle vara trevligt att bara arbeta deltidoch som får favören att få betalt för den andra delti-den genom en försäkring som andra människor fårbetala. Den enskilde får själv söka deltidspension, ochgenom att gå över till halvtid mister han mycket av sinlön.Vi föreslog en viss skärpning i lagstiftningen, mendet var egentligen en anpassning till de regler somfinns i arbetsrättslagstiftningen. Man skall ha arbetatminst fördelade underåret innan man söker delpension. Det är inte ett sär-skilt hårt krav. Den tidigare skärpningen var inteheller så hård. Skillnaden var innan som varfördelade . Man kan fråga sig vilketsom egentligen är det strängaste kravet.Vi anser att delpensionen bör avskaffas redan nu.Vi har i Pensionsarbetsgruppen diskuterat frågan, ochdå konstaterade vi att delpensionen åtminstone skulleavskaffas när den nya pensionsreformen träder i kraftpå förmånssidan, just med tanke på statsfinansernaoch på att det från socialförsäkringssynpunkt finnsväldigt litet motivation för delpensionen. Men vi förändå fram förslaget och menar att delpensionen böromprövas. Vi får göra väldigt många andra myckethårdare inskränkningar, och då kan det tyckas litetmärkligt att man håller fast vid delpensionen.Frågan har blivit en symbol, och symboler är alltidväldigt svåra att rucka på. Jag har den principen attavtal alltid skall hållas. Ändå yrkar jag bifall till re-servation 2, där man vill att regeringen skall påminnasom att här finns ett vettigt besparingsförslag att ta tillifall man vill undvika andra mycket strängare åtgär-der. Jag yrkar därför bifall till reservation 2.Anf. 113 ()Fru talman! "Det finns inga heliga kor längre" ärett vanligt uttryck i kommentarer till en mängd poli-tiska beslut som fattats i de besvärliga besparingstidersom vi nu upplever. Visst har många heliga kor slak-tats. Men betänkandet vi nu behandlar bevisar att detfortfarande finns heliga kor kvar.Det är naturligtvis delpensionen jag syftar på. So-cialdemokrater, centerpartister, vänsterpartister ochmiljöpartister är inte beredda att spara på delpensio-nen i nuvarande statsfinansiella läge.Det finns en överenskommelse mellan de tidigareregeringspartierna och socialdemokraterna om attdelpensionen skall avskaffas i det nya ålderspensions-systemet. Men det är en orimlig hållning att avvisa entidigareläggning av avvecklingen av delpensionen pågrund av den överenskommelsen.Fru talman! Var och en som har tagit del avkompletteringspropositionen vet att den socialdemo-kratiska regeringen verkligen inte drar sig för tidigare-läggningar. Många besparingar som regeringen avise-rade i budgetpropositionen har man bedömtannorlunda i vårbudgeten endast . Iflera fall där besparingar föreslagits till 1 januari 1997har dessa ändrats till eller t.o.m. till 1juli 1995.Det är mot den bakgrunden som jag tycker att detnärmast är patetiskt att deltidspensionen omges medstörsta möjliga tystnad. Utskottsmajoriteten hänvisarutan argumentering till ett beslut under riksmötet1993/94. Det statsfinansiella läget får motivera enmängd ingrepp på andra områden, men delpensionen- den heliga - får inte röras. Det är inte bara fråga omatt socialdemokraterna är beredda att tidigarelägga enmängd förslag som man har aviserat . Ikompletteringspropositionen kommer dessutom nyaicke tidigare aviserade förslag som slår hårt mot väl-färden. Men här kan inget göras.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 2 be-träffande delpension. Det är för mig ett fullständigtsjälvklart ställningstagande. Jag står dessutom bakomreservation 1. Jag tycker inte att jag behöver säganågonting utöver vad har nämnt.Jag skall slutligen ta upp någonting som jag tyckerär mycket positivt i utskottets betänkande. Det gällerdet tillkännagivande som ett enigt utskott gör tillregeringen med anledning av en kristdemokratisk ochtvå socialdemokratiska motioner. Motionärerna före-slår en utökning av försöksverksamheten med enfinansiell samordning mellan socialförsäkring ochhälso- och sjukvård så att även arbetsmarknadsmyn-digheterna kan ingå. Samarbetet mellan dessa sektorerkan leda till helhetsbedömningar som innebär såvälfördelar för den enskilde som ett mer effektivt använ-dande av samhällets resurser. Det tillkännagivandetoch tillstyrkandet av motionen tackar vi för.Anf. 114 ()Fru talman! I detta betänkande har socialförsäk-ringsutskottet behandlat regeringens proposition 197samt ett antal motioner. Jag skall kort kommenteranågra saker i betänkandet.Regeringen föreslog i propositionen att bl.a. enarbetsmarknadsavgift på av avgiftsunderlagetinförs för den som har inkomster av annat förvärvsar-bete än anställning och som skall betala egenavgifterenligt lagen om socialavgifter. föreslogs attsocialförsäkringsavgiften sänks med lika mycket församma grupp. Majoriteten i utskottet har tillstyrktförslaget. I reservation 1 ger , och kds uttryck för en annan uppfattningoch vill att förslaget avslås.Utskottet har också behandlat några motioner därman krävt en utvidgning av försöksverksamheten medfinansiell samordning mellan socialförsäkring, social-tjänst, hälso- och sjukvård och arbetsmarknadsmyn-digheterna. Det nya är att arbetsmarknadsmyndighe-terna inte varit med i den tidigare försöksverksamhe-ten. Efter ett framgångsrikt projekt som genomförts iFinspång har utskottet funnit att en utökning av sam-ordningen bör prövas. Det är ett helt enigt utskott somföreslår att som sin mening ger regeringentill känna att den vill att regeringen skall bereda frå-gan och återkomma till med förslag.Moderaterna, och kds hävdar i reser-vation 2 att delpensionsförsäkringen för nytillträdandeskall avskaffas , nämligen 1998. Man bryterdärmed den tidigare överenskommelse som träffadesmed anledning av det nya ålderspensionssystemet.Utskottsmajoriteten anser dock att bör hållafast vid den träffade uppgörelsen.Fru talman! Med det anförda föreslår jag att kam-maren bifaller utskottets förslag i betänkandet ochdärmed avslår de två reservationerna.Anf. 115 () replikFru talman! Jag vänder mig mot utta-lande att vi bryter mot överenskommelsen. Nej, vibryter inte mot avtal. Men förhållandena har blivitlitet annorlunda, och vi för fram förslaget för att re-geringen skall tänka en gång till.Jag sade i mitt anförande att det är väldigt mycketsymbolik i denna fråga. Jag orkar inte en gång varaindignerad över att man faktiskt prioriterar friskaarbetsföra människor framför sådana som har detbetydligt svårare när man gör avvägningar inom so-cialförsäkringen. Jag bara konstaterar, kanske litetcyniskt, att så fungerar ett väldigt hårt politiseratsamhälle - tyvärr. Jag hade önskat att det hade settannorlunda ut.Anf. 116 () replikFru talman! säger själv i sitt anfö-rande att man går emot det man tidigare varit överensom. Det konstaterandet vill jag göra.När det gäller delpensionen undrar jag trots alltom det egentligen är av ekonomiska skäl som framförallt vill avskaffa den. Det kanske ändå ärav ideologiska skäl. Vi vet faktiskt att Moderaternatidigare gjort många försök att avskaffa vad jag anservara en mycket fin reform. Jag har i alla fall en miss-tanke om att det är ideologiska skäl som ligger bak-om.Anf. 117 () replikFru talman! Jag tror inte att jag kan övertyga minkombattant, men det är faktiskt av ekonomiska skäl.När man har ekonomiska problem - jag tycker inte attde är obetydliga i - tycker jag att manmåste skära där det känns minst. Precis som jag i mittförra anförande påpekade tycker jag även här att detär felaktigt, stötande, att man inte skär ner på Apo-teksbolaget innan man skär ner på den gamla tantensbudget när hon skall köpa medicin. Det är likadanthär. Jag tycker att man måste skära ner på delpensio-nerna innan man skär ner på något annat. Hade vi haftgott om pengar hade detta inte varit något problem.Jag respekterar den överenskommelse som vi harfått. Och ni sitter ju i majoritet, så det är inga pro-blem.Anf. 118 () replikFru talman! Jag respekterar givetvis uppfattning, men mitt tvivel kvarstår fortfarandeom vad som är anledningen.Att vi måste spara har vi diskuterat många gångeri denna kammare. Det är bara fråga om var man skallspara. Här har i alla fall mitt parti gjort den bedöm-ningen att vi skall försöka slå vakt om delpensionen.Anf. 119 PER ()Fru talman! de gröna har motioneratom behovet av att utreda möjligheterna att upprätta ettregister över den samlade operationskapaciteten ilandet för att därmed kunna minska operationsköerna- detta apropå sparandet.Nuvarande rutiner med långa sjukskrivningar införoperationer är ett slöseri med allmänna medel. Somexempel kan vi ta en patient som gått sjukskriven i ettår inför en diskbråcksoperation därför att hemlands-tinget inte haft operationskapacitet.