prot · GI0972 · 1995-03-14 00:00:00 — I vil-ken utsträckning det blir kvinnliga respektive manligadoktorander som kommer att få de nya utbildningsbi-dragen i stället för doktorandtjänster vid de olikafakulteterna går det inte att säga någonting om.Kvinnorna är emellertid kraftigt underrepresente-rade bland dem som doktorerar. Det är ytterst angelä-get att deras antal ökar. av densärskilda satsningen på studiefinansiering kommerdärför att enligt jämställdhetspropositionens förslagatt kanaliseras till kvinnor. Resurserna skall gälladoktorandtjänster.Anf. 44 ()Fru talman! Jag vill tacka utbildningsministern försvaret. Vi är överens om att det är för få kvinnor somfår möjlighet att doktorera, och det är viktigt att ändrapå det.Däremot innebär regeringens förslag sammanlagtsämre villkor för doktorander, eftersom man återinförmöjligheten att ge utbildningsbidrag. Risken är i sin tur får en långsammare takt när det gällerhur snabbt doktorander lyckas doktorera.Utbildningsministern säger i svaret att det intefinns tillräckligt med pengar för att klara detta. Detberor delvis på ett politiskt problem som utbild-ningsministern själv har skapat. När den förra rege-ringen avvecklade löntagarfonderna och förde inpengarna i forskningsstiftelser sade man bl.a. att deskulle kunna användas till just doktorandtjänster. Menden möjligheten vill inte utnyttja.Nu är risken att med ena handen tarbort chanser för kvinnor att få doktorandtjänster. Medden andra tillför han visserligen chanser med de 30miljoner kronor han nu har att fördela. Ändå finns detuppenbarligen en mycket stor risk för att han totaltsett har skapat sämre chanser för kvinnor än de hadeinnan han började - om uttrycket tillåts - husera påUtbildnigsdepartementet. Jag kan bara konstatera attCarl nu inte kan förneka att det är så. Är detriktigt uppfattat, utbildningsministern?Anf. 45 Utbildningsminister ()Fru talman! Det är helt riktigt uppfattat. Rege-ringsförslaget innebär att man också kanfå utbildningsbidrag. Det är själva innebörden avförslaget. Utbildningsbidrag är ur en studerandessynvinkel sämre än en doktorandtjänst. Men alternati-vet är att inte få något studiefinansieringssystem alls.Det är inte så att stiftelserna fyller på just de härpengarna. Det är precis vad de inte kan göra mednuvarande konstruktion. Det är staten som i så fallmåste lägga på mera pengar. Några sådana pengarfinns inte. Därför har det här förslaget lagts fram förriksdagen.Anf. 46 ()Fru talman! Frågan gällde ju om sam-manlagt har lyckats göra det lättare för kvinnor attdoktorera än innan. Vi är överens om att det är ytterstangeläget att öka antalet kvinnliga doktorander. Nufrågar jag om det inte är så att utbildningsministernegentligen har minskat chanserna sammanlagt när hantagit bort chanser med ena handen. Visserligen tillförhan - det tycker jag är bra - chanser med den andra.Risken är ändå att det totalt sett har blivit sämre möj-ligheter till det som både utbildningsministern och jagtycker är så viktigt.Anf. 47 Utbildningsminister ()Fru talman! Det är omöjligt att på förhand veta detsom tydligen tycks veta, nämligenhur utbildningsbidrag och doktorandtjänster kommeratt fördela sig på män och kvinnor. Däremot är dethelt klart att de nya 30 miljoner som vi föreslår äravsedda för att få fram kvinnliga doktorander. Detinnebär en klar förstärkning.Anf. 48 ()Fru talman! Jag anser mig inte veta någonting allspå den speciella punkten. Det var därför som jagställde frågan till utbildningsministern. Jag hade tänktatt om utbildningsministern nu lägger fram förslag harhan säkert tänkt igenom den samlade bedömningen.Nu säger han i stället att det är fullständigt omöjligtatt förutse den samlade konsekvensen av förslaget.Det var just det svar jag hoppades att jag inte skullefå. Gemensamt har vi uppfattningen att det är viktigtatt öka antalet kvinnliga doktorander.Anf. 49 Utbildningsminister ()Fru talman! Om vi är överens om detta tror jaginte att det egentligen är så mycket att diskutera. Al-ternativet är som sagt att det inte finns några studiefi-nansieringar över huvud taget för doktorander. Dåskulle sannolikt fler kvinnor falla bort. Av de nya 30miljoner som regeringen nu föreslår kommer densamlade effekten bli att det blir fler kvinnliga dokto-rander. Till detta kommer naturligtvis effekten av deförslag som finns i jämställdhetspropositionen om attuniversiteten och högskolorna skall åläggas rekryte-ringsmål och därigenom tvingas att i hela systemet fåfram fler kvinnliga forskare.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1994/95:326 om högskolepro-vetAnf. 50 Utbildningsminister ()Fru talman! har frågatmig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att ung-domar skall få möjlighet att fullgöra högskoleprovutomlands.Ansvarsfördelningen när det gäller högskoleprovetär den att de högskolor som använder provet somurvalsinstrument också skall anordna det, och Verketför högskoleservice (VHS) skall svara för att högsko-leprovet framställs.När det gäller möjligheten att göra provet utom-lands anordnade den dåvarande myndigheten och högskoleämbetet (UHÄ) fram provet på svenska ambassader ochkonsulat samt på ett fåtal skolor i . Detta varen service för utlandssvenskar som UHÄ och ut-landsmyndigheterna inte var ålagda att ge. 1991, togs den tidigare åldersgränsen på 25 årbort, och alla fick möjlighet att göra högskoleprovetoch söka till högskolor och universitet utifrån resulta-tet på provet. Detta ledde till en kraftig ökning avintresset. Det medförde också ett ökat tryck på am-bassaderna och konsulaten, och för att fortsätta attanordna högskoleprovet krävde de ersättning frånUHÄ. Några särskilda medel för detta fanns inte, och1992 upphörde möjligheten att göra högskoleprovetpå utlandsmyndigheterna.Ytterligare ett skäl till att denna möjlighet upp-hörde var att UHÄ inte kunde garantera att provetgenomfördes på samma villkor på ambassaderna ochkonsulaten som vid universiteten och högskolorna iSverige och att sekretessen inte kunde garanteras pågrund av tidsskillnader. Det är naturligtvis viktigt atthögskoleprovet genomförs på lika villkor för alla,eftersom det har en avgörande betydelse vid antag-ningen. genomförs därför högskoleprovetendast vid de utländska skolor i vår tidszon som an-mäler intresse av att administrera det.För att underlätta ett provdeltagande för ungdomarsom avser att arbeta eller studera utomlands har prov-resultatets giltighet förlängts till . Provet ge-nomförs också . Detta borde ge ung-domarna stora möjligheter att planera in det medhänsyn till arbete och studier utomlands.Jag har inga planer på att vidta några omedelbaraåtgärder.Anf. 51 HANS ()Fru talman! Jag ber att få tacka utbildningsminis-tern för svaret.Bakgrunden till min fråga är att det i vissa länderfinns många ungdomar som vill göra högskoleprovet,men den enda möjligheten är då att resa till det rör sig om många personer och långaresor blir den samlade kostnaden för dessa studenterganska stor.Sammanlagt lär det finnas ca14 000 studenter utomlands, varav ungefär en tredje-del har läst vid högskola i . Av deresterande två tredjedelarna är det en ganska storandel som vill fullfölja sina studier i . De villdärför göra högskoleprovet.Ca 60 % av studenterna utomlands studerar i Eu-ropa. De har alltså relativt nära till de svenska skolorsom får anordna provet. Om jag har räknat rättfinns det ca 4 000 studenter i . Detfinns ett antal studenter i och i en del andraländer som attraherar svenska studenter.Med dagens informationsteknik förefaller detväldigt enkelt att lösa detta problem. Eftersom ut-bildningsministern är specialist på informationstekniktycker man att han inte borde välja en byråkratisklösning. Men tydligen väljer man hellre att värnaambassadpersonalens sabbatsvila än att hjälpa dessasvenska studenter.Anf. 52 Utbildningsminister ()Fru talman! Som jag påpekade i svaret har vi ge-nom att försöka arrangera provet på ett bättre sätt iSverige underlättat för de studerande som har varitutomlands. Att arrangera provet på betryggande sättpå ambassaderna kostar pengar och några sådanapengar finns inte tillgängliga. Det är det enkla svaret.Anf. 53 HANS ()Fru talman! I är det ganska enkeltatt resa inrikes. När det gäller tidszoner ligger FörentaStaterna vid sidan av Sverige.Att kunna göra provet under en lördagseftermiddag istället för under en lördagsförmiddag borde varamöjligt.Även i finns det ganska många studen-ter.Eftersom resten av redan är tillgodosettskulle det inte kosta särskilt mycket att öppna ett parambassader för högskoleprovet.Anf. 54 Utbildningsminister ()Fru talman! Jag har egentligen ingen annan kom-mentar till detta än att det är fullt möjligt för de stude-rande att resa hem. Vi har inga resurser i ett statsfi-nansiellt ansträngt läge för denna specifika service.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på frågorna 1994/95:332 och 340 omresesubventioner för studerandeAnf. 55 Utbildningsminister ()Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag tänker vidta för att CSN skall kunnaträffa en överenskommelse med trafikföretagen omreserabatter för studerande. Vidare har AndreasCarlgren frågat mig om jag är beredd att fullfölja deutredningsuppdrag som uttalat om ett sam-ordnat system för resesubventioner inom olika slagsutbildningar.Jag har redan tidigare i denna kammare besvaraten fråga med anledning av regeringens förslag i åretsbudgetproposition att inte längre subventionera stu-denternas resor. Enligt regeringens bedömning ärdenna besparing nödvändig med hänsyn till det eko-nomiska läget. Om godtar regeringensförslag blir ytterligare utredningar om resesubventio-ner givetvis inte aktuella.CSN har för tidigare budgetår lyckats framför-handla förmånliga reseavtal och reserabatter för stu-derande. Det har dessutom varit möjligt för CSN attsänka statens kostnader för detta. Jag hoppas att CSNinför kommande budgetår kommer att finna någonannan form av reserabatter för de studerande. Givet-vis kommer jag att följa detta. Jag har däremot inteför avsikt att vidta några åtgärder som får ekonomiskakonsekvenser för att nya avtal skall komma till ståndmellan CSN och de aktuella resebolagen.Anf. 56 ()Fru talman! Jag ber att få tacka utbildningsminis-tern för svaret.I budgetpropositionen hänvisades till det riks-dagsbeslut som har fattats om att regeringenskall se till att man utreder ett samordnat system förresesubventioner. Den som läste budgetpropositionenkunde då få det intrycket att regeringen tänkte följariksdagsbeslutet i den delen. Jag kan tänka mig att detfanns flera här i kammaren som var mycket kritiskamot förslaget att ta bort men som ändåsåg en chans att regeringen skulle fullfölja det tidigareriksdagsbeslutet.För några veckor sedan ställde jag en fråga tillutbildningsministern. Jag frågade då omregeringen tänkte fullfölja riksdagsbeslutet. Den frå-gan ville inte svara på. har jag ställtfrågan till ytterligare en gång, och då fickjag äntligen ett svar, som tyvärr var dåligt. Regering-en tänker tolka ett riksdagsbeslut i den här frågan så,att man inte behöver fullfölja det tidigare riksdagsbe-slutet om att man skall utreda ett samordnat system.När fattade detta beslut var det möjligtatt man hade en avsikt med det. Det är också möjligtatt många i denna kammare av det här svaret drarslutsatsen att det nu gäller att se upp. Gör inte riksda-gen någonting är risken stor att studenterna efter entid står med mycket dåligt skydd och stöd när detgäller det som de borde få hjälp med, nämligen attklara sina långa resor till studieorterna.Anf. 57 ()Fru talman! Jag vill först tacka utbildningsminis-tern för svaret. Tyvärr gör det mig inte lugnare beträf-fande frågans sakinnehåll.Bakgrunden till min fråga är att jag och mitt partivill gärna behålla . Vi har också i våramotioner föreslagit hur detta skall finansieras.Varför är det då viktigt att behålla ?Det finns flera skäl, tycker jag, och jag skall nämnanågra.Det är viktigt av studiesociala skäl, eftersom ettborttagande ensidigt kommer att drabba de studentersom på grund av avståndet till högskoleorten redanhar högre kostnader. Det är inte konstigt att studen-terna upplever detta förslag som mycket orättvist.Det är viktigt av rekryteringsskäl att behålla . Att ta bort det leder till ökad geografisk sned-rekrytering. Därmed är det olyckligt också från regio-nalpolitisk synpunkt.Jag skall villigt erkänna att jag har uppskattat utbild-ningsministerns syn på de mindre högskolorna. Ex-empelvis upplever jag att "min" högskola i goda utvecklingsmöjligheter. Men av stu-denterna kommer från orter långt utanför länet i ex-empelvis , och . Ett slopandeav kommer tveklöst att försvåra riksrekry-teringen och därmed försämras också utvecklingenoch kvaliteten, vill jag påstå.Jag har uppfattat att utbildningsministern har haftambitionen att minska snedrekryteringen, vilket jagtycker är bra. Men jag är rädd för att förslaget om attta bort kommer att leda i precis motsattriktning.Nu svarade utbildningsministern att man skallfölja utvecklingen. Skall jag tolka utbildningsminis-terns svar så, att utbildningsministern inte tänker tanågra ytterligare initiativ för att lösa denna problema-tik?Anf. 58 Utbildningsminister ()Fru talman! Det tycks mig som om den här debat-ten med fördel borde föras när regeringspropositionenoch utskottsutlåtandet om detta förslag föreligger förbehandling i . Jag skall inte nu gå in påsjälva sakfrågan.Jag håller mig till den sista frågan, nämligen hu-ruvida jag eller regeringen är beredd att vidta någonåtgärd för att CSN skall kunna träffa en överenskom-melse med trafikföretagen om reserabatter.Som jag både nu och har påpekat är detmin förhoppning att sådana avtal kommer till stånd.Men jag har inte för avsikt att vidta några åtgärdersom får ekonomiska konsekvenser och att på nyttinföra subventioner som jag har föreslagitskall avskaffas.Det är uppenbart att jag kommer att följa detta.Men det är inte regeringens sak att föra sådana dis-kussioner, utan de måste föras mellan CSN och trafik-företagen. När beslut väl är fattat i är jagockså övertygad om att sådana diskussioner kommertill stånd.Anf. 59 ()Fru talman! Jag tror att det är många här i kamma-ren som skulle kunna berätta om hur oerhört viktigtCSN-kortet är för att man över huvud taget skall hamöjlighet att resa från sin hemort till studieorten,vilket kanske är nödvändigt för att man skall få arbeteoch utkomst i framtiden.Nu tar regeringen bort alla pengar för att göradetta möjligt. säger här att han inte ärberedd att föreslå några nya pengar till detta, om jaghar uppfattat det rätt. Han hänvisar till att CSN skalllyckas förhandla med reseföretagen, som han uttryck-er det, utan att det finns några pengar från någon sidaatt satsa på detta, enligt vad som har sagts.Därutöver säger att han inte är beredd attfölja tidigare beslut, att utreda ett samord-nat system för resesubventioner.Jag tror att det är många här i kammaren som skallvara oroliga över det som säger just i dag.Jag undrar om det finns någonting som säga för att lugna dem här i kammaren som haranledning att vara rätt oroliga.Anf. 60 ()Fru talman! Jag är litet förvånad över utbild-ningsministerns inställning i rättvisefrågan. För mig ärdet rättvist att ge varje student något så när lika vill-kor och förutsättningar för fortsatta studier. Varkennärheten till studieorten eller tjockleken på plånbokenskall få vara avgörande för möjligheten att studeravidare. Det gäller unga människor och det gäller ock-så de som i vuxen ålder studerar på distans med ut-bildningsbidrag.Nu ser jag att utbildningsministern tänker avslutadet hela. Annars hade jag slutligen tänkt ställa enfråga. Utbildningsministern säger att han inte tänkervidta några åtgärder som får ekonomiska konsekven-ser. Med en viss förståelse för den inriktningen skullejag ändå vilja ställa frågan: Är utbildningsministernberedd att diskutera några andra finansieringsmöjlig-heter eller åtgärder för att rättvisan och rekryterings-möjligheterna skall kunna bibehållas genom ?Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1994/95:309 om ungdomsar-betslöshetenAnf. 61 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! har frågat mig omvilka omedelbara planer jag har för det fall att rege-ringens beräkningar om 50 000 ungdomar i ungdom-sintroduktion inte når beräknad omfattning.Till att börja med gäller det att skilja på budget-åren. För innevarande budgetår har 24 000 ungdom-sintroduktionsplatser beräknats för ungdomar i åldern20-24 år. av de platserna har utnyttjatshittills. Det är dock klart otillfredsställande att en nyåtgärd är utnyttjad i så liten utsträckning.I årets budgetproposition har regeringen föreslagit50 000 platser under rubriken ungdomsintroduktion.Av dessa skall 26 000 platser gälla ungdomar upp till20 år för vilka föreslås att kommunerna skall beredasmöjlighet att överta det arbetsmarknadspolitiska an-svaret. Dessa 26 000 platser ingår således inte i denberäknade volymen för den specifika åtgärden ung-domsintroduktion och gäller inte heller innevarandebudgetår.Jag delar för övrigt frågeställarens synpunkter attytterligare insatser fordras för ungdomarna. Regering-en avser också att föreslå sådana insatser i den syssel-sättningsproposition som överlämnas till iapril.Anf. 62 ()Fru talman! Jag ber att få tacka arbetsmarknads-ministern för svaret. Jag tror att det fordras en delklarlägganden om de 50 000 ungdomarna i ungdom-sintroduktion.I regeringens handlingsprogram mot arbetslöshe-ten säger man att introduktionen ger många ungamänniskor goda förutsättningar att få en fast anställ-ning på den ordinarie arbetsmarknaden. Ungdomsin-troduktionen beräknas omfatta 50 000 ungdomar.I en riksdagsdebatt sade statsminis-ter : "Den ungdomsintroduktion sombeslutades i samband med höstpropositionen beräknasbara den ge effekt för 50 000 ungdomar." Kanskearbetsmarknadsministern vill reda ut detta litet senare.Vad som har hänt nu och som har föranlett minfråga är att ungdomsintroduktionen knappast harblivit någon populär åtgärd. har 3 724ungdomar kommit i ungdomsintroduktion. Det är långväg att vandra även till de 24 000 platserna som ar-betsmarknadsministern talar om. Fortsätter man i denhär takten med ungefär 500 ungdomar skulleman komma upp till ca 12 000 . Kom-mer den målsättning som regeringen hade att uppnås?Jag känner en stor oro för att ungdomsarbetslöshetenkommer att öka.I en av länstidningarna i ministerns hemlän ut-tryckte sig , och arbetslös, un-der rubriken : Hur har den där gub-ben tänkt ut det här om ungdomsintroduktion?Jag tänker kanske inte uttrycka mig lika drastisktutan vill fråga arbetsmarknadsministern om han tyck-er att ungdomsintroduktion är en bra åtgärd.Anf. 63 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Jag skall svara rätt kort på frågan.Först och främst vill jag säga att jag har svårt att kän-na någon glädje över att ungdomar inte får fast jobb.Jag tror inte att heller känner någonglädje över det.Jag tycker ändå att det är riktigt att försöka kon-struera sådana åtgärder som leder till fast jobb. Dethar prioritet i regeringens arbete. Det går naturligtvisatt skapa en rad åtgärder som leder till rundgång iarbetsmarknadspolitiken, dvs. att man går från åtgärdtillbaks till öppen arbetslöshet, in i en ny åtgärd ochtillbaks i öppen arbetslöshet.Vi i den nya regeringen har velat komma med nyaåtgärder som leder till fasta jobb. 3 724 fasta jobb ärnaturligtvis ingen stor volym. Men det är dock 3 724,vilket är mer än vad den ungdomspraktik gav som denförra regeringen använde sig av - en åtgärd som leddetill ny arbetslöshet. Så det är ändå något bättre än attinte kräva fasta jobb.Jag vill ändå understryka de sista meningarna isvaret, att det ändå inte är tillräckligt och att vi åter-kommer med bättre insatser för att försöka lösa pro-blemet.Beträffande den unga som sade aj aj, ,kan jag säga att jag ju kommer från den region, somunder levt med mycket hög arbetslöshet. Detgäller för övrigt också den region som kommer ifrån. Vi vet bägge två faran med attunder gå arbetslös. Därför måste vi inrikta osspå att åstadkomma fasta jobb.Anf. 64 ()Fru talman! Här är vi överens, arbetsmarknads-ministern.Men ministern svarade inte på min fråga om ung-domsintroduktionen beräknas omfatta 50 000 ungdo-mar eller inte. Varken siffrorna i er broschyr En na-tion i arbete eller de som statsministern uttalande här iriksdagen stämmer, arbetsmarknadsministern.Vi hade en åtgärd som hette ung-domspraktik. Det var en bra åtgärd. Den gav också ettbra utslag. kom i fast anställning i sam-band med ungdomspraktiken. Det var mer en politiskklåfingrighet att ändra den åtgärden. Vi hade bådeungdomspraktik och rekryteringsstöd.Därför tycker jag att det vore bra om arbetsmark-nadsministern funderade på att lägga ned projektetmed ungdomsintroduktion, som inte gillas av någon,och gå tillbaks till ungdomspraktik. Kan ministerntänka sig att göra någonting liknande?Anf. 65 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Först och främst vill jag säga att jagredovisade hur de 50 000 platserna var uppdelade isvaret. 26 000 platser avsåg ungdomar upp till 20 år.Vi föreslår en särskild åtgärd som kommunerna skalljobba med och som jag tror kommer att bli väldigtbra. Resten avser ungdomsintroduktionen.Den andra frågan gällde ungdomspraktik. Det ärinte alls förbjudet för ungdomar att gå in i en praktik.Det finns inget förbud mot det.Frågan är däremot om vi skall använda oss av enåtgärd i arbetsmarknadspolitiken som heter ungdom-spraktik och som kvalificerar till ny stämplingsperiod,eller kan man som individ själv ta detta initiativ?Jag känner stor tveksamhet inför att ha en praktik-period som kvalificerar för en ny arbetslöshetsperiodsom huvudåtgärd för ungdomar. Jag tycker att PatrikNorinder, som kommer från en region där det finnserfarenhet av hög arbetslöshet, också borde känna enviss oro för den typen av rundgång för ungdomar.Anf. 66 ()Fru talman! Jag tror att vi är överens om att manskall försöka undvika att få in ungdomar i en nystämplingsperiod. Däremot menar jag att ungdom-spraktiken gav ett bra resultat. fick fastjobb efteråt. Många ungdomar fick den arbetslivserfa-renhet som krävdes för att komma in på arbetsmark-naden. De kanske inte fick fast jobb just under denarbetsgivaren, men de fick det . Det har jagexempel på från mina hemtrakter.Däremot har ungdomsintroduktionen fått en för-ödande kritik såväl från länsarbetsnämnder som ung-domar och AMS. Därför tycker jag inte att det är enbra åtgärd. Den borde dras tillbaks. Man borde gåtillbaks till det gamla systemet manfunderar ut något bättre och mer genomtänkt förslagän ungdomsintroduktionen är.Tyvärr kommer introduktionsåtgärden att ge enhög ungdomsarbetslöshet . Varken kom-muner, landsting eller enskilda företagare kommer attanvända den i någon nämnvärd omfattning. Detkommer att gå ut över ungdomarna, och det är mycketolyckligt, arbetsmarknadsministern.Anf. 67 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Det är inte så att ungdomspraktikenleder till fler jobb än ungdomsintroduktionen - spe-ciellt inte när ni använder orden "fasta jobb". Det somskiljer är att ungdomspraktiken kvalificerar till en nya-kasseperiod. Det är rätt intressant att höra PatrikNorinder med sådan frenesi argumentera för en åtgärdsom leder in i en ny a-kasseperiod i stället för till ettriktigt jobb.Anf. 68 ()Fru talman! Hur vet arbetsmarknadsministern attungdomsintroduktion kommer att leda till fasta jobb?Vi har inte sett några effekter av den. Det verkar varaett litet förhastat uttalande. Däremot vet vi att ung-domspraktik ledde dit. Det är en bättre åtgärd. Ocksåarbetsmarknadsministern vet att AMS, länsarbets-nämnder, ungdomar och arbetsgivare är starkt kritis-ka. Förslaget borde enligt min mening dras tillbakssnarast möjligt.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1994/95:323 om statliga ar-betstillfällen i JämtlandAnf. 69 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman!