prot · GI09103 · 1995-05-11 00:00:00 — Manskulle också kunna ha ett system där det inte bara ärden militära sidan som dominerar. De andra hotensom är mer verkliga, som tidigaretalade väldigt mycket om, får dominera värntjänsten.Den militära sidan kan vi med fördel avveckla.Jag vill även kortfattat ta upp det hyckleri som jagtycker präglar mycket av försvarsdebatten i Sverige.Det tycker jag syns mycket tydligt i den här debatten . Det gäller , -t.ex. som åter kommer in i kamma-ren - och . Man säger t.ex. att man villavveckla de antipersonella minorna. Man säger jobbar hårt internationellt för detta och att manhar förhandlare utomlands som driver den här frågan.Man säger att står för fred i världen, men atthär i skall vi inte avveckla innan alla andraockså gör det. Det är ett oerhört hyckleri.Det skulle faktiskt inte bli sämre på något sätt omvi skulle avveckla. Det vore en seger med varje landsom avvecklar de antipersonella minorna och hindrareventuella framtida fruktansvärda skador på männi-skor. Varje land som avvecklar är det en seger förfredstanken. Det är vansinnigt att ha minor som slitersönder kropp och ben och lemlästar människor. Detmåste man få bort. Men det klarar inte riktigt majori-teten här i riksdag av. Man väljer att hyckla istället. Jag tycker faktiskt att det är ganska skamligt.Anf. 100 ()Fru talman! Som varudeklaration för eventuellaåhörare vill jag påannonsera att mitt anförande i stortkommer att behandla totalförsvarsplikten och de pro-blem som uppstår, främst förvärnpliktiga.I detta land har vi nämligen några alldeles speciel-la lagar, de s.k. pliktlagarna, som reglerar medborgar-nas skyldighet att delta i totalförsvaret i någon form.Det är med pliktlagars hjälp som unga män tas uttill grundutbildning och krigsplacering i försvaret, ochdet är med pliktlagars hjälp som vi alla kan bli skyldi-ga att delta som stöd åt räddningstjänsten. Det är bra,och det är i många fall ett nödvändigt inslag för attupprätthålla en god försvarsförmåga eller en effektivräddningstjänst.Principiellt kan man påstå att just det faktum tar medborgare i anspråk med pliktlag är enganska allvarlig inskränkning i det dagliga civila livet.Därför bör sådant ske endast i de fall då det verkligenär motiverat, oftast av försvarspolitiska skäl. Justprinciperna bakom pliktlagarna skall vi ha i åtankenär vi diskuterar grundutbildningen inom totalförsva-ret.De som tas ut till grundutbildning inom totalför-svaret tvingas ofta avbryta studier eller arbete för attfullgöra sin plikt. Syftet med plikttjänstgöringen ärnaturligtvis att man efter utbildningen skall fylla enplats i krigsorganisationen. I pliktutredningen betona-des starkt vikten av att utbildningen inte skall varalängre eller mer omfattande än nödvändigt för att fulltupp motsvara de krav som ställs i krigsorganisationeneller i den krigsplacering man får.Detta uppfylls . I vissa fall uppfylls detinte alls. Vi kan konstatera att många av dem somfullgör militärtjänstgöring i 7,5 eller ända upp till 18månader, inte får plats i krigsorganisationen efteravslutad utbildning. Deras uppgifter under militär-tjänstgöringen har i många fall inte ens varit riktademot en krigsplacering. Stora delar av utbildningstidenhar endast inneburit att man ersatt anställd personalmed värnpliktiga; de som i värnpliktskretsar brukarkallas för grå arbetskraft.Man har med andra ord knappast tagits ut medpliktlag till lång utbildning enbart med hänsyn tillkrigsorganisationens behov utan lika ofta med hänsyntill behov av servicefunktioner inom försvarsmakten.Detta styrks av krigsplaceringstalen från förbandensom i många fall ligger långt under 20 %.För vissa värnpliktiga innebär detta att utbildning-en kan innebära sex veckors allmän militär utbildning,fyra veckors befattningsutbildning och 35 veckorsupprepade s.k. övningsmoment, vilket i en del fall kaninnebära gräsklippning, förrådsarbete och arbete itelefonväxel. Utöver dem som inte får någon krigs-placering finns det grundutbildade som visserligen fåren krigsplacering, men knappast en som står i rimligproportion till den utbildning som man under pliktlagtvingats genomgå.Även här kan man alltså starkt ifrågasätta ompliktutredningens tankar om utbildning efter behovfaktiskt uppfylls.Det kan inte vara rimligt att statsmakterna använ-der pliktlag till utbildning som inte ens slutar i enkrigsplacering. En så allvarlig inskränkning i medbor-garnas vardagsliv måste motiveras med en utbildningsom är av hög kvalitet och ger en specifik uppgift ihändelse av krig eller kris.Jag anser att detta är en viktig fråga. Därför harjag motionerat i frågan. har i sittbetänkande, som behandlats , också yttrat sigöver min motion. Motionen har behandlats väl avutskottet så till vida att man i betänkandet säger förutsätter att regeringen, försvarsmakten , följer upp i vilken omfatt-ning som grundutbildningen leder till krigsplacering.Det är bra och nödvändigt. Men det är också nöd-vändigt att man har den principiella inställningen klarför sig när man diskuterar såväl mobiliserings- ochförplägnadsförband som de olika planer om att utbildadelar av utbildningsreserven som man har nämnt idebatten.När det gäller detta skall man enligt min uppfatt-ning inte påbörja större utbildningssatsningar av ut-bildningsreserven om det inte kan anses motiverat avkrigsorganisationens behov. Allmänt tal om vikten avatt alla deltar i försvaret eller att man därigenom un-derlättar rekryteringen till hemvärnet, tycker jag ärmindre lyckat i sammanhanget.Avslutningsvis vill jag säga att om vi i längdenskall kunna motivera att en allt mindre del av årskul-len av unga män tas ut till grundutbildning, måsteutbildningstiden upplevas som meningsfull och ratio-nell. Ineffektiv och meningslös utbildningstid är slö-seri med skattepengar och måste, både av bespa-ringsskäl och av ekonomiska skäl, tas bort urgrundutbildningen.Detta hade jag hoppats att utskottet skulle nämna isitt betänkande. Jag hoppas att det faktum att argu-mentationen uteblivit ur betänkandet inte har någonannan orsak än att det tas för självklart att så skallvara fallet. 101 ()Fru talman! Hoten och hotbilden har ju diskuteratsmycket i den här försvarsdebatten. Från miljöpartietssida har vi klart deklarerat att för oss är inte krigshotetdet största hotet.Mitt engagemang i politiken handlar i första handom miljöområdet. Jag ser här ett stort hot för framti-den.I budgetpropositionen kan man konstatera att detfinns ungefär tvåtusen definierade miljöskadade plat-ser här i landet. På vissa platser finns kemikalier somläcker och kommer ut i ett kretslopp och påverkarmänniskor. Detta är ett hot som måste tas på allvar.Vi anslår för att sanera dentypen av miljöskadade områden. På grund av detstatsfinansiella läget har regeringen valt att minskaanslaget . Det är betyd-ligt mindre än vad som egentligen skulle behöva an-slås; 20 miljarder är lågt räknat.En tidigare socialdemokratisk ledare, som tyvärrciteras mycket sällan här i kammaren numera, nämli-gen , har sagt att politik är att vilja. Politikär verkligen en fråga om vad man vill. Vad vill mansatsa på? Vad anser man vara angeläget? Vad tyckerman att pengar skall användas till?Mot bakgrund av det statsfinansiella läget föreslårregeringen vidare att ett anslag skall minskas med 30miljoner kronor; det gäller kalkning. En verksamhetsom tyvärr är nödvändig eftersom försurnings-problemet är lika stort nu som . Det är ett miljöhot som ocksåkommer att drabba människor. Försurade marker gerifrån sig metaller; de hamnar i brunnar och så små-ningom i små barn. Små barn tål inte metaller; alu-minium är ett exempel. Det är ett rejält hot.Mot bakgrund av det statsfinansiella läget föreslårregeringen minskning av ytterligare ett anslag med37,. Det gäller miljöforskningen.Genom miljöforskningen skall vi kunna ta fram under-lag för att fatta politiska beslut i de frågor som hand-lar om miljön. Om vi sparar på det området innebärdet ett rejält hot för framtiden.Vi i anser att det skall satsas storapengar på miljöforskningen.Vi vet t.ex. att en ny grupp miljögifter, s.k. hor-mongifter, är på väg. Det är exempelvis ftalater somfinns i plaster, DEHP som finns i PVC-plast osv.Dessa ämnen är oerhört obehagliga. De påminner istrukturen om hormoner och lurar kroppen. De hotarfaktiskt något så centralt som det manliga könsorga-net. Små pojkar utvecklas nämligen inte till fullgodamän eftersom dessa hormongifter påverkar hormon-systemet. De ser ut som det kvinnliga könshormonetöstrogen.Minskar vi pengarna till miljöforskningen, mins-kar vi också möjligheterna att reellt kunna balanseradet hot som ligger i att inte komma till rätta med mil-jöproblemen.Anf. 102 diskuterar försvarsutskottets betänkande. hanterar inte miljöfrågorna på det sät-tet.Anf. 103 ()Fru talman! Vi menar att när vi undersöker vilkaområden pengarna skall gå till måste vi ställa områdemot område. Vi måste fundera på om de 60 miljarder,som vi den här budgetperioden lägger på försvaret, ärrätt satsning i förhållande till att vi skär på andravitala områden som också har att göra med ettmänskligt försvar för framtiden.Vi menar att vi satsar fel. Vi satsar fel när vibinder upp pengar för militärt materiel. Vi måstekoppla ihop frågorna. De militära frågorna måstekopplas ihop med andra former av hot, nämligenmiljöhoten.Anf. 104 ()Fru talman! Jag antar att jag är den sista talarenoch vill därför ta tillfället i akt och säga att jag tyckeratt vi har haft en bred och bra försvarsdebatt. Det ärinte så ofta vi har försvarsdebatter.Många viktiga synpunkter har kommit fram, inteminst från , när det gäller synen på denhotbild som vi skall ta ställning till och som kommeratt ligga till grund för det försvarsbeslut som vi skallfatta nästa höst.Innan jag går in på området personalpolitik ochvärnpliktiga vill jag ta upp en del frågor som hartagits upp här i debatten.Först och främst vill jag påpeka att den summasom nämndes vad gällde budgeten, 60 miljarder perår, inte stämmer. De 60 miljarder som vi nu diskuterarför innevarande år omfattar pågrund av att budgetperioden har ändrats. En normalbudget skulle omfatta 40 miljarder. I detta samman-hang vill jag passa på att påpeka att mer än hälftenutgörs av kostnader för personal, värnpliktiga ochövningsverksamhet, ungefär en tredjedel för för-svarsmateriel och resten för byggnader och anlägg-ningar.Jag vill också påpeka att Försvaret är med ochsparar i den situation som vi nu befinner oss i. Försva-ret sparar fram nära 8 miljarder utöver debesparingar som kan komma att ingå i höstens för-svarsbeslut.Det militära försvaret är inte utbytbart mot socialverksamhet. Det är faktiskt av svenska fol-ket som vill att skall kunna försvara sig motett väpnat angrepp. De anser att det militära försvaretingår i det svenska trygghetssystemet. Jag tror att våruppfattning här i kammaren om försvarsfrågornastämmer ganska väl överens med den undersökningsom Styrelsen för psykologiskt försvar gör en gångper år, ur vilken jag har hämtat dessa siffror.På grund av att Försvaret befinner sig i en situa-tion som kräver stora förändringar lever personalenunder mycket osäkra förhållanden. harantalet yrkesofficerare minskat med 1 200 och antaletcivilanställda med 3 000. Det kommer att bli fler.Antalet anställda har anpassats till en minskad organi-sation.Nu pågår ett arbete i Försvarsdepartementet medden långsiktiga personalförsörjningen. Det är viktigtatt man tar hänsyn till hur personalen har det under devillkor som gäller. Det finns många problem när dett.ex. gäller att få en lämplig åldersfördelning i offi-cerskåren.Utskottet har uttryckt att reservofficerssystemet ärmycket viktigt, inte minst med tanke på att man vidbehov och inom rimlig tid skall kunna utöka krigsför-banden och höja deras krigsduglighet. Frågorna ompersonalförsörjningen kommer att bli mycket viktiga idet kommande försvarsbeslutet.Minskningen av civilanställda hänger mycketsamman med grundutbildningen för mobiliserings-och förplägnadsvärnpliktiga. tog påett så bra sätt upp frågan om den nya pliktlagen somträder i kraft , så jag hoppar över den. Menjag vill ändå säga att det pågår en utredning om mo-biliserings- och förplägnadsvärnpliktiga som skallvara färdig . Frågan om krigsplaceringkommer att tangeras i utredningen, så den frågan ärockså under beredning.Jag vill ta upp en viktig fråga om kvinnorna. I dennya pliktlagen kommer kvinnor att frivilligt kunnagenomgå en antagningsprövning för inskrivning förvärnplikt eller civilplikt. Den kvinna som skrivs inblir skyldig att fullgöra sin utbildning och även atttjänstgöra under förhöjd beredskap enligt precissamma villkor som gäller för de manliga värnpliktiga.Det lät på som om en annan bedömninggäller för kvinnorna. Men om de har anmält sitt in-tresse, blir de bedömda på samma grunder. De bliruttagna till en befattning. Om de inte blir uttagna tillutbildning kommer de, precis som männen, att place-ras i utbildningsreserven.Just nu går det ut en information till alla ungakvinnor, som fyller , om möjligheten att i ochmed den nya lagen göra totalförsvarsplikt. Vi kandärför inte i dagens läge säga hur stort intresset är.Ur jämställdhetssynpunkt hade det naturligtvisvarit mycket bättre om män och kvinnor kunde be-handlas precis lika, dvs. om vi hade haft sammapliktlag för båda könen. Men den nya pliktlagenkommer att ge bättre möjligheter att bedöma om detär lämpligt och möjligt att göra en ytterligare bredd-ning av underlaget för totalförsvaret. Det är väldigtviktigt att man får bort den enkönade miljön, somvärnplikten och Försvaret över huvud taget har varithittills.De unga kvinnor som har genomgått grundut-bildning och officersutbildning, vilket de också tidi-gare har kunnat göra, är inom Försvaret mycket godaföredömen för de kvinnor som kommer dit. De hartillfört den militära utbildningen mycket.I och med den nya lagen kommer möjligheten attgöra vapenfri tjänst att bli mycket vidare. Det innebäratt möjligheterna blir mycket större att genomföra denpå ett enkelt sätt, vilket borde minimera antalet total-vägrare. Det finns en utredning om straff och påfölj-der i detta sammanhang. I och med att det nu gesändrade förutsättningar är det viktigt att påföljden kanbli en annan. Men vi har inte velat föregå händelsernautan avvaktar utredningen.Förslaget om värntjänst innehåller mycket som ärbra, men det finns nu en ny pliktlag som vi först villutvärdera. Därför tar vi inte ställning till förslaget nu.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan och av-slag på reservationerna 36, 37 och 38.Anf. 105 () re-plikFru talman! Om jag sade något annat än att de 60miljarderna gällde budgetperioden, så ber jag omursäkt, för det var vad jag avsåg. De siffror som jagläste upp, som handlar om minskning av anslag tillmiljöområdet, gällde också budgetperioden, dvs. Så där är vi helt överens.Anf. 106 () replikFru talman! har gett en bra redo-görelse för vad man vill göra för insatser. Det fram-kom kanske inte att jag har upprepat den partimotionsom vi har väckt om en krisplaneringsgrupp för om-ställning av den militära industrin till civil industri.Har något svar på frågan om det ärnågot sådant förslag på gång i departementet?Anf. 107 () replikFru talman! Jag vet inte om jag uppfattade fråganrätt. I samband med den nya lagen kommer möjlighe-ten att göra civilplikt att diskuteras. Detta har intekommit i gång ännu, därför att det förslag som liggerinnebär att man skall använda sig av det antal som harbegärt vapenfri tjänst men att de kan fåandra uppgifter. Det har kommit fram mycket, bl.a. ifrågan om värntjänst, som skulle vara möjligt attanvända i just civilpliktsutbildningen.Anf. 108 () replikFru talman! Tack för svaret. Men möjligheten attgöra civil tjänst handlar ju om den militära delen.Jag tänker t.ex. på , där man går in medkrisgrupper på samma sätt som man har gjort inomden vanliga företagsamheten. Vi kan ju inte fortsättaatt ha en så stor försvarsindustri, som ju är mycketstörre än den man har i , och ,utan vi kommer att tvingas göra omställningar i in-dustrin. Finns det då några funderingar på någonkrisplaneringsgrupp eller liknande?Anf. 109 ()Fru talman! Det är alldeles riktigt att det är på detsättet. Utvecklingen går just i den riktning som EvaGoes här tar upp. Naturligtvis är företagen angelägnaom att själva kunna finna former för att lägga om denminskade verksamheten i den militära industrin. Ef-tersom möjligheterna till avsättning kommer att mins-ka, både inom och utanför , håller detta arbetepå att utvecklas, enligt vad jag har erfarit.Anf. 110 () replikFru talman! Det är många som delar tanken påkvinnors rätt till att delta på lika villkor i det militäraförsvaret. Men talade om en frivillig-het för kvinnor att göra militär försvarsplikt. Det ärbra och det är en förbättring, men det är här som detblir fel i synsättet, tycker jag. Rättigheter måste ocksåsammankopplas med skyldigheter. Annars cementerarman bara föreställningen om att män och kvinnortillhör olika världar och har olika uppgifter i samhäl-let. Det skall inte vara en frivillighet. Det måste varaen skyldighet.Anf. 111 () replikFru talman! Vi har alldeles fattat beslutom en ny pliktlag, som träder i kraft nu . Vihar inte kunnat gå ut med någon information, och viinte vet vad det kommer att resultera i när det gällerflickornas intresse. Men om alla flickor anmäler sig,löser sig det problem som tar upp. Omde inte gör det, tycker jag inte att vi skall vara såotåliga. Vi skall låta dem få chansen, precis som deflickor har fått som har kunnat genomgå en offi-cersutbildning i Försvaret.Vi borde kunna enas kring att vi skall titta på dettaoch se vad det finns för möjligheter för framtiden.Anf. 112 () replikFru talman! sade att vi skall se påresultatet längre fram, på vad Försvarsberedningenkommer fram till och att vi redan har fattat ett beslut.Men kompletteringspropositionen är ju ett exempel pånär vi går in och intervernerar med ändringar innanbesluten egentligen har trätt i kraft. Så det tycker jaginte är något skäl, speciellt inte från socialdemokra-terna.Att vi fattar beslut och ändrar oss är juvad vi är här för att göra.Anf. 113 () replikFru talman! Det ligger ett gediget arbete bakomden lagstiftning som har antagits och som träder ikraft . Jag tycker inte att man skall ha såbråttom att man inte kan se vad den nya lagstiftningenkan få för följder innan man utvärderar den och serom det behövs några förändringar. Det är väl ändå enrimlig ordning att arbeta på det sättet.Anf. 114 ()Fru talman! Det finns fortfarande en klar uppfatt-ning att hela skall försvaras. I det ekonomiskaläge som befinner sig i är det självklart attäven Försvaret måste bantas. Men frågan blir då hurdet svenska försvaret skall se ut och hur det skall varaorganisierat. I min motion om grundutbildningen vidKA 5 i har jag även ställt frågan omifall inte KA 5 skulle kunna utökas med luftvärn.Mellannorrland har en avgörande betydelse för hurSverige skall kunna försvara sig vid en invasion frånnorr, oavsett om den kommer från kusten eller fråndet norra inlandet. Hur skall förnödenheter och för-stärkningar kunna transporteras upp till övre Norr-land? Hur skall elförsörjningen till södra bibehållas? veka liv avgör om helalandet kan försvaras. Frågorna är många, och jagförutsätter att Försvarsberedningen tar ställning tilldessa och andra viktiga frågor. Det är därför av avgö-rande betydelse att grundutbildningen vid KA 5 inteläggs ner under 1997.Ett avgörande skäl är också att överväga fråganom hur marinen skall vara lokaliserad. KA 5 utbildarsoldater för att försvara kust. Rimligen bordedå marinen överväga om inte den utbildningenborde spridas med minst en enhet i varje hav. Därmedskulle också de hundra milen i norr få ett bibehålletskydd.Fru talman! I budgetpropositionen ägnas miljöfrå-gorna stort utrymme. Det tycker jag är väldigt bra.Men är det då inte rimligt att väga in dem när mandiskuterar den framtida utbildningen? Kan dengenomföras på nuvarande orter utan att miljönkränks? Är det inte rimligt, om man menar något medmiljöhänsyn, att man också väger in miljökonsekven-serna vid ett nytt försvarsbeslut? Att tillvarata de godaoch miljömässigt fördelaktiga utbildningsbetingelser-na i anses inte vara så väsentligt att beslu-tet om en avveckling av grundutbildningen kan prövasi Försvarsberedningen. Varför ägnar då regeringenmiljöfrågorna så stor plats? Min fråga blir också: Varstår , och i dessafrågor?Jag har vid ett flertal tillfällen ställt frågan om ifalldet inte är dags att förlägga utbildningen vid marinentill de förband som ekonomiskt och försvarsmässigtkan ge den bästa utbildningen, med andra ord att låtaförbanden lämna en offert. Frågan har prövats tidiga-re, men vissa förband har inte velat vara med ochofferera och därmed har inte heller ekonomin fåttspela någon roll för marinen.Nedläggningen av grundutbildningen vid KA 5enligt försvarsutskottets förslag innebär inte att storabesparingar kan göras innan Försvarsberedningen blirklar. I beslutet har inte vägts in vad som händer medpersonalen vid en nedläggning. Kan utbildningenverkställas fram till avvecklingen, eller tvingas manhyra in personal från andra förband? Så ärockså fallet när det gäller den civila personalen. Vilkafördyringar uppstår genom att KA 5 rycks ur sittsammanhang? Vilka försvarsmässiga övervägandenuteblir eftersom man inte väger in KA 5 i det slutligaförsvarsbeslutet.Fru talman! Dylika beslut i riksdag spä-der enbart på politikerföraktet. Utan grundliga över-väganden läggs utbildningen vid KA 5 ned. Jag be-tvivlar att man tar hänsyn till helheten när man intevågar lägga alla korten på bordet och fatta det totalaförsvarsbeslutet i ett sammanhang.Fru talman! skrivning om KA 5 för-ordar man en nedläggning som man i kom-mande försvarsbeslut skall överväga användningen avutbildningsresurserna i form av övningsområden ochanläggningar.Hur skall detta gå till? Vilken personal stannarkvar och väntar på att regeringen och marinledningenkommer förbi och spikar igen förläggningar och öv-ningsutrymmen? Ingen klok människa sitter och vän-tar på att bli arbetslös. Man gör ju allt för att hitta ettnytt jobb eller för att flytta från orten. Jag håller medKarin Wegestål om att personalen far illa, och fråganär hur illa man tänker tvinga dem att fara.I reservation 21 redovisas, förutom det jag harframfört, att KA 5 är landets enda utbildnings-anstalt som kan bedriva vinterutbildning. Där redovi-sas också att förbandet utgör en resurs i det fredstidasjöräddningsarbetet. Tilläggas kan att miljöarbetet tillsjöss efter också behöver förbandetsresurser. Att i det läget låta bli att pröva frågan ikommande försvarsbeslut är egendomligt, för att intesäga oförsvarbart.Fru talman! Med detta instämmer jag med reser-vanterna i reservation 21.Anf. 115 () replikFru talman! frågar vad Miljöpartiethar sagt när det gäller KA 5. Han vet mycket väl attMiljöpartiet har väckt en motion till om attbilda två miljövärnsregementen i fram till1998. Han vet att jag har föreslagit i en motion att ettav dessa regementen, ett marint sådant, skulle kunnaförläggas till KA 5 i , därför att det liggerväldigt bra till.Jag undrar vad skall göra för att kun-na påverka Försvarsberedningen, dit frågan om miljö-värnsregementena har hänförts, när man som Folk-partiet gör, hoppar av? Hur skall man då kunna på-verka framtiden och satsa på miljövärnsregementen?Anf. 116 () replikFru talman! Låt mig bara konstatera att Miljöpar-tiet inte står bakom den reservation, där man vill attFörsvarsberedningen skall se på den här frågan.Anf. 117 () replikFru talman! vet mycket väl att vitycker att detta är ett krampaktigt sätt att hålla sigkvar vid den militära delen. Vi vill överföra militärkompetens och kunnande till civil användning.Vi har visat på en vision av vad den här jordenkräver av oss människor, och det är inte ett ökat för-svar. Det finns andra hot, ett utvidgat hot och ett mil-jöhot. Det finns också orättvisor i världen och fattig-dom som vi skall bekämpa, och därmed minskar viockså krigsriskerna.Anf. 118 ()Fru talman! Försvarsministern höll för ett partimmar sedan en lovsång till den demokratiska debat-ten.