prot · GJ0927 · 1995-11-22 00:00:00 — Vad vi kan konstatera är mycket riktigt att enförskräckande stor del av de som sitter i fängelseåterfaller i brott.Samtidigt skall vi komma ihåg vad den allmänhetoch de politiker anser som debatterar och kommermed förslag när det gäller aktuella skeenden i samhäl-let, t.ex. kvinnomisshandel, rattfylleri och barnporno-grafi. I de fallen ropas det på just fängelsestraff. Manropar inte efter att det skall sättas en fotboja, någotelektroniskt, på dessa marodörer. Då kommer fängel-sestraffet ständigt fram som den enda verksamma ochvettiga metoden. Det är en uppfattning.Anf. 68 () replikFru talman! Vad som finns av undersökningar ären utvärdering av samhällstjänsten. När det gällersamhällstjänst har återfallsfrekvensen inte visat sigvara högre än vid fängelsestraff. Vi vet också att detär billigare med samhällstjänst än med fängelse. Vihar alltså ett system som vi kan använda i stället förfängelse som är billigare och som inte är sämre. Dentotala bilden måste då bli att samhällstjänst är bättreför samhället.Dessutom håller sig de dömda personerna utanförden kriminella atmosfär som finns på fängelserna.Fängelse brukar oftast benämnas som högskolan ibrott.Möjligheten att använda fängelse för den typ avbrott, t.ex. rattfylleri, som nämnerberor på vad man menar med fängelse. För mig ären elboja fängelse i hemmet. Där finns ocksåpåverkansprogram. Det är möjligt att påverka såatt man t.ex. kan bli av med sitt missbruk. Likasåkan man påverkas att förstå varför man harmisshandlat någon annan. Det finns olika former.Det är där frivårdens uppgifter kommer in och ärså viktiga.Anf. 69 ()Fru talman! revisorer har, som ni vet,granskat den svenska kriminalvården på förslag av ossi justitieutskott. Den granskningen omfat-tar såväl kriminalvård i anstalt som frivård, men manhar haft tyngdpunkten på just kriminalvård i frihet.Riksdagens revisorer föreslår att ett utredningsarbetebör inledas som syftar till regler som gör det möjligtatt minska användningen av korta fängelsestraff ochtill att åtgärder vidtas för att förbättra innehållet ifrivården.Straffsystemkommittén kom, som bekant, med sittbetänkande . Där slås ocksåfast att minskad användning av fängelsestraff är ettviktigt mål.Eftersom det nämndes att det finns en reservationfrån vill jag passa på att säga att det gälleratt också komma ihåg hur omfattande innehållet ireservationen är, vad den innehåller - om det gällerhela utredningen eller en viss del.Straffsystemkommittén säger bl.a. att fängelse ärett straff som allmänt sett har negativa effekter för densom drabbas av det. Inlåsning av den dömde sägsinnebära isolering. Den dömde blir anstaltsanpassad.Många gånger får de här personerna väldigt svårt attåtergå till ett normalt samhällsliv. Dessutom skall vikomma ihåg att det här samhällsekonomiskt är enmycket dyr form.Fängelse används av allmänpreventiva skäl och avinkapaciteringsskäl, som man säger. Men det finnsinga belägg för att fängelse generellt sett skulle habättre allmänpreventiva verkningar än andra straff.Undersökningsresultat visar också att inkapaciterings-effekterna av fängelse faktiskt är ganska blygsammaoch att det krävs en avsevärd ökning av fängelsean-vändningen för att nå annat än marginella resultat.Vi skall också komma ihåg att för att frivårdenskall upplevas som verkningsfull måste innehållet iden avsevärt ökas. Övervakningen måste också upp-levas som mera påtaglig än som är fallet. Dess-utom måste mycket större aktivitet krävas från klien-tens sida.Med en utbyggd frivård tas faktiskt frivårdens på-verksansmöjligheter mycket bättre till vara. Frivårdenkommer då också för allmänheten att framstå sombetydligt mera krävande. Också det är oerhört viktigt.Rätt utformade, icke frihetsberövande påföljder kannämligen ha en starkare rehabiliteringseffekt än fäng-elsestraff och lika stora avskräckningseffek-ter.En majoritet i utskottet menar att det fortsatta re-formarbetet på straffrättens område bör ses på det sättsom inte bara revisorer utan också och har före-slagit.Vi i tycker att det här till största delenär bra. Därför yrkar också vi i liberalernabifall till hemställan i betänkandet.Anf. 70 ()Fru talman! Tyvärr har debatten mycketkommit att handla om formaliteter och om hur manskall behandla revisorernas rapport. Debatten hardärmed inte så mycket handlat om innehållet. Där-emot har debatten kommit att handla om ett utred-ningsarbete vid sidan av. De flesta som lyssnar ochsom finns med här har inte möjlighet att ha sammainsyn.Vad som inte berörts i debatten och som jag tyck-er är en av de viktigare sakerna i riksdagsrevisorernasrapport är att man har kunnat konstatera att trots attstatsmakterna ofta upprepar uttalanden om frivårdensbetydelse inom kriminalvården har frivården inte fåttdet genomslag i konkreta beslut och i den praktiskagärningen som kunde förväntas.Flera har i denna talarstol uttalat att detta varit eninriktning som utskottet haft. Det har varitsignaler om att minska de korta fängelsestraffen, ökafrivårdens betydelse och öka insatserna och det somkrävs från frivården. Vad riksdagsrevisorerna ocksåhar kunnat konstatera vid sin granskning är att detsom jag här nämnt inte har skett. Det har inte fåttgenomslag ute i verkligheten.Vidare konstateras det att inom den slutna krimi-nalvården är fängelse först och främst en fråga omförvaring i humana former; detta trots att det frånKriminalvårdsstyrelsen och även politiskt har uttalatsvilken inriktning det skall vara. Det finns en hel kata-log med olika behandlingsaktiviteter. Trots att man påvissa anstalter jobbar hårt med attitydpåverkan hardetta inte fått det genomslag ute i kriminalvården somvi politiker förväntat oss. Det vore en viktig fråga attdiskutera nu när riksdagsrevisorerna kommer med sinrapport, vilken också handlar om hur de politiskabeslut förvaltas som vi fattar. Hur förvaltas de ute iverkligheten? Vilka förändringar sker?Det är glädjande att det också finns en utredningsom sett över systemet. Vi kommer att få straffpåfölj-der som ställer större krav på frivården och på inne-hållet. har det här i denna talarstol sagts attallmänheten också måste ha ett förtroende för frivår-den. Det skall även ställas högre krav på klienten.Men precis lika viktigt är det att vända på detta: Detär viktigt att klienten också får den hjälp och det stödsom behövs för att han eller hon skall kunna ändra påsitt liv och för att kunna bryta en kriminell bana. Detbehövs ett aktivt arbete från frivården.En annan viktig sak i riksdagsrevisorernas rapportsom också finns med i justitieutskottets betänkande ärde stora bristerna när klienter kommer ut från fängel-serna - det gäller vid villkorlig frigivning. satsasotroligt litet resurser på de klienter som kommer utfrån fängelserna - klienter som skall ha övervakningoch som behöver hjälp för att komma i gång med ettnytt liv. Alldeles för många av dem som släppsfrån våra fängelser får faktiskt klara sig mer ellermindre på egen hand. En viktig bit i revisorernasrapport gäller alltså en ökning här och att visa på denviktiga uppgift som har närdet gäller att se till att denna verksamhet fungerar.Ingbritt Irhammar sade att även om utskottet stäl-ler sig bakom riksdagsrevisorernas förslag kan vi intestå här i talarstolen och säga att vi kan tillföra frivår-den mera medel. En av de saker som gör att jag tyckerkänns viktigt att man skall ansluta sig till riksdagsre-visorernas förslag är att det när det gäller en minsk-ning av antalet fängelsestraff och ett frigörande avresurser inom anstaltsvården är väsentligt att de härresurserna används till att utöka frivårdens möjlighe-ter att arbeta.För mig är det en självklarhet att det här, särskiltsom utskottet ställer sig bakom , får betydelse i det framtida budgetarbetet.Med detta yrkar jag bifall till riksdagsrevisorernasrapport och till hemställan i justitieutskottets betän-kande nr 2.Anf. 71 () replikFru talman! Får jag i all vänlighet beröra något avdet som tog upp. Vad hon sade föranle-der nämligen följande erinringar från min sida.Det hände en hel del under förra regeringsperio-den; i positiv bemärkelse. togordentligt tag i planeringen av behandlingsprogram.Jag kan vittna om det inifrån styrelsen.Vidare har vi ordnat att samhällstjänsten somstrafform blir allmän över hela landet. Den elektro-niska övervakningen med fotboja - vilken omfattas avalla partier och, såvitt jag vet, ledamöter - kom i gångunder den borgerliga regeringsperioden. Vi har ocksåsett till att frivården fått ökade resurser.Eftersom jag företräder Moderata samlingspartietvill jag naturligtvis säga att vi motsätter oss sådananedskärningar av anslagen som går ut över t.ex. fri-vården och, framför allt, behandlingsprogrammen ikriminalvården.Anf. 72 () replikFru talman! Ja, det stämmer! Det har skett en heldel förändringar och en del förslag har genomförtsunder . Även om det har satsats påfrivård och även om det har genomförts försök ochsamhällstjänst, elbojor etc. har införts är det långtkvar, påpekar även riksdagsrevisorerna. Fortfarandeär det ett stort glapp när det gäller det som statsmak-ten säger, att frivården skall kunna utvecklas.Därför är det mycket viktigt att riksdagsrevisorer-nas rapport tas på allvar och att man verkligen fullföl-jer de politiska riktlinjer som man säger sig ge. Dethär skall fullföljas hela vägen.Anf. 73 () replikFru talman! Jag instämmer helt med att det är långt kvar såväl inom kriminalvården islutna anstaler - och för den delen också i frivården -som inom ramen för det område där vi skaffat osssådana erfarenheter att vi vet vad som rimligen börgöras. Men det är inte samma sak som att springa iväg med nya modeller på temat Släpp fångarne loss!Anf. 74 () replikFru talman! Det är skönt att ochjag kan vara överens på en del punkter. Däremotställer sig, tyvärr, inte i samma ut-sträckning bakom detta med en minskning av de kortafängelsestraffen. Litet skämtsamt säger där: Släpp fångarne loss!Jag tror emellertid att vi är överens om många bi-tar när det gäller att minska antalet fängelsestraff. Enav de viktiga bitarna i revisorernas rapport och en avde viktigaste politiska frågorna när det gäller krimi-nalvården är att se till att få så få människor sommöjligt i fängelse. I stället skall vi utveckla alternati-ven.All forskning visar att fängelsestraffet i sig ocksåhar en skadlig inverkan på den enskilda individen. Pålång sikt är det just de frågorna som vi politiskt måsteta. Om det nu handlar om att "släppa fångarne loss"så gäller det att släppa fångarna loss från fängelserna.Vi måste i stället ge detta ett annat innehåll. Dethandlar inte om att släppa allting helt fritt, utan dethandlar om att hitta alternativa metoder som leder tillatt tillvaron kan förändras för dessa människor. På detsättet kan brottsligheten minska i framtiden.Anf. 75 () replikFru talman! betonar att jag framförtatt jag inte kan stå här och lova ökade resurser tillfrivården . Det kan jag inte. Däremot kanjag hålla med om att i och med att det är så mångapartier som instämmer i revisorernas förslag är det enstark inriktning - det är också önskemålet från vårsida - att frivården behöver resurser för att kunnaklara sin viktiga uppgift. Det behövs ett förbättratinnehåll beträffande möjligheterna att påverka klien-terna för att påföljden skall vara trovärdig.Det behövs också en förbättrad strukturerad över-vakning, vilket även framgår av revisorernas förslag. Iförsta hand påpekar revisorerna att frivården börlägga ökade resurser på att genast vid frigivningen tahand om klienter som skall stå under övervakning ochpå att ge dem den hjälp som de behöver under denförsta tiden. Det sägs ingenting om hur man får tag ide här resurserna eller om det skall ske en omfördel-ning.Ett annat förslag handlar om att samarbetet mellanfrivård och anstalt kan bli bättre. Men det kan skeutan att ytterligare resurser tillförs. Själv ser jag ettbehov av att frivården får resurser. Ett sådant förslaghar lagts i fråga om straffsystemet. Man tycker att viskall kunna inleda försök med det s.k. back door-systemet, dvs. att slussa ut intagna i livet utanför an-stalten. Det krävs alltså ordentliga resurser till frivår-den.Jag står fast vid vad jag sagt. Jag kan allt-så inte lova något, men inriktningen måste varaatt inse att frivården behöver resurser.Anf. 76 () replikFru talman! Jag förstår att i daginte kan stå här i talarstolen och lova något. Menställer man sig bakom det här får det konsekvenserockså när det gäller budgeten.Vad riksdagsrevisorerna också pekar på är att lo-kalanstalterna kommer att användas mycket mindreom vi tar bort de korta fängelsestraffen. Då är detoerhört viktigt att inte se detta som ett sätt att sparapengar. I stället är det oerhört viktigt att pengarnaomfördelas till frivården. Det är ju där som de männi-skor hamnar som skulle ha haft korta fängelsestraff.Därför känns det positivt att det är så många somstår bakom förslagen här. Den här omfördelningenoch de här resurserna kommer säkert att tillskapas närvi sedan i praktiken skall genomföra förslagen.Anf. 77 () replikFru talman! För tydlighetens skull vill jag bara sä-ga att och jag tycks vara överens om attdet krävs en omfördelning av resurserna vid minskadefängelsestraff.Anf. 78 (mp)Fru talman! Förra gången revisorerlämnade en rapport till justitieutskottet gällde detekonomiska brott. Trots att utskottsmajoriteten tyckteatt rapporten innehöll bra förslag till åtgärder avstyrk-tes riksdagsrevisorernas skrivelse. Att avstyrka revi-sorernas förslag var kutym, sades det. Jag tycker attdet var synnerligen olämpligt. Det var en skymf motRiksdagens revisorers arbete.Hur bra förslagen än var och hur genomgripandeanalyser av problemen som än gjordes skulle riksda-gen ändå förkasta förslagen. Därför är det med till-fredsställelse som jag noterar att reviso-rers förslag angående den svenska kriminalvårdendenna gång tillstyrkts av utskottsmajoriteten.Göthe sade att det var en historisk hän-delse, ett trendbrott som inte tidigare skett. Men hanvar inte glad. I stället var han upprörd, eftersom ettgammalt mönster hade brutits. Det är inte lätt när manär konservativ.Jag tycker att det är en seger för förnuftet och överprincipen Så har vi alltid gjort.Riksdagens revisorer har alltså granskat densvenska kriminalvården efter förslag från justitieut-skottet. Genom att såväl frivård som kriminalvård ianstalt studerats har revisorerna även diskuteratstraffsystemet som helhet. Efter dessa studier samtefter det att man tagit del av forskningsresultat röran-de rättsväsendets effekter föreslår revisorerna bl.a. enminskad användning av kortare fängelsestraff samt attsamhällstjänst skall utgöra en självständig påföljd istraffsystemet. Dessa förslag stämmer precis överensmed vad föreslagit i sitt be-tänkande Ett reformerat straffsystem, som nyligenöverlämnats till säger också att innehållet i frivårdenbör ökas väsentligt samt att övervakningen måste blimer påtaglig än vad den är med störreaktivitet från klientens sida.Så har även sagt i sin gransk-ning av frivården. har tagithänsyn även till denna punkt och fastställt att påver-kansprogram samt aktivitet från klientens sida skallingå i frivården.Revisiorerna påpekar att ökade resurser för ome-delbart omhändertagande av klienter vid villkorligfrigivning måste ges. Frivården bör bistå med denhjälp klienten behöver i frihet.Miljöpartiet tycker att alla dessa förslag är mycketbra, och det är viktigt att de nu verkligen genomförs.Frivårdens uppföljningsverksamhet och arbetsru-tiner måste också utvärderas. Det behövs resurser föratt försöka mäta de insatser som företagits - det ärnämligen väldigt svårt - så att man kan se vilka somleder längst.Den enda punkt som inte har diskuterats färdigtännu är hur de eventuellt överblivna lokalanstalternaskall användas . I betänkandet finns förslagpå flera alternativ. stöder förslaget om endifferentiering av de intagna efter deras behov ochmotivation, så att de intagna får adekvat hjälp med deproblem som kanske är en av orsakerna till att deintagna har så svårt att anpassa sig i samhället.Ett annat förslag, som inte nämnts, är att överföraanstalter till frivården för att använda dessa till dag-centraler för den ökade programverksamheten inomfrivården. Men först måste vi avvakta och se hur detblir när förslag blir omsatta iverkligheten - det sker - och hur mångaanstalter som då blir över.Enligt det framlagda förslaget måste klienterna närdet gäller både samhällstjänst och elektronisk över-vakning ge sitt samtycke till att ingå i dessa straffsys-tem. Alla kanske inte ger sitt samtycke. Därför är detsvårt att komma med en prognos.Det är intressant att konstatera att de granskandeorgan som har gjort en översyn - reviso-rer och , vilket gjort en analys avfrivården - och majoriteten av de politiska partiernaär överens om den kommande inriktningen. Jag hop-pas verkligen att denna samsyn leder till att en brakriminalvård förverkligas. Jag hoppas också att fri-vården får resurser när det gäller personal och pengarså att förslagen kan leda till bra verksamhet, till attallmänhetens förtroende stärks och förhoppningsvistill att färre återfaller i kriminalitet.Det handlar inte alls om att som säga: "Släpp fångarne loss".Merparten av dem som sitter i fängelse ,nämligen , sitter bara korta tider . Detär som sitter i fängelse . Denhär korta tiden betyder inte detsamma som att säga:"Släpp fångarne loss". De släpps ju ändå efter enganska . Får vi då andra metoder som kaninverka på deras liv och som kanske kan få dem attleva annorlunda är det ett stort ingripande.Jag hade önskat att kunde ha fört enmer saklig debatt om vad det är i betänkandet sominte är bra, så att vi hade kunnat diskutera det här idag.Riksdagens revisorer har även granskat den senas-te forskningen om vad som är bra och vad som ärdåligt. Det är väldigt svårt att komma fram till någon-ting, men de har verkligen försökt sätta sig in i deproblemen också.Jag yrkar bifall till hemställan i betänkandet.Anf. 79 () replikFru talman! Det var först när kommed någon form av kritisk recension vad gäller mittsätt att föra debatt som jag begärde ordet. Annarshade jag avstått.Vi försöker ju undvika att recensera varandra. Låtmig bara konstatera att inte är nöjdmed mitt sätt att föra debatt. Men jag får leva vidaremed det.När det gäller detta med "släpp fångarne loss" villjag göra ett kort konstaterande.Skriften talar. Jag menar inte i första hand riks-dagsrevisorernas skrivelse utan framför allt den för-längning i form av konkreta ställningstaganden somgörs av majoriteten i . Principenär att det som är fängelsestraff upp till ett årskall förvandlas till något annat. Jag sammanfattar nuoch skall inte gå in på detaljer, men vi kommer gans-ka nära den gamla klassiska filmtiteln. Filmen var juriktigt trevlig, men det är inte säkert att det blir såtrevligt med många brottslingar. Jag nämnde någrakategorier för vilka allmänheten och flera av ledamö-terna här bokstavligen ropar på fängelse.Anf. 80 (mp) replikFru talman! Det var väl ganska starkt att ta i med"recension". Det var väl inte det jag gjorde. Jag kon-staterade bara att i sitt anförande meruppehöll sig vid den formella diskussionen än vid densakliga.Det hade varit intressant att höra mer om det härmed fängelsestraffen i huvudanförandet.Göthe glömmer bort att både samhäll-stjänst och elektronisk övervakning är villkorade såatt det alltid kommer att anges en fängelsedom också.Om klienten inte samtycker - det har visat sig i utvär-deringen att det finns de som tycker att det är svårareatt ta dessa straff än att gå in i anstalt - och om klien-ten missköter sig blir det fängelsestraff.Det är alltså inte så som vill påski-na, att man på något sätt är slapp. Det här får mycketlångtgående konsekvenser för klienten genom olikaprogram och när det gäller sättet att sköta sig. Dess-utom är det så att om inte dessa villkor uppfylls blirdet fängelsestraff.Anf. 81 () replikFru talman! Jag ber att få hänvisa tilldet som bokstavligen är skriften på väggen - dvs.betänkandet och förslagen från Straffsystemkommit-tén, som tydligen anammas av alla här. Det framgårav majoritetens bild i utredningskommittén att dettahot vilar över det svenska samhället.Jag vill konstatera att här föreligger ett annat syn-sätt än det som är den allmänna rättsuppfattningenoch som vi moderater gärna ansluter oss till.Anf. 82 (mp) replikHerr talman! Vad gäller den allmänna rättssynenhar man inte någon åsikt om de nya påföljder somföreslås av . elektronisk övervakning, fanns ju inte tidigare idet svenska straffsystemet. Eftersom det är en nypåföljd kan vi inte prata i de termerna ännu.Vi har haft försöksverksamhet som har utfallitmycket positivt. Vi får se tiden an och utvärdera dettanär försöksverksamhet har skett i hela landet. GötheKnutsons resonemang gäller alltså inte. Får vi bådepengar och resurser tror jag att detta blir väldigt bra isinom tid.Anf. 83 ()Herr talman! Vi kristdemokrater ställer oss bakomdet här betänkandet och tycker allmänt sett att reviso-rernas förslag är bra. Jag tycker alltså inte att det i ochför sig finns någon anledning att begära ordet i densaken.Däremot kan jag inte låta bli att ha en del funde-ringar kring sätt att arbeta. Det blev ju ettväldigt liv förra gången riksdagsrevisorernas förslagbeträffande åtgärder mot den ekonomiska brottslighe-ten avslogs. Också den här gången har vi haft en de-batt om vad som är den egentliga innebörden i det vihåller på med.Möjligen är det i grund och botten så att riksdagenär ett lagstiftande organ. Vi skall ta ställning till lag-stiftningsförslag. Det här är inget lagstiftningsförslagutan ett policydokument. Man kan fundera över omriksdagen skall hålla på med detta. Jag tycker attdagens debatt visar att det är olyckligt. Man har interiktigt funnit formen för hur man skall arbeta i det härhänseendet. Det kan inte vara så att man skall stå häroch debattera saker som eventuellt skall ske. Vi kaninte hålla på med allmän policyinriktning när det ju ärlagförslag vi skall ta ställning till.Riksdagens revisorers arbete är självfallet utom-ordentligt vällovligt, men det kan inte få ta över dettraditionella sätt som vi stiftar lagar på i det här lan-det. Denna konflikt har blivit blottlagd i dagens de-batt.Därför tycker jag, precis som inne på, att det finns all anledning för oss att iandra sammanhang fundera på i vilka former vi skalljobba. Det får inte bli en sådan här tvådimensionelldiskussion varje gång revisorer kommermed ett förslag. Det kan inte vara bra. Jag tyckeralltså att det är vällovligt, och det tror jag även attandra talare har varit inne på, att vi måste kommaförbi det här blindskäret.Anf. 84 ()Herr talman! Jag har inte begärt ordet för att onö-digtvis förlänga debatten. Jag tycker dock att detutifrån mina värderingar finns anledning att ha någrakommentarer omkring vad som har sagts.Bl.a. har direktiven till Straffsystemkommitténdiskuterats. Låt mig börja med att säga att vi inomsocialdemokratin deklarerat att fängelser inte kanundvaras. Jag skall citera ur direktiven så hederligtdet nu går på denna korta tid. Bl.a. står det att det närdet gäller fängelser finns "en beaktansvärd risk förskadeverkningar framför allt för dem som döms tilllånga fängelsestraff. bidrar fängelsepåfölj-den effektivt till samhällsskyddet då det gäller åter-fallsbenägna grova våldsbrottslingar. Utgångspunktenbör vara att begränsa användningen av fängelsestrafftill sådana fall där det framstår som särskilt påkallat. "Litet längre ner i direktiven står det: "Även omfängelse inte kan undvaras som ett centralt inslag istraffsystemet är det viktigt att vi söker utveckla andrapåföljdsalternativ. Förutom tidigare nämnda effekterär fängelse en mycket resurskrävande påföljd. Detfinns således flera skäl till att begränsa användningenav fängelse. "Jag menar att har följt des-sa direktiv.