prot · GJ0931 · 1995-12-05 00:00:00 — Där-för har jag talat igenom saken med Kommun- ochLandstingsförbunden och fått ett mycket positivtgensvar , och jag tror att vi snart har en lösningpå den här frågan.Anf. 80 BO ()Fru talman! talar om ett skall motskattehöjningar. Det är ju inget självändamål. Denkritik som jag och andra riktar mot höga skatter ochmot höjda skatter beror naturligtvis på att det får ef-fekter som i sig är negativa. Inte ens ett moderat skulle bli ett skatteparadis, även om vi då skullekunna ha sådana skatter att medborgarna har en chansatt få ett ökat självstyre. Det är nämligen intressantinte bara för de politiker som sitter i kommunerna attha ett självstyre. Det intressanta är att människornafår större möjlighet till ett eget självstyre samtidigtsom vi har ett vettigt underbyggt socialt skyddsnät.Det vore emellertid konstigt om vi inte fick enkraftig tillväxt i ekonomin i ett läge då vi får en över-driven krondepreciering, då vi får en produktivitets-förbättring som ytterligare ökar konkurrenskraftenoch dessutom arbetsgivaravgiftssänkningar som Gö-ran och jag var överens om.Det som händer nu är ju att tillväxten sjunker ochatt arbetslösheten ligger kvar på en hög nivå. Dettaorsakas ju av skattehöjningarna. Är finansministernverkligen nöjd med den stora arbetslösheten?Anf. 81 Finansminister ()Fru talman! kunde också ha lagt tillatt det inte är konstigt att vi får en uppgång i tillväxtennu efter de miserabla år som vi har bakom oss, då BoLundgren fick pröva sitt recept på skattesänkningarsom den enda vägen. Då rasade ju tillväxten till nega-tiva tal. Det var en historiskt dålig utveckling förSverige.Vad det nu handlar om är att se till att vi får en så-dan ordning på de offentliga finanserna att vi kan gestabila spelregler för dem som finns i kommuner ochlandsting, ett handslag som de vet att de kan lita påoch en framförhållning när det gäller beslutsfattandetsom gör att de faktiskt orkar avstå från skattehöjning-ar. Det är den utvecklingen som vi nu har inom räck-håll - stabila spelregler för kommuner och landsting,inga ytterligare skattehöjningar, men å andra sidan,från statens sida, en ekonomisk politik som pressartillbaka räntorna, stärker kronan och ökar sysselsätt-ningen. Det är ju detta som vi nu har av misskötsel, . Med en sådanutveckling kan man i och för sig var till freds. Menjag är självklart ännu inte nöjd.Anf. 82 BO ()Fru talman! Det gläder mig naturligtvis att fi-nansministern inte är nöjd med en så hög arbetslöshetsom tyvärr håller på att permanentas under hans an-svar, vilket inte är speciellt trevligt.Den uppgång som vi nu ser och som inleddes påhösten 1993 kan ju knappast vara ett resultat av GöranPerssons insats. Och hur gärna han än vill skylla fi-nanskris och bristande tillväxt på , AnneWibble och mig, får han ändå ta på sig sin del avansvaret för att den spekulationsekonomi som vi hadedrev in i krisen.Göran stora misstag nu är inte att han såsmåningom har insett att statsfinanserna behövdesaneras. Det är rätt, och det är bra. Han ligger i volymmed vad vi hade tänkt genomföra. Men han gör detmed fel medel. Han säger själv att kommunala skatte-höjningar är skadliga för samhällsekonomin. Då är välhans egna inkomstskattehöjningar - egenavgifter ochsjukförsäkringsavgifter - också skadliga? Det borde istället ha gjorts besparingar på utgifterna. Då hade visamtidigt kunnat sanera statsfinanserna, skapat till-växtkraft och eliminerat massarbetslösheten. Vadtänker göra åt de kommunala skatte-höjningarna?Anf. 83 Finansminister ()Fru talman! Jag skall inte strö salt i de lund-grenska såren. Men när läser protokolletfrån den här debatten tycker jag att han skall studeraden mening där han själv säger: den sanering som vihade tänkt genomföra. Möjligen hade ni tänkt göranågot, men ni gjorde ingenting. Tillkortakommandetär av en sådan omfattning att ni lämnar efter er ettsönderkört offentligt ekonomiskt system som vi nusanerar. är vi på väg åt rätt håll. Staten har ordningpå sina finanser, och kommunerna kommer att klaraatt hålla skattenivån, det är jag övertygad om. Men dethar skett efter en insats då svenska folket har fåttuppleva såväl besparingar som skattehöjningar somhar varit något så när rättvist fördelade. återstår attåtergå till full sysselsättning. Den uppgiften skall viockså klara.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1995/96:136 om ekologiskproduktionAnf. 84 Jordbruksminister ()Fru talman! har frågat mig vilka ini-tiativ jag tänker ta för att möjliggöra en vidgad an-vändning av medlen för ekologisk produktion.Sverige har utformat ett miljöstödsprogram inomramen för EG:s rådsförordning om produktionsmeto-der inom jordbruket som är förenliga med miljö-skydds- och naturvårdskraven. Programmet består avtre delar där ett av delprogrammens syften är attfrämja ekologisk produktion. För /96,som avser två utbetalningstillfällen, avsätts drygt 400miljoner kronor till arealersättning för ekologisk od-ling och till utbildning, informa-tion och demonstrationsprojekt.Enligt EG-förordningen skall medlen användas föratt sprida information om t.ex. produktionsmetodersom syftar till ett mer mijövänligt jordbruk. Det ärnaturligt att information kommer att riktas till framförallt lantbrukare som är intresserade av ekologisk pro-duktion eller som bedriver denna produktion. Medlenkan inte användas för andra åtgärder än sådana somomfattas av förordningens bestämmelser.Regeringen har gett iuppdrag att utarbeta en aktionsplan för den ekologisktodlade arealen i i syfte att nå målsättningenatt av landets åkerareal bör vara ekologisktodlad . I uppdraget, som skall redovisas senastden , ingår att definiera problemområdenoch hinder för att nå tioprocentsmålet och att bedömavilka insatser och åtgärder som behöver vidtas. Beho-vet av informations-, utbildnings- och rådgivningsin-satser riktade till såväl producenter som konsumentersamt behov av försöks- och utvecklingsverksamhet ärområden som också skall belysas.Anf. 85 ()Fru talman! Jag skall börja med att tacka jord-bruksministern för svaret. Vi är naturligtvis överensom tioprocentsmålet och att det är positivt att detfinns mer resurser till ekologisk pro-duktion. Men det är också brist på ekologiska produk-ter i , mycket kanske beroende på att de eko-logiska produkterna i och i i störreutsträckning än i övriga säljs via den vanligalivsmedelshandeln. Det är därför som jag har ställtden här frågan.Jag har hört från dem som arbetar med ekologiskodling och ekologisk produktion att användningsom-rådet för dessa medlen är snävare än de harvarit och att dessa medel kan användas bara för in-formation till lantbrukare och inte till andra aktörer ikedjan mellan lantbrukare och konsumenter, t.ex. tillsådana som arbetar med förädlingsslakterier. Därfinns det en propp, och det fungerar sämre i dessa led.Man kan inte heller använda pengarna till forskningoch utveckling.Skall jag tolka svaret som att det med gällandeförordningar inte är möjligt med en vidare använd-ning?Anf. 86 Jordbruksminister ()Fru talman! Man får använda pengarna i enlighetmed förordningen. Enligt förordningen går det inte attanvända pengarna på det sätt som harföreslagit. Det blir i så fall något som man får se övernär översynen skall göras . Dåskall uppdraget från vara klart ochäven denna fråga belysas.När det gäller konsument- och miljögrupper har viavsatt andra pengar som skall kunna gå till informa-tion till dessa grupper. Det är pengar ur anslaget G 8,Konsument- och marknadsföringsåtgärder inom livs-medelsområdet. De krav som KRAV har framställt pådetta område har tillgodosetts.Anf. 87 ()Fru talman! Det är positivt att det är på det sättet.Jag vill också ställa en kompletteringsfråga med an-ledning av uppdraget och aktionsplanen. Om mankommer fram till att det behövs mer pengar för in-formation, utbildning och rådgivning för andra änlantbrukare, kommer det då att finnas möjligheter attgenomföra det, eller kommer att sättakäppar i hjulet?Anf. 88 Jordbruksminister ()Fru talman! Det är litet svårt att säga det i dag.Om vi under programmets löptid upptäcker att vi villförändra det på någon punkt - och det är möjligt att vigör, eftersom vi får alltmer erfarenhet - får vi gåtillbaka till EU och säga att det tyvärr inte var så brasom vi trodde, och att vi vill förändra på den ena ellerandra punkten. Sedan blir det en regelrätt förhandlingmellan och kommissionen. Jag utesluter intemöjligheten, men man kan inte garantera den.Anf. 89 ()Fru talman! Då önskar jag jordbruksministernlycka till, om vi kommer fram till att vi måste ändrareglerna.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1995/96:146 om naturlax-enAnf. 90 Jordbruksminister ()Fru talman! har frågat mig omjag avser att föreslå ett förbud mot laxfiske eller påannat sätt förbättra möjligheterna att behålla naturlax-en.För att rädda den naturreproducerande laxen krävsolika insatser. Ett omfattande forskningsprogram harsatts i gång i syfte att klarlägga orsakerna till de re-produktionsstörningar som har benämnts M74 ochsom har drabbat Östersjölaxen svårt. En annan insatssom syftar till att trygga de vilda laxbestånden äruppbyggnaden av en genbank med avelsbesättningarfrån 15 laxstammar från älv till Mörrumsån.Men inte minst är det nödvändigt med en minskadbeskattning av de blandade bestånden, i första hand isödra , och ett förbud mot fiske på de renod-lade vildlaxbestånden. Vidare behövs ett intensivtfiske riktat mot den odlade laxen för att bl.a. förhindraatt den sprider sig till de älvar som har naturreprodu-cerande laxbestånd.Jag anser att ensidiga svenska åtgärder inte skallvidtas när det gäller fiskestopp i . För attkraftigt minska fisket på det blandade bestånden avvild och odlad lax krävs i stället internationella upp-görelser som omfattar samtliga Östersjöstaters fiska-re. Detta är anledningen till att har drivitkravet om minskning av laxfisket . Förstdrevs frågan för att få till stånd en totalkvot för laxfis-ke i , sedan drevs frågan att kraftigt minskafisket efter lax. var kvoten 600 000 laxar,vilket ville halvera. Kvoten minskades medenbart 100 000 till 500 000 laxar. Inför årets sessionupprepade sitt krav på en halvering av laxfis-kekvoten. Tyvärr blev inte resultatet detta utan enbarten minskning , dvs. till 450 000 laxar.Ett alternativ till att kraftigt minska havsfisket ef-ter lax är att avsevärt minska utsättningarna. Dessautförs till helt övervägande del av och Fin-land. Därför måste denna åtgärd, för att bli verknings-full, göras genom att såväl svenska som finska utsätt-ningar minskar. har redovisat sina svårigheteratt på göra en mer markant reduktionav sina utsättningar. Dessa är, liksom de svenska, tillstor del bundna i vattendomar. diskuteradejag detta med min finländska kollega, och vi var över-ens om att fortsätta diskussionerna på tjänstemanna-planet, bl.a. med inriktningen att se vilka förutsätt-ningar som finns för en ömsesidig svensk-finsk re-duktion av laxutsättningarna.Det är dock positivt att man iWarszawakommissionen har fastställt riktlinjer förlaxpolitiken i . Dessutom antogs en rekom-mendation som riktade sig till Östersjöstaterna ochsom uppmanade dessa att införa ett förbud mot alltfiske efter lax i älvar och älvmynningar där det finnsnaturreproducerande laxbestånd. Orsaken till att be-slutet fattades i denna form var att älvfisket inte fallerinom mandat.Denna rekommendation om att införa ett s.k. mo-ratorium för fiske efter vildlax i älvar och älvmyn-ningar arbetar nu med. ärden myndighet som har ansvaret för den nationellafiskeregleringen.Anf. 91 ()Fru talman! Jag får tacka så mycket för svaret. Jagkan inte säga att jag är riktigt nöjd, vilket kanske inteheller hade förväntats.Läget är ytterst allvarligt för den naturrepro-ducerande laxen i . Internationella forskare,framför allt de i Internationella havsforskningsrådetsrådgivande organ, ACFM, menar att situationen är såallvarlig att det finns en stor risk att den naturreprodu-cerande laxen kan försvinna . Mananser att den enda möjligheten att rädda natur-laxen är att införa ett stopp på laxfisket i Östersjönunder år 1996.Det finns en risk för att vi även här urholkar denbiologiska mångfalden, som vi talar så mycket om.Men vi kan tyvärr se inte bara här utan också i mångaandra sammanhang att talet och besluten inte riktigtföljer varandra åt.Sverige har fått 124 000 laxar för enligtWarszawarundans uppgörelse. Det innebär teoretisktsett ungefär 12 500 naturreproducerande laxar, efter-som vi tror att beståndet av naturreproducerande laxarär . Det skulle kunna vara så illa att dennaturreproducerande laxens bestånd står och fallermed om vi plockar upp de laxarna.Med tanke på att situationen är så akut anser vi iMiljöpartiet att det kan göra är att gå före. Jagär mycket glad att har försökt driva på att fåner laxkvoten. Naturligtvis hade det varit bra om vifått ner laxkvoten till 300 000 laxar. Det hade förSveriges vidkommande inneburit att vi hade fått en bitunder 100 000 laxar, dvs. 30 000-40 000 färre än vadvi får i dag.Fru talman! Ett sätt skulle kunna vara att vi i Sve-rige halverar den kvot vi har fått därför att vi vill visaatt menar allvar med att minska kvoten till300 000. Kan miljöministern tänka sig en sådan åt-gärd?Anf. 92 Jordbruksminister ()Fru talman! Vad miljöministern kan tänka sig vetjag inte, men jordbruksministern kan inte tänka sigdet. Vi hade och under detta år ettensidigt svenskt fiskestopp försödra . Jag menar att det är orimligt att begä-ra detta av en enskild nation efter det att vi har haftförhandlingar med länderna runt i Warsza-wakommissionen.Det är orimligt att därefter begära av att viskall gå före på detta sätt. Det är orimligt mot demsom har att utöva sitt yrke och som skall leva på denkvot det blev. Däremot kan jag försäkra GudrunLindvall att vi har gjort vårt yttersta. Om vi fått somvi velat hade kvoten blivit 250 000 laxar. Men tyvärrfinns det andra länder som inte bedömer hoten likastarkt som vi. Jag vill här säga i debatten att vi därvid-lag har vissa problem med våra grannar österut, näm-ligen Finland.Anf. 93 ()Fru talman! Siffrorna är ganska intressanta. OmSverige hade ansett att vi borde ha fått en total kvot på250 000 hade vi ansett att de svenska laxfiskarnakunnat klara sig med en kvot som ligger betydligtunder den vi har fått.Med en kvot på totalt 250 000 laxar hade svenskafiskare fått ungefär en halvering av de 124 000 manhar fått . Det är precis det jag menar. Om Sverigedriver en linje att vi skall pressa ner kvoterna rejältborde vi när vi väl får kvoten hålla fast vid den linjenoch fatta ett nationellt beslut på den nivå som vi självahar försökt att driva i förhandlingarna.Hade vi lyckats skulle vi ansett att det var bra ochatt de svenska laxfiskarna hade klarat sig på den kvo-ten. Då borde vi på samma sätt anse att de svenskalaxfiskarna skall klara sig på den kvoten även om endel av beslutet är nationellt. Det skulle hjälpa uppsituationen. Då skulle vi hamna på en kvot på 60 000-70 000 laxar. Det vore i varje fall bättre än som det äri dag.Jag förstår att vi har olika uppfattningar när detgäller detta. Tyvärr finns det risk att effekten av dettablir att naturlaxen försvinner. Jag skulle bara viljafråga...Anf. 94 Jordbruksminister ()Fru talman! Rent teoretiskt finns det naturligtvismöjligheter att göra så som föreslås här. Vi gjorde deti fjol.Men skall vi komma ihåg att vår argu-mentering i blir försvagadmed ett sådant agerande. När vi då kräver detta av deandra länderna får vi tillbaka: Gör det ni själva! Vivill inte vara med.Jag tycker att man skall hålla på solidaritetenmellan dessa länder och ihärdigt kräva avde andra länder att de också måste vara med och delapå det ansvar som vi gemensamt har för Östersjön.Anf. 95 ()Fru talman! Vi i anser naturligtvisockså att vi skall dela på ansvaret, men ansvaret måsteändå vara störst mot naturlaxen. Försvinner den finnsinte så mycket ansvar att utkräva.Jag förstår att vi inte kommer längre i den diskus-sionen.Jag skulle däremot vilja ställa en fråga. När räknarjordbruksministern med att det moratorium som nu jobbar på att införa för vildlax i älvaroch vid älvmynningar kan komma att träda i kraft?Anf. 96 Jordbruksminister ()Fru talman! Jag skall ha en överläggning med . Då kommer de att beskriva tids-planen. Därför kan jag tyvärr inte redovisa den i dag.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av talman-nen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.19 § Svar på fråga 1995/96:132 om jakten påsälungar utanför Norges kustAnf. 97 Statsrådet ()Herr talman! har frågat mig påvilket sätt regeringen kan protestera mot det faktumatt flera EU-länder brutit mot EU:s förbud mot importav skinn från sälungar, whitecoat och blueback.Det är riktigt att det finns ett EG-direktiv somreglerar import till medlemsländerna av skinn frånvissa sälungar. Detta direktiv säger att medlemssta-terna skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att sä-kerställa att ingen kommersiell import sker av skinnfrån sälungar, whitecoat och blueback. hadealla de dåvarande medlemsländerna införlivat direkti-vet i sin nationella lagstiftning. I har import-förbudet införts genom en bestämmelse i förordning(1994:2027) om åtgärder beträffande djur och växtersom tillhör skyddade arter.Direktivet motiveras av risken att dessa sälar utro-tas.Av statistiken framgår att det är vissa medlems-länder som trots dessa regler har importerat sälskinn.Det är självfallet angeläget att de regler som harantagits inom EU verkligen följs av medlemsländerna.Det är kommissionens uppgift att övervaka att så sker.Kommissionen har redan uppmärksammats på detaktuella problemet. Från svensk sida avser vi självfal-let att ta upp ärendet i kontakter med de berörda län-derna. Regeringen kommer att noga följa kommissio-nens vidare hantering i frågan.Anf. 98 ()Herr talman! Jag får tacka ministern så mycket försvaret. har ett högt anseende när det gällerdjurskyddsfrågor i EU, som vi kanske kan hänföraden här frågan till. Man räknar med att skallagera.Förbudet mot handel med framför allt whitecoatoch blueback kom . Trots det har vi kunnatkonstatera att sex länder har brutit mot den bestäm-melsen . Det gäller , ,, , och . För Dan-marks vidkommande var det en ganska stor affär baraför . Det här är naturligtvis oerhörtolyckligt.Det är också olyckligt att den firma som säljer dehär skinnen i också har börjat föra en handelmed skinn från , vilket gör att det blir ännusvårare att kontrollera varifrån skinnen kommer.Att det fortfarande jagas säl utanför ärotvetydigt. Det kanske unionen inte kan åtgärda, i allafall inte genom försorg. Det gällerframför allt eftersom har lyckan att stå utanfördenna union. Nej, nu kanske jag var litet för politisk.När det gäller handeln anser jag att verk-ligen skall trycka på och tala om att det här är enoacceptabel hantering. Vi skall på alla sätt i alla olikasammanhang lyfta fram frågan. Vi kanske redan un-der regeringskonferensen verkligen kan påtala att denhär typen av direktiv, som handlar om den biologiskamångfalden och om djurskyddsaspekter, måste lyftasfram alldeles särskilt. Jag hoppas att vi är överens omatt den skall vidta åtgärder. Jagundrar då vilka åtgärder man kan vidta.Anf. 99 Statsrådet ()Herr talman! Jag delar syn påfrågan. Jag tycker också att det är helt fel att länderaccepterar import trots att man har skrivit under di-rektiv om att import skall förbjudas. Vi avser att taupp frågan på regeringsnivå med de länder som enligtstatistiken importerar. Det gäller definitivt Storbri-tannien och . Det är litet oklart i närdet gäller några av de andra länderna, men det kom-mer vi att gå igenom. Förutom med Storbritannienoch kommer vi naturligtvis att ta upp detmed övriga länder som kan beröras.Regeringskonferensen är till för att ge framtidaregler och framtida organisationsmodeller för EU. Idet här fallet är reglerna tydliga. Här skall vi gå inoberoende av regeringskonferensen, på samma sättsom är pådrivande när det gäller att länderskall uppfylla de direktiv som antas på andra områ-den. Det kan bl.a. gälla den gemensamma marknaden.Vi skall ta kontakt med myndigheterna i de länderna.Anf. 100 ()Herr talman! Vi får väl nöja oss med den diskus-sionen.Genom att jag har ställt den här interpellationenhar brevet från - den sältillsynsman iNorge som i en film som kom sedanuppmärksammade världen på hur hanteringen gick till- som bl.a. har sänts till premiärministrarna i de sexberörda länderna och EU nu kommit UD till del. Detär glädjande, och jag hoppas att det kan vara till hjälpför i det fortsatta arbete. Jag önskar ervarmt lycka till med det.Anf. 101 Statsrådet ()Herr talman! Jag har samma uppfattning somGudrun på den punkten.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på frågorna 1995/96:143 och 149 omKockums ThailandsaffärerAnf. 102 Statsrådet ()Herr talman! Två frågor har ställts till försvars-ministern och till statsrådet med anknytningtill uppgifter i massmedierna om verksam-het i . Frågorna har överlämnats till mig förbesvarande, och jag avser att svara på dem i ett sam-manhang.Gudrun har frågat om regeringen hargivit garantier av samma slag som man engång gav i den s.k. haubitsaffären med Indien.Svaret är nej. Någon diskussion om garantier harinte förts i regeringen.Exportkreditnämndens (EKN) styrelse har inomramen för sina riktlinjer be-handlat en ansökan från om förhandsbeskedavseende exportkreditgaranti och därvid fattat beslutom att ge företaget ett sådant förhandsbesked. Beslu-tet innebär bl.a. att EKN ställt sig positiv till att täckadet belopp som ansökan avser när det gäller export-kreditgaranti. EKN tar slutlig ställning i frågan omgaranti först i samband med utfärdandet av en garan-tiutfästelse.Birger har frågat om regeringen avser attinitiera en utredning om påstådda utbetal-ningar och erbjudanden om utbetalningar i Thailand.Regeringen kommer för sin del att söka medverkatill att situationen klarläggs, inom ramen för vad somär konstitutionellt möjligt.Vidare utgår jag ifrån att företaget har intresse avatt klarlägga de påståenden som förekommit i mass-medierna.Jag vill tillägga att det för att skapa klarhet är vik-tigt att den som har kommit med uppgiften om utbe-talningar redovisar ett underlag som kan belysa sak-förhållandena.Anf. 103 ()Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret. Jagmåste dock säga att det är något kryptiskt, men jagkanske kan få en förklaring.Till att börja med blir jag inte riktigt klok på omregeringen har lämnat garantier eller inte. Det står attsvaret är nej. Sedan står det att man har sagt i ettförhandsbesked att det nog kan gå bra. I praktikenmåste det väl ändå uppfattas som att man från rege-ringens sida åtminstone är positivt inställd till atttillåta export till det här landet. Det finns inte längrenågra hinder för det. Så uppfattar jag svaret. Jag vetinte var skillnaden är i praktiken mellan detta och engarantiutfästelse.Det andra som jag delvis berörde gäller hur manvill kartlägga och klarlägga dessa förhållanden. Detpågår en diskussion i . Den politiska opposi-tionen är oroad över det här och vill gärna se att allapapper kommer på bordet. Man vill ha en utredning.Jag undrar om regeringen är beredd att tillsätta enutredning - ungefär som man gjorde i Boforsaffären,att låta försöka bringa klarhet idet här.Den tredje saken jag vill ta upp är det som står sisti svaret, nämligen att det är viktigt att den som harkommit med uppgiften om utbetalningar redovisar ettunderlag som kan belysa sakförhållandena. Man kanknappast ha krav på att en uppgiftslämnare skall röjakällan. Det skulle vara mycket besvärligt om managerade på det sättet. Det måste vara möjligt att uti-från uppgifter väcka sådana här viktiga, politiskafrågor. Vi har ett dåligt rykte i - får man säga- om man ser till hur sådana här frågor har hanteratstidigare. Det är väl litet orimligt att ställa krav på skall röja källan i det här fallet.Anf. 104 ()Herr talman! Tack för svaret. Jag undrar om rege-ringen uppmanar Svenska freds handläggare att brytamot grundlagen.