prot · GI09116 · 1995-06-08 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:116Torsdagen den 8 juniKl. 12.00 18.0119.00 - 21.39Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 2 juni.2 § AvsägelseAndre vice talmannen meddelade att följande av-sägelse inkommit:Kristina () hade anhållit om att fr.o.m.den 1 augusti 1995 bli entledigad från uppdraget somledamot av riksdagen.Kammaren biföll denna anhållan.3 § Meddelande om särskild anordnad debattAndre vice talmannen meddelade att en särskilddebatt om skulle anordnas onsdagenden ca . Debatten skulle inledas medinformation av statsrådet § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 7 juniUU24 Mänskliga rättigheter, m.m.Mom. 14 (konvention om fri miljöinformation)1. utskottet2. 2 (mp)Votering:272 för utskottet15 för res. 21 avstod61 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 67 m, 18 c, 22 fp, 14 v, 11kdsFör res. 2: 15 mpAvstod: 1 mFrånvarande: 21 s, 12 m, 9 c, 4 fp, 8 v, 3 mp, 4kdsMom. 18 (kurders, assyriers och andra minoriteterssituation i bl.a. och )1. utskottet2. utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till mot. 3 (mp)Votering:Kammaren biföll utskottets hemställan genom upp-resning.Mom. 22 (mänskliga rättigheter i )1. utskottet2. utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till mot. 5 (mp)Votering:Kammaren biföll utskottets hemställan genom upp-resning.Mom. 28 (regeringsdelegation till m.m)1. utskottet2. 3 (fp, v, mp)Votering:245 för utskottet55 för res. 32 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 71 m, 22 c, 10 kdsFör res. 3: 23 fp, 17 v, 15 mpAvstod: 1 s, 1 kdsFrånvarande: 18 s, 9 m, 5 c, 3 fp, 5 v, 3 mp, 4 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UbU18 JämställdhetMom. 28 (utbildningsbidrag och doktorandtjänster,m.m.)1. 11 (mp)Votering:248 för utskottet16 för res. 1137 avstod48 frånvarandePartivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 68 m, 8 c, 18 v, 11 kdsFör res. 11: 16 mpAvstod: 1 m, 14 c, 22 fpFrånvarande: 18 s, 11 m, 5 c, 4 fp, 4 v, 2 mp, 4kdsMom. 31 (s.k. positiv särbehandling vid tillsättningenav nya professurer)1. utskottet2. 14 (m, c, fp, mp, kds)Votering:170 för utskottet135 för res. 1444 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 3 m, 1 c, 2 fp, 18 v, 2 mpFör res. 14: 68 m, 21 c, 21 fp, 14 mp, 11 kdsFrånvarande: 17 s, 9 m, 5 c, 3 fp, 4 v, 2 mp, 4 kdsYvonne Ruwaida (mp) anmälde att hon avsett attrösta nej men markerats ha röstat ja.Mom. 36 (likvärdiga villkor för kvinnor och män iforskarutbildningen)1. utskottet2. 19 (mp)Votering:288 för utskottet17 för res. 1944 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 70 m, 22 c, 23 fp, 18 v, 11kdsFör res. 19: 1 m, 16 mpFrånvarande: 17 s, 9 m, 5 c, 3 fp, 4 v, 2 mp, 4 kdsMom. 41 (skydd mot sexuella trakasserier)1. utskottet3. 24 (v, mp, kds)Votering:193 för utskottet44 för res. 2466 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 5 m, 22 c, 23 fpFör res. 24: 18 v, 16 mp, 10 kdsAvstod: 66 mFrånvarande: 18 s, 9 m, 5 c, 3 fp, 4 v, 2 mp, 5 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UbU19 Vissa betygsfrågor m.m.Mom. 2 (komplettering av betyg)1. utskottet2. 1 (m, c, fp, mp, kds)Votering:162 för utskottet138 för res. 149 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 1 c, 18 vFör res. 1: 70 m, 19 c, 23 fp, 15 mp, 11 kdsFrånvarande: 18 s, 10 m, 7 c, 3 fp, 4 v, 3 mp, 4kdsMom. 3 (avgift för prövning)1. utskottet2. 2 (v)Votering:286 för utskottet18 för res. 245 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 71 m, 22 c, 23 fp, 15 mp, 11kdsFör res. 2: 18 vFrånvarande: 17 s, 9 m, 5 c, 3 fp, 4 v, 3 mp, 4 kdsMom. 5 (svenska som andraspråk)1. utskottet2. 4 (m, c, fp, kds)Votering:174 för utskottet128 för res. 41 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 17 v, 15 mpFör res. 4: 71 m, 22 c, 23 fp, 1 mp, 11 kdsAvstod: 1 vFrånvarande: 19 s, 9 m, 5 c, 3 fp, 4 v, 2 mp, 4 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JoU20 Förslag om ytterligare anslag på tilläggs-budget till statsbudgeten för /95Kammaren biföll utskottets hemställan.5 § Anpassning av ersättningsreglernaFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1994/95:KU42Anpassning av ersättningsreglerna (försl.1994/95:RFK2)Kammaren biföll andre vice talmannens hemstäl-lan att ärendet fick avgöras efter endast en bordlägg-ning.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.Meddelande om samlad voteringAndre vice talmannen meddelade att lagutskottetsbetänkande LU31, justitieutskottets betänkandeJuU25 samt trafikutskottets betänkanden TU27 ochTU28 skulle avgöras i ett sammanhang efter avslutaddebatt.6 § betänkande 1994/95:LU31Konkursgäldenären (prop. 1994/95:189)Kammaren biföll utskottets hemställan att ärendet fickavgöras efter endast bordläggning.Anf. 1 ()Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tilllagutskottets hemställan i betänkande 31 och samti-digt rikta kammarens uppmärksamhet på ett parpunkter i betänkandet.Antalet konkurser ökade lavinartat under börjanav . I konkursernas spår kom diskussioner-na om bekvämlighetskonkurser och ekonomiskbrottslighet i samband med konkursen. Riksdag ochregering har på olika sätt försökt åtgärda kon-kursmissbruket. Regeringens proposition 1994/95:189Konkursgäldenären innehåller sådana förslag ochberör mest konkursgäldenären.Regeringen föreslår att konkursgäldenärens upp-lysningsskyldighet skall utvidgas. En gäldenär är dåalltid skyldig att utan undantag, även i särkonkurser,lämna upplysningar om all egendom han har, oavsettvar egendomen är belägen. Enligt utskottet gagnarden utvidgade upplysningsplikten kampen mot eko-nomisk brottslighet.Enligt propositionen kompletteras upplysnings-skyldigheten med en skyldighet för konkursförvalta-ren att i bouppteckningen lämna uppgift om egendomsom på grund av att den är belägen utomlands inteingår i konkursboet om "särskilda skäl" föranlederdet.Ett enigt utskott föreslår en ändring av den före-slagna regeln. Ändringen innebär att "om det finnsanledning" till det skall konkursutredningen ocksåinnehålla uppgifter om egendom som inte ingår i boetpå grund av att den finns utomlands. Utskottet före-slår också ett tillägg till bestämmelsen: Har konkurs-gäldenären uppgivit att han saknar sådan tillgång,skall detta anges i bouppteckningen.En annan fråga som ofta diskuteras är de s.k. be-kvämlighetskonkurser där ägaren försätter sig själv ikonkurs för att billigt komma över tillgångarna i boetoch sedan fortsätta verksamheten.Propositionen innehåller inga förslag till ändring ireglerna om försäljning av egendom i konkurser. Ettenigt utskott föreslår en ny reglering i konkurslagensom innebär att en försäljning i princip alltid skallföregås av ett offentligt anbudsförfarande. Utskottetframhåller att det är viktigt att konkursförfarandet intemedför en snedvridning av konkurrensen. Det är ock-så viktigt att minska misstron från allmänheten.Utskottet vill också framhålla att indelningen idomicil- och särkonkurser bör slopas. All egendomsom tillhör en gäldenär bör ingå i konkursboet oavsettvar egendomen finns. Detta är naturligtvis ingen enkelfråga, men en samordning på internationell nivå ärnödvändig. Det pågår ett arbete inom EU för att till-skapa en konkurskonvention. Utskottet utgår från attregeringen aktivt verkar för en snar lösning på pro-blemet.Detta betänkande är, fru talman, ett exempel pådet goda samarbete vi har i lagutskottet. Vi diskuteraross fram till bra lösningar. Men vi skulle inte klaradetta arbete om vi inte hade det enastående kansli somvi har. Kanslipersonalen förstår precis vad vi vill ochskriver de texter och lagtexter som behövs. Jag villpassa på tillfället att tacka personalen för detta. Utaner skulle vi inte ha haft det förslag som vi läggerfram i kammaren.I övrigt vill jag, fru talman, yrka bifall till rege-ringens proposition om konkursgäldenären.Anf. 2 PER ()Fru talman! Jag skall inte förlänga debatten. Jagvill bara instämma i precis allt som sagt. Det har varit ett mycket konstruktivt arbete idetta utskott. Det har varit mycket roligt att vi just idetta ärende kunde komma sams och utforma ett enigtbetänkande att lägga fram här i kammaren. Jag villbara instämma i det har sagt.Anf. 3 ()Fru talman! Vi kanske inte skall lovorda varandramer, men jag vill också uttrycka glädje över att ut-skottet har kommit fram till de ställningstaganden somfinns redovisade i betänkandet. Jag tror att det är enbra bit på väg när det gäller att rätta till oegentligheterinom det här området.Men jag har en liten punkt som jag vill trycka påhär i kammaren. Det gäller konkurskarantän.Det sägs på flera ställen att man nu har vidtagit åt-gärder mot den ekonomiska brottsligheten. Skallbudskapet vara helt rakt, är detta mycket marginellainslag i den kampen.Det är inte alldeles lätt att hitta medel som är till-räckligt verksamma. Ett sätt att strama upp förhållan-dena skulle i alla fall vara att införa en automatiskkonkurskarantän. Den skulle ha samma innebörd somden konkurskarantän som gäller för fysiskapersoner som driver näring. De är direkt blockeradeatt fortsätta näringsverksamheten i och med konkurs-beslutet. Samma sak borde gälla för de personer somhelt dominerar ett fåmansbolag. Det skulle alltså varaen begränsad konkurskarantän. Men den skulle omöj-liggöra de rullande konkurserna i småbolag.Skattechefen i , , ochjag har reserverat oss för en ytterligare utredning i detstycket i betänkande1995:1. Jag såg att i sinremiss över det betänkandet skriver: Tingsrätten anserslutligen att det kan finnas skäl att utreda frågan omen tidsbegränsad automatisk konkurskarantän.Utskottet har, som jag uppfattar det, en positivskrivning i det här stycket, där man säger: "Mot bak-grund av det anförda är utskottet för sin del inte berettatt nu förorda ett införande av s.k. utvidgade automa-tiska näringsförbud eller konkurskarantän. Utskottetvill dock inte utesluta att spörsmålet kan komma attaktualiseras på nytt i samband med andra övervägan-den på konkursområdet. "Det uppfattar jag som att man lämnar öppet för här kanske skall titta närmare på de här tingen.Det är en mening som har kommit in i betänkandetsom jag tycker är mycket olycklig. Den finns på s.11 istycket före det jag citerade. Man hänvisar till vadsom tidigare sades i beredningen i regeringskanslietom företagande och konkurrens på likvärdiga villkor.Där står på ett ställe att konkurskarantän "bygger påett felaktigt synsätt" beträffande konkursen. Sedanbörjar man prata om att konkurs är naturligt och rik-tigt. Det är det väl i och för sig, men det är helleringen merit att gå i konkurs.Det finns ingenting som säger att man kan få lugnaner sig om man har försatt bolaget i konkursoch mer stå till konkursförvaltarens förfogande för attreda ut det man har ställt till med, i stället för attomedelbart ha konkursen som avstamp för fortsattverksamhet.Med dessa påpekanden yrkar jag bifall till utskot-tets hemställan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )7 § Åtgärder mot den ekonomiskabrottslighetenFöredrogsJustitieutskottets betänkande 1994/95:JuU25Åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten (skr.1994/95:217)Kammaren biföll utskottets hemställan att ärendetfick avgöras efter endast en bordläggning.Anf. 4 ()Fru talman! Man tar sig för pannan och frågar:Vad håller den socialdemokratiska regeringen påmed? Vilket politikområde man än tittar på, det måvara den ekonomiska politiken, arbetsmarknadspoliti-ken, jämställdheten, regionalpolitiken eller den eko-nomiska brottsligheten, är bilden densamma. Det äryviga gester och en mångfald av ord, men det är entom retorik. Och all denna tomma retorik synes ha tillsyfte antingen att dölja att regeringen inte har någonpolitik över huvud taget eller också att dölja att rege-ringen i själva verket bedriver en helt motsatt politikän den som den för till torgs. Regeringen lägger utdimridåer.När man har läst regeringens skrivelse om samla-de åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten måsteman tyvärr konstatera att historien upprepar sig. So-cialdemokraterna arbetar i opposition hårt för attskapa ett intryck av att borgerliga regeringar inte tarden ekonomiska brottsligheten på allvar och inte medkraft vill bekämpa den. När de sedan kommer tillmakten börjar de genast rasera allt det som den bor-gerliga regeringen har åstadkommit.Det var först under andra somden ekonomiska brottsligheten kom i fokus på allvar ivårt land. Den dåvarande borgerliga regeringen gjor-de kraftfulla insatser för att möjliggöra ett effektivtbekämpande av denna typ av brottslighet. De myn-digheter som var engagerade i verksamheten fickstora resurstillskott, bl.a. för att höja kompetensen ochvässa sina organisationer. Särskilt gällde detta poli-sen, som kunde börja utbilda särskilda ekopoliser, ochekorotlar tillskapades i alla län. Ett intensivt myndig-hetssamarbete initierades. Forskning kom i gång.1982 kom socialdemokraterna tillbaka till makten.De talade vitt och brett om hur mycket de prioriteradekampen mot den ekonomiska brottsligheten. Men vadde faktiskt gjorde var att under resten av 80-taletunderminera myndigheternas verksamhet genom attstrypa resurstilldelningen. Om detta vittnar bl.a. Riks-dagens revisorer i rapporten Den ekonomiska brotts-ligheten och rättssamhället. "Mot slutet av 1980-taletavmattades arbetet mot den ekonomiska brottslighe-ten. Polisen lyckades inte fylla vakanserna inom eko-rotlarna i tillräcklig utsträckning. Ärendebalansernaväxte och många brottsanmälningar blev inte föremålför utredning. Det blev allt tydligare att myndigheter-na inte hade resurser och kompetens att klara av si-tuationen. "Efter regeringsskiftet påbörjades åter ettlångsiktigt och målmedvetet arbete för att bekämpaekobrottsligheten. Bland alla de åtgärder som denborgerliga regeringen vidtog kan här nämnas följande.Satsningarna på polisväsendet ledde till att mer än1 000 nya poliser kom ut i tjänst. Rikspolisstyrelsenfick för bl.a. teknisk utrustningoch metodutveckling. Riksåklagaren har fått särskildamedel för utredning av ekonomisk brottslighet riktadmot banker och andra finansinstitut, det s.k. . initierades en arbetsgrupp underledning av Riksåklagaren, , m.fl. somhade till uppdrag att finna nya former och rutiner vidbrottsutredningar i samband med konkurser - Rubi-con. har vidare satsats på skärptskattekontrollverksamhet. Åklagarväsendet har för-stärkts med ytterligare 30 ekoåklagartjänster. Ettcentralt "ekobrottskommando" börjar verka fr.o.m.den 1 juli , vilket innebär att former för närmaresamverkan mellan de brottsbekämpande myndighe-terna har skapats. Listan över åtgärder som den bor-gerliga regeringen vidtog skulle kunna göras mycketlängre.Nu sitter vi här med den socialdemokratiska rege-ringens skrivelse och dess strategi för samhälletssamlade åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten,och man blir milt sagt betänksam. Risken är uppenbaratt mycket av det som uppnåddes under den förramandatperioden nu rinner ut i sanden. Det vi ser är enstrategi som innehåller ord, ord, ord men mycket litensubstans. I flera viktiga avseenden bygger strateginvidare på det arbete som den borgerliga regeringenpåbörjade, men det finns en betydande risk för attdetta arbete inte kommer att kunna fullföljas.Regeringen skriver att problemet inte ärbristen på resurser för bekämpning av ekonomiskbrottslighet. Resurstilldelningen ligger nu på en rimlignivå. Den som bara läser den här skrivelsen kan lätt fåintrycket att åtminstone den nuvarande nivån skallbibehållas.Men så är det ju inte. På grundval av årets budget-proposition har beslutat om bespa-ringar inom polisväsendet för /96med , utöver de återstående be-sparingarna från krisöverenskommelsen ,som socialdemokraterna då trumfade igenom. Utöverdetta skall ytterligare sparasinom område under mandatpe-rioden. Även detta kommer att drabba polisväsendethårt. Rationaliseringsarbetet måste, enligt budgetpro-positionen, ha som mål att med minskad personalåstadkomma ett bättre resultat i verksamheten.Men detta är ju, som varje initierad person lätt in-ser, en ekvation som inte går ihop. Det går inte attorganisera bort brist på resurser.Historien upprepar sig. Socialdemokraterna är isjälva verket på väg att upprepa misstagen . I motion 1994/95:Ju25 framhåller vi moderateratt tillräckligt välutbildade poliser och åklagare är enförutsättning för en samlad strategi mot den ekono-miska brottsligheten. Vi motsätter oss bestämt sådanabesparingar som underminerar möjligheten att slåvakt om resultatet av det arbete som den borgerligaregeringen genomförde i kampen mot ekobrottslighe-ten.Justitieministern synes sätta stor tilltro till att enförbättrad samverkan mellan myndigheterna skullelösa en stor del av problemen med ekobrottsbekämp-ningen. Moderata samlingspartiet instämmer i och försig i vikten av att myndigheterna samarbetar och attalla drar åt samma håll.Jag ifrågasätter dock om det finns så mycket meratt hämta här som inte redan är gjort. På s.19 i utskot-tets betänkande refererar man till rapporten från Riks-åklagaren/, enligt vilken det allmäntsett råder ett gott samarbete mellan olika myndighetersom har en aktiv roll när det gäller att bekämpaekobrottsligheten. Enligt rapporten finns det knappastnågon åtgärd av organisatorisk eller annan natur somkan vidtas för att åstadkomma ett bättre samarbete äni dag. De professionella myndighetsföreträdarnasbedömning står i bjärt kontrast till justitieministernsfromma förhoppningar. Sanningen är ju att ett samar-bete förutsätter att det finns människor av kött ochblod att samarbeta med i de konkreta fall som aktuali-seras.Justitieministern tror också att det skall bli möjligtatt förkorta handläggningstiderna hos åklagarna ochdomstolarna. En del finns säkert att göra, särskiltgenom ett förbättrat teknikstöd. Men den bistra san-ningen är att det inte finns några "quick fixes", somamerikanerna brukar uttrycka det.Ekonomisk brottslighet kännetecknas ju bl.a. avatt det är fråga om ett stort antal komplicerade trans-aktioner som har pågått . Det krävs ett långva-rigt och tålamodsprövande kartläggningsarbete för attbena ut detta. Alla brister i förundersökningsmateria-let räknas den misstänkte till godo.Beviskraven är och måste i ett rättssamhälle förblihöga. Om åklagarna klipper av utredningarna i etttidigare skede, kommer det att leda till att ännu färrefall leder till åtal och till fällande dom. Enligt minegen erfarenhet har åklagarna ständigtprocessekonomin för ögonen när förundersöknings-begränsning övervägs.Även regeringens brist på känsla för rättssäkerhetoch personlig integritet är ägnad att inge stor olust.Under rubriken arbetets betydelsebeskriver regeringen hur Polisen och Skatteförvalt-ningen i några län tar "en förebyggande kontakt mednäringsidkare som synes befinna sig i riskzonen för attdras in i ekonomisk misskötsamhet och kriminalitet.Vid besöket informeras näringsidkaren om sina skyl-digheter i fråga om skattebetalning m m. Besöket följsupp genom kontroll och förnyat besök".Vad finns det då, , för lagligtstöd för en sådan verksamhet? Avser regeringen att, ide fall förutsättningar för husrannsakan och beslaginte är uppfyllda, införa något nytt institut i rätte-gångsbalken, kallat "hembesök" exempelvis? OmSverige i fortsättningen skall kunna kallas för enrättsstat bör sådana planer genast avskrivas.Sammanfattningsvis, fru talman, råder det ensamstämmig uppfattning bland alla partier om att denekonomiska brottsligheten utgör ett allvarligt sam-hällsproblem som måste bekämpas med alla de medelsom kan vara försvarliga i en rättsstat. Annars under-grävs såväl fundamenten för en marknadsekonomimed konkurrens på lika villkor som den allmännasamhällsmoralen.Vi måste dock acceptera att ekobrottsbekämpningär en resurskrävande verksamhet, och vi måste varaberedda att ställa de resurser till förfogande somkrävs. Problemen kan varken organiseras bort ellerdiskuteras bort i några regionala samverkansgrupper.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 2 menstår naturligtvis bakom samtliga moderata reservatio-ner i betänkandet.Anf. 5 ()Fru talman! Den ekonomiska brottsligheten är ettstort samhällsproblem. Vi är överens om att det be-hövs en nationell samling mot denna brottslighet.Därför tycker vi i att det är utmärkt att densocialdemokratiska regeringen fortsätter det intensifi-erade arbete som den borgerliga regeringen inledde.Folkpartiet noterar också med tillfredsställelse attskrivelsens förslag i allt väsentligt grundar sig påRiksdagens revisorers rapport om åtgärder mot denekonomiska brottsligheten. Därmed har regeringen iden föreliggande skrivelsen avstått från att politisera idenna så viktiga fråga på det sätt som de socialdemo-kratiska regeringarna tyvärr gjorde under 1980-talet.Det finns självfallet olika förslag till konkreta åt-gärder och till vilka medel som statsmakterna skallanvända när brottsligheten skall beivras. Men detfaktum att det finns skilda åsikter i vissa delar bör inteskymma det faktum att det finns en bred nationelluppslutning kring det angelägna i att väsentligt ökadeansträngningar görs för att bekämpa ekonomiskabrott.Vi vet att ekobrottsligheten är skadlig på mångasätt. Enskilda människor drabbas av fiffel, företag blirlurade, konkurrensen snedvrids i delar av näringslivetoch samhället förlorar stora skatteintäkter. Men denekonomiska brottsligheten orsakar inte bara storaekonomiska förluster. Den undergräver också tilltrontill rättsordningen, försvagar affärsetiken och luckrarupp respekten för skattesystemet.Den totala omfattningen av denna brottslighet hari vissa sammanhang angivits till 100-150 miljarderkronor . Beloppet avser hela den s.k. svartaekonomin och får anses som osäkert. Liksom i frågaom grov kriminalitet tycks det vara ett begränsat antalpersoner som står för en förhållandevis stor del av dengrova ekonomiska brottsligheten.Både samhällsekonomin och samhällsmoralenhotas, om den ekonomiska brottsligheten får breda utsig mer än vad den tillåtits att göra. Detta ärsärskilt allvarligt i då samhället har svåra pro-blem med budgetunderskott, statsskuld och arbetslös-het.Därför är det viktigare än någonsin att kampenmot denna brottslighet är en prioriterad verksamhetför myndigheterna. Från alla partier säger vi att sär-skild vikt skall läggas vid att samordna myndigheter-nas prioriteringar och utveckla myndigheternas sam-arbete samt att höja kunskaperna och myndighets-kompetensen i fråga om ekonomisk brottslighet.Den ekonomiska brottsligheten i samhället skallminskas genom åtgärder som innebär en effektivise-ring i fråga om att förebygga, upptäcka samt utredaoch lagföra ekonomisk brottslighet. Det är ocksåviktigt att näringslivet tar på sig ett ökat ansvar, sär-skilt när det gäller att förebygga just den här formenav brottslighet.När det gäller bekämpning av annan brottslighetvet man att ett effektivt brottsförebyggande arbete ären förutsättning för att minska brottsligheten.Ekobrottsligheten skall förebyggas, bl.a. genom eneffektivare skattekontroll. Därför har en utredningtillsatts som skall utarbeta förslag till en ny och effek-tivare skatteflyktslag.