prot · GI0957 · 1995-02-08 00:00:00 — Men det finns ändå ett oerhört stort behovav att diskutera framtidsplanerna.När man talar om jordbruksföretagen finns det än-då skäl att fundera över de 5 eller 7 miljarder somavsätts för olika sysselsättningsåtgärder som ingen villha. Det borde vara intressant för jordbruksministernatt intressera sig litet grand för dessa pengar.Jag tror också att jordbruksutskottets behandlingframgent kommer att leda till att vi i utskottet kommerfram till en bra lösning på frågan. Det är nödvändigt,för annars får vi en hätsk och negativ de-batt, där vi på något sätt slår fast att politiken som ärformad för jordbruket i är utformad av jord-bruksföretagarna själva. Men det är inte så. Det är juvi politiker som har format jordbrukspolitiken. Det vikan konstatera är att vi har misslyckats.Nu måste vi ge svenska bönder och oss politikermöjligheter att tillsammans forma framtidens jord-brukspolitik i EU. Är det detta som jordbruksminis-tern menar med sina inlägg här?Anf. 212 Jordbruksminister ()Herr talman! Jag börjar med att konstatera att EvaEriksson säger att man har misslyckats med att formaen jordbrukspolitik. Jag håller med om det. Den harvarit dålig under de senaste åren.Eva säger att ingen vill ha de pengar somskall gå till arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Nej, detär kanske så att när det gäller jordbruket och dessföreträdare så är de, som jag brukar säga, några avvärldens skickligaste lobbyister. Det har bedrivitslobbying i denna kammaren. Det finns väl inte enledamot som inte har utsatts för LRF:s påtryckningar,och det har gett resultat. Det kan man ju konstateranär man läser motionerna.Men jag undrar hur många arbetslösa som har be-drivit lobbying bland ledamöter. De ar-betslösa är inga lobbyister.Eva säger att ingen vill ha pengarna.Dessa pengar skall ju leda till jobb, och det är vad dearbetslösa vill ha. Den socialdemokratiska regeringenföreträder också de arbetslösa.När det sedan gäller långsiktigheten kan man barakonstatera att det inte ens om man skulle gå på dentidigare regeringens runda förslag skulle vara någongaranti för långsiktighet, därför att EU:s långsiktigapolitik med nödvändighet måste förändras. Det bety-der att man nu i har varnat många bönder fördetta. Man skapar en kostym som kanske intekan fyllas ut.Jag har också sagt att jag inte tror att den dagenkommer då EU tar sin hand ifrån jordbruket och jord-bruket ersätts genom nationella stöd fullt ut. Det finnsnog ingen regeringen, oavsett färg, som kommer attha råd med det.Anf. 213 () replikHerr talman! Jag kan bara konstatera att jord-brukspolitiken alltid har varit dålig. Den är vi ju allaskyldiga till. Socialdemokrater och andra har ju varitmed och format politiken . Men måletmåste ju ändå vara, vilket också är jordbruksföreta-garnas och allas mål här i , att vi skall strävaefter att våra jordbruksföretagare i skall slutaatt vara livegna. De skall vara fria företagare.Margareta säger att man inom LRF är destörsta lobbyisterna. Det är klart att de är lobbyister,men det har ju också LO alltid varit liksom även and-ra organisationer. Det är en del i behandlingen avärenden och av demokratin. Delaktighet, medverkan ioch påverkan av politiska beslut är ju inget märkligt ien demokrati. Men däremot är det politikernas sak attse till att man fattar beslut utifrån de politiska överty-gelser man har.Visst är pengarna för de arbetslösa bra. Vi har allaväckt motioner om hur man skall lösa arbetslösheten.Om detta är vi inte eniga. Men jag vill ändå påstå attlivsmedelsarbetare och andra människor som arbetar inäringen också kommer att hotas av arbetslöshet omman vidtar en del av dessa åtgärder och inte arbetarför en långsiktig förändring av jordbrukspolitiken. Jaghar aldrig sagt att vi skall ha kvar en gammal traditio-nell jordbrukspolitik, utan vi skall vara öppna för attjobba mot en mycket sundare jordbrukspolitik. Menvi har också sagt att vi gemensamt skall forma jord-brukspolitiken. Jag ställde en fråga till jordbruksmi-nistern om vad det är för forum som vi i jordbruksut-skottet och i skall ha för att kunna vara medoch forma framtidens jordbrukspolitik.Anf. 214 Jordbruksminister ()Herr talman! talar om fria företaga-re. Jag satte detta inom citationstecken i mitt anteck-ningsblock här. Bönderna vill vara fria företagare,inom citationstecken, som målet tycks varaatt få ut så mycket stöd som möjligt. Jag får inte den-na ekvation att gå ihop, måste jag säga.Delaktighet talar om. Ja, nog har detvarit delaktighet . Det har varitmycket personunion av samma åsikter mellan LRFoch den tidigare regeringen eller, kanske jag skallsäga, den tidigare jordbruksministern. Jag vet inte omFolkpartiet var så involverat i den delaktighet somförsiggick på den tiden.Nu är det inte likadant, men det betyder inte attinte LRF är med och lägger fram synpunkter. Självfal-let pratar vi med dem. De kommer med sina långalistor. Vi diskuterar deras krav som, vilket jag tidigaresade, i mångt och mycket går ut på att få mera stöd.Jag vill fråga vad fria företagareegentligen innebär för henne.Anf. 215 ()Herr talman! Det är naturligtvis lockande att kastasig in i den jordbrukspolitiska debatten, men vi skulleju också hinna med litet miljöpolitik. Å andra sidan ärdet så att en bra jordbrukspolitik är detsamma som enbra miljöpolitik, och kanske också tvärtom för dendelen.Under den borgerliga regeringen skedde det vikti-ga framsteg på det miljöpolitiska området. En nyskogsvårdslagstiftning som leder till ökad mångfald iskogsbruket infördes. De ekonomiska styrmedlenförbättrades och blev fler. Ett förslag till samlad för-bättrad miljölagstiftning presenterades m.m.Tyvärr märker vi nu hur miljöarbetet har stannatupp efter det socialdemokratiska maktövertagandet.På två områden har utvecklingen gått helt emot strä-vandena efter en bättre miljö.Det förslag till miljöstöd som har diskuteratsmycket i kammaren innebär faktiskt en betydligt säm-re satsning på viktiga åtgärder för biologisk mångfaldi vårt kulturlandskap.Förslaget till miljöbalk har dragits tillbaka för attpå nytt utredas. Detta kommer att ta mycket tid, vilketinnebär att viktiga skärpningar och kompletteringar avmiljölagstiftningen kommer att försenas flera år.Hade socialdemokraterna inte agerat så här hadeSverige haft hårdare straff för miljöbrott ochbättre sanktionsmöjligheter i form av miljöavgifter. Vihade haft miljökvalitetsnormer och bättre regler förmiljökonsekvensbeskrivningar. Och slutligen hade vihaft möjlighet att införa system med s.k. överlåtelse-bara utsläppsrätter.Den borgerliga regeringens miljöbalksförslag, somju har dragits tillbaka av den nuvarande regeringen,borde naturligtvis återsändas till för beslut.Såvitt jag förstår skulle inte detta stå i strid med soci-aldemokraternas vilja att förändra lagstiftningen.Deras utredningsarbete kunde ske parallellt med attnya och effektivare lagar får börja att verka. Vi tolkardärför den socialdemokratiska regeringens agerandeså, att man inte är särskilt intresserad av att snabbtinföra en bättre och mer effektiv miljölagstiftning iSverige.Sverige behöver en regering som driver offensivmiljöpolitik, till skillnad från denna passiva och meraundflyende miljöpolitik som den socialdemokratiskaregeringen visat prov på. Från moderat hållanser vi att miljöarbetet måste skärpas och förnyas påflera områden.I det framtida arbetet för en bättre miljö kommerdet gemensamma miljöarbetet inom EU att vara avspeciell vikt. Tack vare samarbetet mellan länderfinns möjligheten att arbeta med sådana gränsöver-skridande problem som inte har kunnat lösas.Vi från moderat håll föreslår att i detta EU-arbete skall prioritera de gränsöverskridande proble-men och ställa särskilda krav på införande av eko-nomiska styrmedel för att minska utsläppen, kanskefrämst av koldioxid men också av andra försurandeämnen.Miljöarbetet inom EU bör ha som mål att bevarade höga svenska miljökraven och skärpa kraven inomEU. Dessutom bör målet vara att ta bort de reglering-ar som skadar miljön. Vidare bör det vara en viktigmålsättning att öka EU:s intresse för Östersjöområ-dets miljö, som ju ligger oss särskilt varmt om hjärtat.När det gäller deltagandet i EU:s miljöarbete villvi moderater också särskilt betona vikten av att Sveri-ge utnyttjar det omdiskuterade EU:s miljöstöd. Tyvärrtvingas vi konstatera att den socialdemokratiska rege-ringen på den här punkten för en politik som innebäratt det uteblivna stödet blir en stor motgång, kanskeden största motgången någonsin, för miljöarbetet ivårt kulturlandskap. Regeringens budgetförslag här-vidlag jämfört med den borgerliga regeringens förslaginnebär att nästan 2 miljarder mindre kommer attsatsas på miljöåtgärder i kulturlandskapet.Följden av denna brist på intresse för EU:s miljö-stöd är ju att möjligheterna att bevara den biologiskamångfalden i landskapen minskar. Med vårt förslagskulle det i stället bli fler satsningar, t.ex. på våtmar-ker.Växthuseffekten är en annan stor fråga. Den ärkanske det största hotet mot den globala miljön. Frå-gan stod i centrum vid , då ettstort antal länder, däribland , enades om enklimatkonvention. Enligt denna konvention får Sveri-ge inte låta sina utsläpp av koldioxid öka.Det är därför mycket oroande att vi nu har fått enregering vars energiminister talar om att introduceraytterligare fossila bränslen i den svenska elproduktio-nen. Vad och världen i övrigt just nu intebehöver är en återupplivning av gamla planer på fos-silbränslebaserade kraftverk. Vi behöver i stället enoffensiv klimatpolitik. Den strategin bör innehålla ettskärpt utsläppsmål, aktiva insatser för att EU skallminimera koldioxidutsläpp genom en koldioxidskatt,en belysning av kärnkraftens betydelse för den fram-tida utsläppsnivån och att vi vidtar övriga aktiva in-satser för att minska utsläppen inom trafiksektorn.Anf. 216 ()Herr talman! Jag skall säga några ord om miljöoch energi.Hållbara och varaktiga energisystem måste iframtiden baseras på förnybar energi. Energin måstekomma från energikällor som är såväl olika som geo-grafiskt spridda. Ett sådant energisystem, i huvudsakbaserat på bioenergi, vattenkraft, vind och sol, ökarinte bara säkerheten. Det ger också renare energi,bättre miljö, ökat oberoende, ökat antal arbetstillfällenoch långsiktighet.Sedan vi 1859 borrade upp den första oljan har viockså hunnit att ur vårt klots begränsade skafferigräva fram bl.a. en hel del kol och uran att användasför att producera energi. Följden har blivit bl.a. miljö-förstöring, koncentration och ett starkt utlandsberoen-de.Herr talman! är det hög tid att fasa över till enmera långsiktig och hållbar utveckling, såväl i ekolo-gisk som i ekonomisk mening. Det måste till en om-ställning från kärnkraft och fossila bränslen till förny-bar och miljöanpassad energi parad med energispa-rande och effektivare energianvändning. Vi måstefasa över till en energipolitik där varje energikällaanpassas till naturens eget kretslopp, vilket är ensjälvklar förutsättning för långsiktighet och varaktig-het.Beslutet om en avveckling av kärnkraftenhär i landet var framsynt. Men det har gått sedandess och ungefär lika återstår , sombl.a. näringsutskottet /80 fastslog som det år då"den sista reaktorn skulle stängas".I partiöverenskommelsen 1991 mellan Socialde-mokraterna, liberalerna och kon-staterades bl.a. att "det bör slås fast att den sista reak-torn skall stängas ". Fyrklöverregering-en angav i sin regeringsförklaring att"energiöverenskommelsen ligger fast".Nuvarande statsminister deklarerade i regeringsför-klaringen att ingångna överenskommelser påenergiområdet skall gälla. Detta förutsätts gälla såvälöverenskommelsen 1980 med svenska folket som1991 års energiöverenskommelse.Mot denna bakgrund, mot bakgrund av den senas-te tidens diskussioner och för att skapa klara riktlinjeroch förutsättningar samt för att ge entydiga signalerbeträffande framtida energisystem måste nu kärn-kraftsavvecklingen tydliggöras i lagstiftningen. Avkärntekniklagen bör framgå bl.a. att skallkärnkraften i vårt land vara avvecklad. Minst en reak-tor bör avställas under innevarande mandatperiod. Då,herr talman, ges den klara och entydiga signal somtekniker, elproducenter, industri m.fl. behöver för attytterligare utveckla och arbeta med de många alterna-tiv som finns.Användningen av biobränslen, som ger merän , dvs. av vår totala energianvändningoch mer än vad vi får från kärnkraften, kan till år2010 mer än fördubblas.Ett annat alternativ är förgasning i stället för för-bränning av stora mängder "svartlutar" m.m.Det kan ge ca el utan att ett enda extra trädbehöver fällas.En rad svenska kommuner satsar nu på biobräns-lebaserad kraftvärmeproduktion.Vindkraften är inne i ett intensivt utvecklingsske-de. I , , , EU-länderna och Danmarksker en snabb utbyggnad av vindkraftverk. Tysklandpasserar snart som EU:s vindkraftsledandeland. kan vindkraften hos oss bidra med el. Förutsättningen är dock bl.a. ett investe-ringsbidrag även till små vindkraftverk och att vind-kraften vid lokalisering av vindkraftverk får statussom riksintresse. finns alltför många onödigahinder för en vettig expansion av vindkraften.Kalmar län, det skogsrikaste länet söder om , som har världens modernaste massafabrik iMönsterås, som har stor energikompetens bl.a. vidSimpevarp i , som har landets längstakuststräcka, som med har tradition, kunskapoch expansion på vindkraftsområdet och som har enkvalificerad miljöinriktad högskola, har alla förut-sättningar att bli ett naturligt utvecklingscentrum påenergins område med bl.a. en ny vindkraftsmyndighetlokaliserad till Kalmar.Oskarshamn bör kunna bli ett naturligt centrumför framtida energiutveckling vid överfasningen frånkärnkraft till förnybara energikällor.På samma sätt som Vattenkraftlånefonden på sintid på ett bra sätt bidrog till finansieringen av vatten-kraftsobjekt bör nu en energiförnyelsefond inrättas,som skall bidra med finansieringen av investeringar iförnybar energi.Ökad solvärmeteknik, effektivare vattenkraftverk,effektivare energianvändning, naturgas som reserv-kraft tillsammans med förut omnämnda energiformervisar att alternativen för att ersätta kärnkraften finns idag.Vad som behövs är bl.a. att svensk industri gesklara signaler om överfasningen till den "gröna ener-gi" som mycket snart i ökad omfattning kommer attkrävas av en alltmer miljömedveten marknad ochkundkrets.Beslut om en snar övergång till förnybar energikommer att medföra innovationer, investeringar, nyaarbetstillfällen och konkurrensfördelar.Utbyggnaden bör givetvis ske successivt och varasamordnad med kärnkraftens avveckling. Då kan ennaturlig överfasning till ett hållbart, varaktigt, mil-jövänligt, inhemskt och förnybart energisystem ske,detta med bibehållande av en demokratisk trovärdig-het och med anpassning till naturens eget kretsloppdär delarna bildar helheten och där all storhet, herrtalman, är en samling litenhet.Anf. 217 () replikHerr talman! är precis som jag ny iden här församlingen. Jag tycker att han hade ettmycket intressant inlägg, ett inlägg som jag har väntatpå att få höra från en centerpartist. Jag har försöktföra den här debatten så gott jag har kunnat tidigarefrån min kammare. Jag har saknat den här debatten -jag har upplevt ett vakuum - framför allt från SivertCarlssons egen partivän, förra miljöministern . Han borde ha tagit kraftfullare initiativunder föregående period. Jag ser fram emot att SivertCarlsson fortsätter med den här debatten även i sinpartigrupp. Tack så mycket!Anf. 218 ()Herr talman! Liberal miljöpolitik, liksom all libe-ral politik, utgår från den enskilda människan. Vårpolitik syftar till att ge individen frihet att i samverkanmed andra forma sitt liv. miljöproblemen handlar igrunden om enskilda individer som får sin frihet in-skränkt av miljöförstöring. Vi vill ta ansvar för attgöra det bättre för kommande generationer över helavärlden. Ingen har rätt att skövla oersättliga naturvär-den. Mångfalden i naturen måste skyddas. Vi liberalerkallar det förvaltarskap.Vi kan inte fortsätta att öka miljöskulden. Det ärvår generation som måste ändra den materialistiskaslösande västerländska livsstilen och skapa ett lång-siktigt hållbart samhälle.Herr talman! Vi behöver fåden grundläggande lagstiftningen på miljöområdetsamordnad till en miljöbalk. Arbete med detta harpågått, utan större partipolitisk oenighet, i mer än femår. före valet lade den borgerliga regering-en fram sitt förslag till med ikraftträdandeden . Av prestigeskäl har den socialdemo-kratiska regeringen återkallat propositionen, utan attprecisera vad det är för förändringar som är så viktigaatt man är beredd att ta på sig ansvaret för en avse-värd försening av hela detta angelägna arbete. Änd-ringar borde ha kunnat göras som modifieringar i denföreslagna miljöbalken.Denna försening är oacceptabel. Jag vill fråga so-cialdemokraternas representant: Hur stor blir förse-ningen egentligen? Det har talats om en försening påett till . Men det har också sagts attutredningsförslag skall läggas fram sommaren 1996.Detta måste sedan ut på remiss, sedan beredas i rege-ringskansliet, sedan behandlas i Lagrådet. Därefterkan propositionen läggas fram för behandling i riks-dagen. Från riksdagsbeslut bör också berörda få en tidpå sig innan balken träder i kraft. Detta gör snarare treårs försening, eller hur?Herr talman! Vi behöver mer debatt om trafikmil-jöfrågorna, särskilt när man håller på att låsa sig förvissa stora investeringar . Fram-tidens samhälle måste byggas på ett flexibelt sätt.Storstadsmotorvägar är allt annat än flexibla. På långsikt genererar de ny biltrafik. Vi måste i praktikengenomföra den trafikpolitik som beslutats . Dåmåste vi resonera mer i samhällsekonomiska termer.Den för trafikpolitiken grundläggande principen omatt konsumenten bör betala den samhällsekonomiskamarginalkostnaden har tyvärr inte slagit igenom ännu.Vi måste bättre beakta miljökostnaderna. Då minskasde fysiska transporterna, och den teletekniska utveck-lingen stimuleras. Många människor kommer att upp-fatta denna förändring som uppoffringar i vår lev-nadsstandard. Men det finns inget moraliskt hållbartalternativ. Dagens livsstil vältrar faktiskt över flerakända problem på kommande generationer. Jag tänkerdå på försurning, övergödning, växthuseffekten ochozonhålet.Inom trafikområdet, liksom inom flera andra om-råden, gäller det att väva samman miljö och ekonomioch skapa långsiktigt hållbara regler. Miljövänligasmåföretag skulle då stimuleras och ökat utrymme föregna initiativ skapas. Det måste löna sig att produceradet som konsumenterna vill ha på ett sätt som tarhänsyn till alla miljöaspekter. Därför måste rätt kost-nad belasta varje verksamhet. Det gäller alltså ävenkostnaden för miljöpåverkan.Dagens trafiksystem ger stor rörelsefrihet åt män-niskorna i den rika världen. Emellertid är det uppen-bart att trafikens totala miljöpåverkan kraftigt över-skrider vad naturen tål. Järnvägstrafik måste därför fåmöjlighet att hävda sig bättre på marknaden gentemotvägtrafik och flygtrafik. Staten måste ändra sådanaregler som strider mot principen att enskilda måstekänna marginalkostnaderna av sina beslut. Den värstaavvikelsen från denna princip finns i beskattningen avtjänstebilar, s.k. förmånsbilar, där marginalkostnadenblir noll för privat körning. Då får järnvägen självfal-let inte rimliga konkurrensvillkor. I vår partimotionhar vi framhållit att skattereglerna måste ändras. Jaghoppas att regeringen är beredd att lägga fram sådanaförslag till riksdagen.Effekterna av reglerna för förmånsbilar har blivitallt allvarligare då dessa utgör en ökande andel avförsäljningen av nya bilar. För oss liberaler är detnaturligt att också beklaga att detta kraftigt snedvriderkonsumenternas efterfrågan av nyinvesteringar.Herr talman! Inom miljöpolitiken behöver vi an-vända ekonomiska styrmedel i ökad omfattning. Kansocialdemokraterna ge besked om när utredningen omskatteväxling, som den borgerliga regeringen toginitiativ till, kommer att tillsättas?Miljöarbetet måste bedrivas i internationellt sam-arbete. Förutom det viktiga arbetet inom Förentanationernas ram gäller det också att utnyttja våranyvunna möjligheter att inom EU verka för skärptamiljökrav och koldioxidskatt, skatteväxling och andraekonomiska styrmedel samt prov med överlåtbarautsläppsrätter.Anf. 219 ()Herr talman! Miljöfrågorna är en central del avVänsterpartiets politik. Målet med det ekologiskasamhället måste kombineras med en internationellträttvis fördelning av resurser, såväl ekonomiska som iform av råvaror, samt kampen mot arbetslösheten.Dessa mål går att förena. Större miljöhänsyn innebäratt det krävs mer mänskligt tänkande och mänskligenergi, dvs. fler människor i arbete. Om miljöproble-men skall lösas måste vi i de rika länderna minska vårkonsumtion och förbrukning av de gemensammanaturtillgångarna. En svensk förbrukar, som ett exem-pel i mängden, 20-100 mer gånger energi än en invå-nare i vissa länder i tredje världen. Samma förhållan-de gäller även för vissa råvaror. Det är naturligtvisohållbart. Ju längre vi väntar med att rätta till dessaorättvisor, desto svårare kommer det att bli i framti-den och kosta ännu mer.Att skapa ett ekologiskt uthålligt samhälle handlarinte om att sänka vår standard. Det handlar om attändra vår standard. hav och sjöar, stadsmiljöersom inte är direkt hälsofarliga, dagis och skolor sominte ger barn allergier och mycket mer sådant ingår iframtidens standardbegrepp. Standard enbart i formav materiell konsumtion är föråldrad. Många åtgärderför att uppnå dessa mål är relativt enkla, om den poli-tiska viljan finns. Om vi t.ex. konsekvent byter utköksapparatur till marknadens energieffektiva, byterglödlampor osv. till lågenergilampor, innebär det attvi sparar energi som motsvarar produktionen hos 1-2kärnreaktorer. Ur teknisk synvinkel är detta ingetproblem. Det som behövs är politiska beslut och enökad medvetenhet hos såväl producenter som konsu-menter.Vänsterpartiet har lagt omfattande förslag på mil-jöområdet. Om vi utgår från retoriken i andras motio-ner förutsätter vi att det kan finnas ett starkt stöd fördelar av förslagen i kammaren.Vi har bl.a. motionerat om en avgift på avfall, vil-ket verkar vara möjligt att få igenom här. Miljöminis-tern har sagt sig vara positiv, motioner har kommit infrån , kds, och . Mode-raterna har avstått från att ens diskutera en avfalls-skatt. I sin partimotion om miljöpolitik är moderater-nas enda yrkande kring avfallshantering och kretsloppatt energiåtervinning av avfall skall ses som en natur-lig del i kretsloppshanteringen. Det är ingen nyhet.Redan i dag är avfallsbränning under strikta utsläpp-svillkor vanlig i . Frågan är till moderaterna:Varför har ni inga förslag kring hur avfallsmängdenskall minska, hur återvinning och återanvändningskall öka, hur produktionsprocesserna kan slutas osv. ?Jag tycker att det faktiskt är beklagligt ur miljösyn-punkt att landets näst största parti inte har kommitlängre i utvecklingen av sin miljöpolitik. I ställetägnar största delen av sin miljöpolitiskamotion till att förespråka marknadsekonomin somlösning på miljöproblemen. De menar t.o.m. att detbehövs mer av marknadsekonomi i EU:s miljöpolitik.Menar verkligen att EU:s lagstiftningvad gäller varor t.ex. behöver mer av marknadseko-nomi?Konsumenterna driver delvis marknaden åt enmiljövänligare inriktning. Det är sant och väldigtviktigt att komma ihåg. Men det finns en gräns försåväl konsumenter som producenter. I det ytterstaläget gör företagen det de tjänar pengar på. Till enviss gräns klarar vi konsumenter av att hålla koll påvad varor innehåller, hur de producerats osv. Men föratt underlätta för konsumenter måste vi kompletteramed lagstiftning och reglering, inte genom att släppamarknaden fri, för marknaden gör det den tjänarpengar på, och inte alltför sällan strider det mot mil-jöhänsyn.Jag har också läst motion om miljö.Jag förstår att de har ett dilemma. Jag försöker tolkaderas skrift.