prot · GI0956 · 1995-02-07 00:00:00 — Det är en av orsakerna till att regeringenhar tillsatt en kommunikationspolitisk kommitté föratt utvärdera trafikpoltiska beslut och förbe-reda ett nytt trafikpolitiskt beslut. Man skall där or-dentligt väga in även miljökonsekvenser.Vi skall också komma ihåg att ligger väl-digt bra till när det gäller godstransporter med tåg iförhållande länder. När man i andra västeuropeiskaländer diskuterar att man skall öka transportandelenkan vi berömma oss av att vi transporterar över50 % av vårt långväga gods på järnväg.Den andelen skall vi förhoppningsvis kunna öka.Men förutsättningen för att transportera ännu mergods på järnväg är att vi har ett järnvägsföretag somdrivs rationellt och som också kan vara effektivt.Anf. 22 ()Fru talman! Jag vill gå års beslut.Det är riktigt att varje trafikslag skall bära sina egnasamhällsekonomiska kostnader.Under senare år har längre lastbilar tillåtits i landetsamtidigt som beskattningen minskat på dessa fordon.Det gäller skatt på bränsle, och man gick också ifrånkilometerskatten, osv.Det här har inneburit att man har förskjutit relatio-nen mellan väg och järnväg på ett negativt sätt förjärnvägens del. stod det klart i de ana-lyser som var underlag till det trafikpolitiska beslutetatt man hade gynnat vägtrafiken, och det har blivitännu sämre sedan dess.Vad som behövs är antingen att man ökar be-skattningen ordentligt på godstrafik på väg eller sänker lönsamhetskravet och soliditetskravet påSJ, så att man får en bättre balans mellan dessa kon-kurrerande transportslag. Skälet till att SJ nu genom-för taxehöjningar är att kraven har skärpts de senasteåren. Är detta verkligen motiverat?Anf. 23 Kommunikationsminister ()Fru talman! Om man skall förändra balansen ärdet väldigt viktigt att se till att det blir ett långsiktigtoch hållbart politiskt beslut som också kommer attgälla om majoriteten ändras i . Det är orsa-ken till att dessa viktiga frågor skall ses över avKommunikationskommittén.SJ är ett affärsverk. Det styrs genom mål ochkrav. Regeringen eller kan inte gå in ochsätta taxor och skall inte heller så göra.När vi skall förändra förutsättningarna för trans-portköpare måste vi göra det på ett oerhört genom-tänkt sätt. Därför ligger dessa frågor hos Kommuni-kationskommittén.Anf. 24 ()Fru talman! Det är inte någon som föreslår att vifrån politiskt håll skall sätta taxor. Men det är ettfaktum att man har skärpt de ekonomiska kraven påSJ som man ekonomiskt sett har underlättatför lastbilstrafiken. Det är då inte underligt att ban-gårdar läggs ner och att företag som är beroende avjärnvägstrafik slås ut på sådana ställen som inte harväldigt mycket gods.SJ tvingas skära bort delar av sin verksamhet föratt klara dessa nya ekonomiska krav. Jag läser i bud-getpropositionen att det på SJ ställs ett soliditetskravpå , och det krävs också en avkastning på egetkapital på lägst . Jag menar att det är för högtställda krav.Jämför med , eller med vilketland som helst i Europeiska unionen i övrigt så skallni se att vi ställer mycket höga krav på SJ, myckethögre än något annat land. Detta är inte rimligt. Detskadar miljön, det skadar hälsan, och det leder tillsämre trafiksäkerhet.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1994/95:260 om Ostkustba-nanAnf. 25 Kommunikationsminister ()Fru talman! har frågat mig omjag i mina kontakter med SJ och länstrafikbolagentänker vidta åtgärder som underlättar tågstopp iGnarp.Bakgrunden till frågan är bl.a. att kommunen harutfäst sig att investera i en ny pendeltågsstation iGnarp.Gnarp är beläget vid Ostkustbanan, som är enstomjärnväg. Enligt nu gällande trafikpolitiska besluthar SJ ensamrätt till tågtrafik på stomjärnvägar ochskall bedriva sin verksamhet på företagsekonomiskagrunder.Om tillräckligt resandeunderlag finns, eller omavtal mellan SJ och trafikhuvumannen kan ingås omexempelvis pendeltågstrafik, kan tågstopp i Gnarpunderlättas. Detta är dock en fråga för berörda regio-nala och lokala företrädare.Anf. 26 ()Fru talman! Gnarp är lokalt, fru kommunika-tionsminister, det är mycket lokalt. Problemet är att SJoch inte är särskilt lokala, vare sig i Gnarpeller någon annanstans.Det är det som är bakgrunden till min fråga. Voredet så att makten låg i de lokala och regionala företrä-darnas händer skulle jag aldrig ha ställt denna fråga.Detta är en mycket intressant skärningspunkt, somockså finns i kommunikationsministerns svar. Å enasidan sägs att det här är någonting för de lokala och deregionala företrädarna att sköta, å andra sidan har SJensamrätt på trafik på stomjärnvägarna.Frågan är framför allt: Finns det någonting i rege-ringens formella eller informella sätt att fungera sompå något vis kan underlätta inte bara för människornai Gnarp utan över huvud taget för lokala aktiviteter pådetta område? Man skulle lokalt behöva ha flermaktmedel.Anf. 27 Kommunikationsminister ()Fru talman! Jag har tagit reda på att länstrafikbo-laget, X-Trafik, bedriver tågtrafik på sträckan med de s.k. X-10-tågen och att länstrafikbolaget kör busstra-fik. Då kan man fundera över om det inte är länstra-fikbolagets uppgift att se till att det blir ett tågstopp iGnarp. Efter vad jag har förstått försöker kommunennu ordna med något slags kur som kan göra detta tillett attraktivt alternativ för de 1700-1800 människorsom faktiskt pendlar från Gnarp varje dag.Kan man med statlig styrning påverka ett länstra-fikbolag? Skall man göra det? skulle jag vilja fråga.Ligger det inte i både den primärkommunala och denlandstingskommunala självstyrelsen att just de härfrågorna skall avgöras lokalt, eftersom det är lokaltsom man har bäst kunskap?Det finns ingenting som hindrar länstrafiken frånatt stanna i Gnarp, som SJ:s stomjärnvägs-nät inte har tillräckligt många kunder för att på före-tagsekonomiska grunder göra ett tågstopp i kommu-nen. Det blir därför fråga om en pendeltågslinje, ochjag menar att det måste vara länstrafikhuvudmännensom tar ansvar för den.Anf. 28 ()Fru talman! kommun, där Gnarp ärbeläget, denna vackra del av som händel-sevis också råkar ingå i min valkrets, försöker i väl-digt hög grad påverka länstrafikbolaget. Men en an-nan part i sammanhanget är SJ, och det är där minfråga till regeringen kommer in.Rätt eller orätt, fru kommunikationsminister? Jagtänker på en fråga som var uppe till debatt tidigare,den om ett tredje spår, tunnlar, osv. Mentågen som susar förbi Gnarp på stomjärnvägen kör jusedan in på samma stomjärnväg i , ochsamma företagsekonomiska intressen skall ju gällahär som där. Det finns en växande irritation i storadelar av landet över att de förutsättningar som gäller iStockholm är helt andra än de som gäller i Gnarp.Skall det vara lika villkor så skall det! Också detta ären viktig bakgrund till frågan. Tack så mycket!Anf. 29 Kommunikationsminister ()Fru talman! Jag vill understryka att samma villkorskall gälla i både Gnarp och . Det är därförfrågan om och det s.k. tredje spåret harnationell bärighet, precis som stomjärnvägsnätet iGnarp har det. Jag tror därför att vi kan vara helteniga på den punkten.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1994/95:264 om taxilegitima-tionAnf. 30 Kommunikationsminister ()Fru talman! har frågat mig vadjag avser att göra för att förhindra att kriminellt belas-tade personer erhåller taxiförarlegitimation.Från gäller att endast den som hartaxiförarlegitimation får köra taxibil. Innan en sådanlegitimation beviljas gör en vandel-sprövning av sökanden. Utgångspunkten är att endastsådana förare som med hänsyn till laglydnad bedömsvara lämpliga som taxiförare skall få taxiförarlegiti-mation. Jag har emellertid erfarit att länsrätten i vissafall har ändrat på beslut att vägra taxi-förarlegitimation för kriminellt belastade taxiförare.Eftersom inte har rätt attöverklaga länsrättens dom har denna därmed vunnitlaga kraft.För att få en ytterligare prövning av liknande fallhar en utredning på mitt initiativ kommitmed ett förslag om att ges befogenhet attöverklaga länsrättens beslut i fråga om bl.a. taxiförar-legitimation. Förslaget är under re-missbehandling, och regeringens avsikt är att snarastmöjligt lämna förslag till i denna fråga.Anf. 31 ()Fru talman! Jag ber att få tacka kommunika-tionsministern för svaret, som jag tycker andas opti-mism och som tyder på att kommunikationsministernhar förståelse för de problem av det här slaget som nuuppenbarligen finns ute i landet.Men det handlar inte bara om att ge rätt att över-klaga, utan man måste också titta på lagstiftningensom sådan. Som jag sade i min fråga kan det aldrig havarit lagstiftarnas, dvs. denna församlings, mening attlagstiftningen skall vara så vagt utformad att det gåratt göra så olika bedömningar av hur den skall tilläm-pas.Vi vet också att länsstyrelserna gör väldigt olikabedömningar. I liksom på en del andraställen har man t.ex. varit ganska tuff, medan entjänsteman i i ett inslag på TV sade att maninte hade brytt sig så mycket om ifall taxiförarna hadevarit åtalade för att ha kört emot rött ljus. Sådantnonchalerades alltså, men jag tycker inte man skallnonchalera att en yrkeskår uppför sig så.Det viktiga är att länsstyrelsernas bedömning skallvara densamma oavsett om det gäller ,, eller något annat område. Jagmenar att lagen måste ses över, så att människor inteutlämnas till en subjektiv bedömning. Vi vet ju ocksåatt rättsinstanserna sällan är eniga.I direktiven till lagstiftningen - som visserligen ut-formades av en annan regering - sades det att det ärtaxiförarnas pålitlighet, ärlighet och yrkesskicklighetsom är helt avgörande för resenärernas trygghet ochatt kundens ställning är utsatt. Då skall människorsom är dömda för misshandel, stöld, knarkbrott ochgrov förskingring inte få utföra detta jobb.Jag hoppas att statsrådet inte bara tillsätter en ut-redning om möjligheten att överklaga dessa beslututan att vi också får förslag till en ny lagstiftning.Anf. 32 Kommunikationsminister ()Fru talman! Jag delar uppfatt-ning att taxiförarnas vandel är mycket viktig justdärför att man som kund är väldigt oskyddad. Det härär ett första steg i upprätthållandet av en seriös van-delsprövning. Skulle det visa sig att detta inte är till-räckligt får vi återkomma med skärpningar i lagstift-ningen. Detta är ändå första steget.Anf. 33 ()Fru talman! Kommunikationsministern och jag varganska överens i inledningen, men tycker jag attkommunikationsministern tar ett steg tillbaka. Jagtycker inte att man skall "vänta och se", eftersom detfinns en rad exempel på att detta inte är bra och attpersoner som definitivt inte borde bedriver sådan härverksamhet. finns det ingen möjlighet att överkla-ga, utan nu får de sin legitimation. Det är definitivtinte bra att personer med den bakgrunden får den härlegitimationen.Jag vädjar därför till kommunikationsministernom att det här inte bara skall bli första steget utan attvi tar också det andra steget och tar ut hela stegläng-den med en gång - detta för rättstryggheten för demänniskor som använder sig av denna näring.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1994/95:265 om spärradeobligationerAnf. 34 Finansminister ()Fru talman! har frågat justitieministernvad hon avser att göra för att obligationer som spär-rats observeras i någon form av kontroll vid bankkon-toren. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall svara på frågan.Frågan har ställts med anledning av att ett bank-kontor har köpt stulna obligationer utan att kontrolleraRiksgäldskontorets spärrlista samt under fyra års tidvägrat att till polisen lämna ut namnet på den personsom banken köpte obligationerna av.Möjligheterna att omsätta tillgångar som härrörfrån brott främjar uppkomsten av allvarlig kriminali-tet. Dessutom: Om det visar sig att bankerna ochandra finansiella institut kan utnyttjas för transaktio-ner som har samband med brottsliga förvärv är riskenöverhängande att sundheten och stabiliteten hos insti-tuten allvarligt hotas och att allmänhetens förtroendeför hela det finansiella systemet minskar. Det finnsdärför ett starkt samhälleligt intresse av att bankernasamarbetar med polis och andra myndigheter för attförhindra s.k. penningtvätt.Sedan den 1 januari 1994 gäller lagen om åtgärdermot penningtvätt, den s.k. penningtvättslagen. Lagenålägger bankerna att kontrollera sina kunders identitet.Vidare åläggs bankerna att granska alla transaktionersom kan antas härröra från brottsligt förvärv. Allaomständigheter som kan tyda på penningtvätt skallanmälas till polisen. Därutöver åläggs bankerna attinföra rutiner som förhindrar att bankerna utnyttjas förtransaktioner som har samband med brottsliga för-värv. Bankerna skall svara för att de anställda fårbehövlig information och utbildning för ändamålet.Det åligger att meddela närmareföreskrifter om vilka rutiner som skall följas ochvilken information och utbildning som skall tillhanda-hållas.Med anledning av frågan ämnar jag försäkra migom att , inom ramen för sin före-skriftsmakt, beaktar det problem med spärrade obli-gationer som belyst.Arbetet med att bekämpa penningtvätt fortsätterbåde internationellt och här hemma. Trots att pen-ningtvättslagen är ny finns det anledning att funderaöver om lagen bör stärkas. Jag kommer attdiskutera med justitieministern vilka övervägandensom ytterligare behöver göras.Anf. 35 ()Fru talman! Jag vill tacka så mycket för svaret.Det var i princip precis det jag ville höra. Vi lever i etträttssamhälle, och då skall man veta att man kan litapå bankväsendet när man som kund kommer in för atthandla. Det är mycket väsentligt att man kan lita påatt det inte är stöldgods man köper.Jag hoppas att finansministern nu sätter kraft bak-om de goda orden och ser till att detta genomdrivs såatt sätter fart både på bankernaoch där man spärrar dessa obliga-tioner. är det mycket lätt att klara av detta medden datautrustning som finns i bankerna. Det är lätt attgöra kontroller vid transaktioner med obligationer ochäven vid vinstutdelning.Det har ju visat sig att det har hämtats ut vinster påstulna obligationer hos bankerna. Det går ju se-kundsnabbt att göra den här kontrollen med den da-tautrustning som finns i dag.Jag hoppas att det som står i svaret kommer attgenomföras med det snaraste.Anf. 36 Finansminister ()Fru talman! Det finns ingen anledning att förlängameningsutbytet. och jag är överens. Dettafår inte inträffa. förutsätter jag att Finansin-spektionen, som är den myndighet som har hand omdetta och som har den nya lagen som instrument,följer detta och vidtar de åtgärder som behövs. Detfinns all anledning att vi över partigränserna bevakarden här typen av utveckling och stävjar den. Vi hjälpsåt.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1994/95:245 om åtgärdermot koncentrationen av verksamheter till Stock-holm m.m.Anf. 37 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Per har frågat näringsmi-nistern om regeringen kommer att vidta några åtgär-der för att förhindra sådana negativa regionalpolitiskakonsekvenser som exempelvis flyttningen av PreviaRikshälsans huvudkontor från till Stock-holm innebär.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall svara på frågan.Det är självklart olyckligt, inte minst vad gällerden regionala balansen, när arbetstillfällen flyttas frånolika kommuner i landet till storstadsområden, som idet redovisade exemplet. Enligt inhämtade uppgifteravser endast en tjänst av totalt ett tjugotal berörda iKarlskrona en flyttning till . Men jag tolkarfrågan så att den mer generellt avser de regionalautvecklingsmöjligheterna i kommun.Regeringen har över beslutat om enmängd åtgärder för att stärka och förbättra utveck-lingsmöjligheterna i generellt. En hel del avdessa åtgärder berör särskilt Karlskrona.I ett snabbt axplock bland dessa åtgärder märks in-rättandet av högskolan i /, för-bättring av kommunikationerna i länet, tekniksprid-ningsinsatser, lokalisering av och Kustbe-vakningens ledning till och regionalpoli-tiskt företagsstöd till olika företagsetableringar ellerexpansioner. och eller Europolitan som bolaget numera heter ärexempel på företag vars utveckling kommit att blibetydelsefull för . Tillsammans betyderdessa åtgärder mellan 500 och 1 000 direkta nya jobbi Karlskrona.För innevarande budgetår har vidare anslagits 23miljoner kronor till , att användas förinvesteringsstöd för små och medelstora företag i bl.a.Karlskrona kommun.Vidare har regeringen föreslagit att Karls-krona kommun tillsammans med övriga kommuner ilänet skall bilda ett mål 2-område, vilket, om godtar förslaget, innebär att kommu-nen kommer att kunna få del av EU:s strukturfonds-medel.Anf. 38 PER ()Fru talman! Jag har ställt den här frågan till nä-ringsminister . Det finns två passusar ifrågan som klart visar detta. Det står att bolagisering-en av statlig verksamhet i vissa fall har inneburit attgrundläggande principer inom regional- och närings-politiken har övergivits.Litet längre ner står det att handläggningen avärendet lämnar en hel del övrigt att önska, i synnerhetbör man ställa höga krav när statlig verksamhet orga-niseras.Min fråga är egentligen vilka åtgärder som statensom ägare eller som innehavare av en majoritet avstyrelseposterna i dessa styrelser är beredd att vidtanär det kommer sådana här propåer. Frågan är alltså iförsta hand en fråga till näringsministern. Men jag fårväl ställa några följdfrågor till arbetsmarknadsminis-tern med anledning av svaret.Det är nämligen så att inte bara ärdrabbat av sådana här saker. fick vi beskedom att 130 personer varslats vid . ären region som har stora Norrlandsproblem.Jag menar att en omvänd regionalpolitik inte en-dast bör vara en fråga för bolagsstyrelser. Staten harfaktiskt ett större ansvar för sysselsättning och sam-hällsekonomi och bör därför påverka. Genom att dettaär ett statligt företag finns det stora möjligheter attställa upp på den politik som egentligen är sanktione-rad uppifrån. Här desavouerar man ju faktiskt ettriksdagsbeslut.Sedan finns det en annan felaktighet i detta. Jaghar hört att det handlar om 20 tjänster och inte om entjänst. Att det sedan återgår vissa andra tjänster ge-nom att man låter en annan del av verksamheten varakvar är en helt annan sak.Anf. 39 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Per tar upp frågan om bo-lagisering. Om godkänner att man bolagise-rar och tar in andra ägare i tidigare helstatlig verk-samhet minskar naturligtvis statens, dvs. riksdagensoch regeringens, inflytande.I ett beslut /94 redovisade den då-varande regeringen för förändringarna närdet gäller . Där gick man från stiftelse till bolagoch tog in en ny ägare förutom staten. Det innebär juatt inflytande minskar. Vi socialdemokra-ter har ju varit kritiska till sådana förändringar. Detgäller t.ex. de stora förändringarna när det gäller . Det är bara att konstatera att det är på detsättet. Man minskar sitt inflytande när man gör detta.Det får de konsekvenser som Per beskriviti sin fråga.Den uppgift vi har fått är att omflyttningen huvud-sakligen är från till andra delar av landet.Man har alltså minskat huvudkontoret och åstad-kommit rationaliseringar där. De måste man ju ta hemoavsett vilken ort i landet det gäller. Verksamhetenmåste ju bedrivas effektivt. Jag tycker att det är väl-digt positivt om vi kan minska huvudkontorsfunktio-nen.Jag följer också tidningarna i och harkonstaterat vad som händer . Det är en av anled-ningarna till att vi har som förslag till mål 2-område.Anf. 40 PER ()Fru talman! Styrelseverksamheten och stora delarav huvudkontorsfunktionen för det här företaget harde facto flyttats på ett tidigare stadium. Den fixeringsom nu har gjorts kring VD-bytet har en mindre bety-delse. Det viktiga är att man har flyttatvissa av huvudkontorets uppgifter.Blir det effektivare att t.ex. bedriva administrationav personal och ekonomi från de olika orterna ute ilandet? Blir det t.ex. effektivare att sprida ut fakture-ringen från huvudfunktionen till olika delar av landetoch flytta upp resten av huvudfunktionen till Stock-holm? Dessutom kom detta i samband med ett Ble-kingepaket.Anders instämde i en hel del av det jagskriver i frågan. Då blir min fråga: Kommer det att blinågon förändring när det gäller statens agerande i denhär typen av frågor , eller skall ni fullföljaden borgerliga låt-gå-politiken?Anf. 41 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Först och främst vill jag argumenteramot Per då det gäller decentraliseringen.Jag tror att en decentralisering av arbetsuppgifter ochbeslut oftast är rationell, även om dessa decentralise-ras från ut till andra delar i landet. Densaken vill jag alltså argumentera för.Så till frågan om vi på samma sätt som den tidiga-re regeringen kommer att privatisera och bolagisera.Mitt svar är nej. Vi har redan på ett par viktiga områ-den markerat att vi inte är beredda att fullfölja denförra regeringens politik där.Då man gör förändringar och släpper inflytandetfrån statens sida är det väldigt viktigt att det träffasöverenskommelser med de nya ägarna om sådant somfrån statens sida anses viktigt. I det här fallet tyckteinte den förra regeringen att det var viktigt. Man reg-lerade ju inte denna fråga i ett avtal med de nya par-terna, delägarna.Anf. 42 PER ()Fru talman! Jag har en annan uppfattning när detgäller decentralisering. Jag kan alltså inte se detta sågenerellt som arbetsmarknadsministern gör när hansäger att det när man decentraliserar frågor blir effek-tivare.Min uppfattning är att enheterna just i frågor omekonomiadministration och personaladministrationfaktiskt kan bli alldeles för små för att det skall varamöjligt att få effektivitet i det hela.Såvitt jag förstår finns det i detta ärende mångafrågetecken kring de effektivitetsvinster som AndersSundström pratar om.I svaret, och det är intressant att konstatera, pratasdet också om länsstyrelsestödet på 23 miljoner. Mendet gäller då pengar som har gått till väldigt mångalänsstyrelser, så det här är inget specifikt för Blekingeoch Karlskronaregionen. fick 28 miljonertill stöd åt småföretag osv. Det intressanta med depengarna tror jag är i vilken utsträckning de kommeratt utnyttjas och om det kommer ut något av det hela.Så långt får jag väl än en gång tacka för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1994/95:258 om Norrlands-fondenAnf. 43 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! har frågat mig närNorrlandsfondens stadgar kommer att ändras så attverksamheten också kan omfatta län.Bakgrunden till frågan är att våren 1994beslöt att Norrlandsfondens verksamhet skulle vidgastill att också omfatta län.Enligt det övervakningsavtal som upprättades isamband med skulle EFTA:s övervak-ningsmyndighet granska alla former av statsstöd.Den finansieringsverksamhet som Stiftelsen bedriver är till viss del sådant stöd.Regeringen har , i enlighet medavtalet, anmält stiftelsens verksamhet till . Ome-delbart efter beslut, dvs. ,anmäldes bl.a. avsikten att utöka verksamhetsområdetmed län.ESA har på grund av bl.a. stor arbetsbelastninginte hunnit ta ställning i frågan, och uppdraget övergårnu till . Olika kontakter har tagitsför att få ett ställningstagande i ärendet så snart sommöjligt och därmed kunna genomföra den nödvändigaändringen av stiftelsens stadgar.Min bedömning är att ett beslut av bör kunna föreligga under våren.Anf. 44 ()Fru talman! Jag tackar för svaret från arbetsmark-nadsminister . Men det innehållerinte riktigt vad jag skulle önska att det innehöll.Enligt vad jag har erfarit har frågan varit uppe tillbehandling inom . Om det har kommit någotformellt besked eller inte vet jag inte säkert. Men detär i varje fall väldigt olyckligt om byråkratin nere iEuropa skall få förhindra angelägna satsningar. Riks-dagen sade faktiskt att Norrlandsfondens verk-samhet skall utvidgas till att också omfatta Gävle-borgs län.Anders lär känna till att läntävlar med och andra drabbade län iNorrland om att ha en väldigt hög arbetslöshet. Det ärsåledes mycket angeläget att även Gävleborgsföreta-gen kan få del av de här möjligheterna. Riksdagenplussade ju vid behandlingen på 300 miljonerför Norrlandsfondens räkning.