prot · GI0970 · 1995-03-09 00:00:00 — Man kan t.o.m. i vissa fall tycka att detta gåttlitet väl långt. Frågan om antagning till högskolanutreds , och förslagen kommer att presenteras undervåren.Anf. 58 ()Fru talman! Jag håller med om att dettaär en evig fråga. Det är självklart att det är en evigfråga, eftersom elever och föräldrar är så eniga om attdetta är nödvändigt för att eleverna skall uppnå denkunskapsnivå som de själva vill ha och som samhälletbehöver.Jag vill komplettera min fråga med att säga: Vilkaandra typer av problem syftar på somskulle motverka den positiva effekten av en komplet-teringsmöjlighet?I morse läste jag något i tidningen om att rege-ringen avser att ställa högre krav på eleverna vidinträde till högskola och universitet. Hur rimmar detmed att man inte skulle kunna komplettera?Anf. 59 Utbildningsminister ()Fru talman! Jag vet inte vilken tidningsuppgift syftar på.Frågan om antagning till högskolan är föremål förutredning. När den kommer med sina förslag får vi taställning till dem. Det handlar då dels om vilka behö-righetskrav som skall gälla, dels vilka antagningsbe-stämmelser som skall gälla för olika studieprogramvid olika universitet och högskolor. Önskemålet harvarit att utan att frångå principen om högskolanssjälvständighet uppnå en något större nationell sam-ordning än vad vi har . Det är ju också något somhar kritiserats i hög grad, inte minst från studenthåll.När det gäller kompletteringsfrågan är problemetjust det som vi tidigare kallat kompletteringseländet,dvs. att man efter genomgången skola kunde bygga påsina betyg och komma i ett bättre läge vid antagningtill högskolan. Genom ett annat betraktelsesätt kanman nu på andra sätt konkurrera om att vinna inträdetill högskola, t.ex. genom högskoleprov och andraantagningsvillkor.Anf. 60 ()Fru talman! Det är ju riktigt att kompletteringenleder till ett bättre läge för den som kompletterar. Detär ju det som är avsikten: Ett bättre kunskapsläge föratt kunna tillgodogöra sig kunskaperna bättre och föratt bättre kunna fylla en funktion i samhället.Under de år då jag var verksam i skolorna gjordeman undersökningar om hur många av eleverna ochföräldrarna som ville ha betyg. Jag är helt övertygad om att procentsiffran är likahög i den här frågan.Anf. 61 Utbildningsminister ()Fru talman! Betygsfrågan kan vi kanske diskuterai ett annat sammanhang.Det är nog inte någon poäng med att utveckla ettkompletteringssystem när det gäller övergången frångymnasieskola till högskola. När det däremot gällerbehörighet är läget ett annat. Det är ju många ungdo-mar som kompletterar sin gymnasieutbildning för attfå behörighet. Men att på nytt införa ett system sominnebär att man kan komplettera för att få bättre betygi ämnen som man har avslutat är ingen bra vägför att förbereda sig för högskolan. Det finns mycketbättre sätt för detta.Den nordiska passfrihetenAnf. 62 ()Fru talman! Regeringen har beslutat att sökamedlemskap i det s.k. . Med anled-ning av detta vill jag rikta några frågor till vicestatsministern.Vad kommer att gälla vid gränsen mot Danmarkunder övergångsperioden? tänker ju tydli-gen bli medlem före . Hur kommerförhandlingarnas genomförande att handla om? Vilkakonsekvensutredningar kommer vi att få se när detgäller bl.a. knarkproblematiken?Anf. 63 Utrikesminister ()Fru talman! Det har inte fattats något beslut omhur man skall göra när det gäller , omman skall ansöka eller inte ansöka. Vad som pågårär en ordentlig genomlysning av frågan, både natio-nellt och nordiskt.Frågan är ju sådan att vare sig vi gör något ellerinte blir vi berörda. Någonstans kommer det att gå entydligare gräns mellan oss och andra länder. Vi vill juhelst få en sådan lösning att vi kan bevara den nordis-ka passfriheten och ändå ha en stor öppenhet gente-mot EU-länderna.Anf. 64 ()Fru talman! Det här är ju ingen ny fråga. Den varju uppe väldigt mycket under debatten kring medlem-skap respektive inte medlemskap. Jag är mycket för-vånad över att man inte i förhandlingarna inför med-lemskapet tillsammans med de andra nordiska länder-na tog upp frågan om den nordiska passfriheten.Jag kan förstå att det av taktiska skäl inte var sålämpligt att lyfta fram den frågan till debatt. Men denandra viktiga debattfrågan under EU-förhandlingarnavar just knarkproblematiken och vad det riskerna medöppna gränser innebar.Det verkar nu vara väldigt bråttom, i alla fall en-ligt vad vi fick reda på vid Nordiska rådet.Anf. 65 Utrikesminister ()Fru talman! Vad som skedde och hur långt mankom under förhandlingarna med EU skall ju inte jagansvara för, eftersom det då var en annan regering.Frågan har komplicerats av att inte sade jatill EU. Därmed är situationen en annan än vad denhade varit om länderna hade kunnat gå med som engemensam grupp. Det är därför som vi analyserarfrågan väldigt ingående.Det positiva med den friare rörligheten får vägasmot sådant som kan vara problem, t.ex. riskerna mednarkotikahandeln. Vi får tillfälla att återkomma tillfrågan här i kammaren och också i ochäven i Utrikesnämnden.Anf. 66 ()Fru talman! När det gäller förhandlingarna sadesig statsministern och oppositionsledaren vara överensom förhandlingsresultatet. Jag förutsätter då att manhade tagit med alla de känsliga punkter som man villeförhandla om. På den punkten har jag inte fått svar.Det måste finnas ett annat skäl till att man inte togupp frågan.Dessutom ansökte inte om medlemskap iEU. stod alltså utanför. Och vi visste ju att detvar mycket osäkert om man skulle kunna manipuleradet norska folket till att rösta ja.Vad kommer att gälla i fråga om knarket och po-lissamarbetet?Anf. 67 Utrikesminister ()Fru talman! Jag vänder mig först emot uttrycket"manipulera folk till att säga ja" som använde. Svenska folket är moget nog attsjälvt fatta sina beslut.Frågan har komplicerats av att inte gickmed i EU. Som bekant har vi en vidsträckt gräns motNorge. Det är klart att den borgerliga regeringensförhandlare inte kunde förutse alla detaljer när manarbetade med frågan fram till dess att avtalet kom till.Låt oss nu göra vad vi kan för att hitta en nordisklösning - det är det viktiga för oss - där vi ändå intemissar det som kan vara det positiva med avtalet,nämligen den fria rörligheten. Alla länder vill bekäm-pa knarkhandeln, och i det sammanhanget tror jag inteatt innebär någon svårighet.Anf. 68 ()Fru talman! Med anledning av fråga bör man känna till att den förra regeringengjorde en ganska omfattande konsekvensanalys av deolika alternativen medlemskap tillsammans med ellerutan Norge.Min fundering är vad linjeär i den här frågan. Hon var ju också aktiv i EU-debatten. Är det så att nu ge-nom sitt agerande vill upprätta passkontroller mellanSverige och ? Det är ju det som är alternativetom man fullföljer inställning.Anf. 69 är riktad till utrikesministern. Det är intemöjligt för ledamöterna att replikera varandra.Anf. 70 ()Fru talman! Då ber jag om ursäkt. Jag hade ingensynpunkt när det gäller ministerns inställning.Anf. 71 Utrikesminister ()Fru talman! Just den frågan gör det hela väldigttydligt. Det är lätt att kritisera förhållandena som denu har blivit. Länderna som har anslutit sig tillSchengenavtalet har beslutat att det skall träda i kraftden 26 mars.Att kritisera är en sak. Förhållandet existerar julikväl och man måste på något sätt komma till rättamed det. Man kan inte komma runt det. Vi får svårig-heter hur vi än gör, och då gäller det att göra det bästamöjliga av situationen.Ursprungsmärkning av livsmedelAnf. 72 ()Fru talman! Jag har haft besök av 50 eleverfrån i - jag tror att deflesta av dem sitter kvar på läktaren. De hade ett antalfrågor till mig, och det var en fråga som jag inte hadenågot bra svar på.I finns det ett antal företag - , Far-mek och en del privata företag - som importerar kött.Sedan maler man ner en del av köttet och säljer detsom köttfärs, men man anger då att köttfärsen ärsvensktillverkad. Från etisk och moralisk synpunkt ärdet beklämmande att det är tillåtet att göra så här. Jagundrar om det finns någon tanke på att åtgärda detta.Anf. 73 Civilminister ()Fru talman! De enda regler som finns för ur-sprungsmärkning sedan vi först via ochnu som EU-medlemmar ingår i den inre marknaden,är att man inte får förvilla konsumenterna genom attt.ex. ange att en burk innehåller grekisk fetaost sam-tidigt som fetaosten är tillverkad i . Man äralltså tvungen att ange att osten är tillverkad i Dan-mark.Det finns däremot inga regler när det gäller ur-sprungsmärkning av kött. En del slakterier och storakedjor i har deklarerat att de på frivillig vägkommer att ursprungsmärka kött. Man kommer dåockså att ange om det rör sig om svenskt kött som harmalts i och alltså inte utländskt kött som harmalts i och sedan märkts med en svensk flag-ga. Men detta är ett frivilligt åtagande.Jag hoppas att vi skall kunna få en bredare infor-mation och kunna uppnå en något mer förplikandeuppgörelse just när det gäller ursprungsmärkningen.Jag och jordbruksminister kom-mer att ha en överlägg-ning med köttbranschens företrädare i för attförsöka lösa den här frågan och för att få till stånd enheltäckande uppgörelse. Men det gäller då sannolikten i grunden frivillig överenskommelse som gällerbara för del.Anslagen till lantbruksuniversitetAnf. 74 (m)Fru talman! Jag har en fråga till medanledning av de frågor som vi arbetar med i utbild-ningsutskottet. Jag skulle vilja veta vilken bedömningdet är som ligger bakom regeringens förslag om extrastora nedskärningar vid iförhållande till alla övriga universitet och högskolor.Anf. 75 Utbildningsminister ()Fru talman! Som vet har det av tra-dition och av sakliga skäl varit så att SLU lyder underJordbruksdepartementet på grund av den när anknyt-ningen till jordbrukets och skogsbrukets olika verk-samheter.Det sker ju ingen avvägning när det gäller ansla-gen till universitetssektorn visavi SLU. Såvitt jagförstår är de besparingar som har genomförts därbetingade av det allmänna läget - framtvingade be-sparingar - och av att det var möjligt att genomförabesparingar utan att en väsentlig del av verksamhetenallvarligt skulle skadas.Anf. 76 (m)Fru talman! Det var ett allvarligt besked. Skall jagtolka det som att regeringen inte har överläggningaröver departementsgränserna? lantbruksuni-versitet ägnar sig ju inte enbart åt jordbruksfrågor.Man ägnar sig i högsta grad åt miljöfrågor och frågorsom rör väldigt vida fält. Det måste ju finnas en or-dentlig argumentation i botten för skälet till att mangör på det här viset.Sedan finns det ju forskningsprojekt som liggerunder andra finansieringsformer där näringen får ta ettmycket stor ansvar och där regeringen också gör ned-dragningar. Vad jag undrar över är varför man ger sigpå i särskild ordning.Jag vill därför ha bekräftat att svaret på den frågan äratt man inte har pratat med varandra mellan de olikadepartementen.Anf. 77 Utbildningsminister ()Fru talman! Det kan inte få bekräf-tat. Det är självklart att regeringen ser på hela budge-ten och att det sker avvägningar. Men det sker intenågon specifik avvägning mellan vad som å ena sidangår till och vad som å andra sidangår till SLU.Jag är helt på det klara med att SLU har en mycketomfattande verksamhet, som jag i olika kapacitet harvarit indragen i när det gäller såväl energi och miljösom u-landsbistånd. Men den samlade bedömningsom regeringen har gjort är att dessa besparingar ärmöjliga att genomföra - även om det naturligtivsalltid är tråkigt med besparingar - och ändå vidmakt-hålla den viktigaste delen av både utbildning ochforskning.Anf. 78 (m)Fru talman! Utbildningsministern måste väl ändådela den uppfattningen att man inte kan tolka detta pånågot annat sätt än att regeringen ger lägre prioritet åtden forskning och de utbildningar som bedrivs vidSveriges än vid andra universitetoch högskolor.Mitt intresse gäller vad som är skälet till detta. Jagkan faktiskt inte begripa varför det skall anses mindreviktigt. Jag har inte heller i de resonemang som vihittills har haft kunnat få klart för mig att Sverigeslantbruksuniversitet tidigare på något sätt skulle havarit övergött. Finns det inga klara motiv till att mangör dessa stora neddragningar på ?Anf. 79 Utbildningsminister ()Fru talman! Det finns ett mycket generellt motiv,och det är att den regering som tillhördeefterlämnade ett av största budgetunderskott.Då krävs det besparingar för att se till att detta budge-tunderskott minskar. Då måste det göras besparingarockså på annat håll - tyvärr, vill jag säga - än inomforskningssektorn. Det är ett mycket handfast motivtill att det måste ske besparingar.När det gäller t.ex. miljöforskning och bistånd,som ju är en viktig del av SLU:s verksamhet, harsektorsmyndigheterna, och ,en omfattande uppdragsforskning som lagts ut påSLU och som kommer att fortsätta. Det är alltså inteså att man genom dessa besparingar måste dra ner påden viktigaste delen av SLU:s undervisning ochforskning.Anf. 80 är den muntliga frågestunden avslutad.6 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionermed anledning av prop. 1994/95:142 Fosterdiagnostikoch abort1994/95:So25 av (fp1994/95:So26 av m.fl. (v)1994/95:So27 av m.fl. (mp)1994/95:So28 av m.fl. (kds)med anledning av prop. 1994/95:139 Särskilda ut-bildningssatsningar inom högskolan1994/95:Ub15 av /95:Ub16 av m.fl. (s)1994/95:Ub17 av m.fl. (v)1994/95:Ub18 av tredje vice talman ()1994/95:Ub19 av m.fl. (m)1994/95:Ub20 av andre vice talman ()1994/95:Ub21 av m.fl. (c)1994/95:Ub22 av och ()1994/95:Ub23 av m.fl. (s)1994/95:Ub24 av m.fl. (kds)1994/95:Ub25 av ()1994/95:Ub26 av ()1994/95:Ub27 av och ()1994/95:Ub28 av ()1994/95:Ub29 av ()1994/95:Ub30 av och ()7 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 8 mars1994/95:72 av () till försvarsminis-tern om JAS-projektet1994/95:73 av () till statsrådet om åtgärder mot mobbningen i skolanInterpellationerna publiceras i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 14 mars.8 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 8 mars1994/95:344 av () till socialministernom hanteringen av laboratorieprover1994/95:345 av () till jord-bruksministern om skövlingen av skogs- och jord-bruksmark1994/95:346 av () till justi-tieministern om kampen mot barnpornografinFrågorna publiceras i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 14 mars.9 § Kammaren åtskildes kl. 15.13.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m 3 § anf. 25 (delvis) ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.