prot · GI0986 · 1995-04-05 00:00:00 — Därför kan det finnas anledning attpåminna om att lokaliseringen till inte harhindrat från att köpa sina tjänster frånSCB, inte har hindrat de framgångsrika förhandling-arna för på lantbruksområdet och inte harhindrat de framgångsrika förhandlingarna med EU omutvecklings- och forskningsarbete i . En ut-redning om SCB:s framtida lokalisering skall ju ocksåta i frågor om hur en försäljningsorganisation skallvara utformad och var den skall finnas.Med tanke på dagens förslag till beslut kan det va-ra bra att se i backspegeln. Hur hade det sett ut i dagom inte hade fattat beslutom att av personalen skulle finnas i ?Avknoppningen av dataverksamheten hade knappastlett till nya utlokaliseringar från . Sannolikthade en del av de enheter som finns i Örebrofunnits kvar i . Ändå tror jag inte att någoni dag anser att det hade givit en högre effektivitet elleren bättre statistik. I stället har det visat sig att varjeöverflyttning till i sig har medfört en om-prövning från grunden av den aktuella verksamheten,att flyttningen av verksamheter till har möj-liggjort stora rationaliseringsvinster och en genom-lysning av verksamheten vid själva överföringen.Därför är det ett steg tillbaka när 55-procentsregelntas bort, särskilt när detta inte följs av direkta krav pånågon analys av den fortsatta utvecklingen i Örebro.Vi från län kräver inte att häroch skall ta ställning till en lokalisering av SCB:sverksamhet till eller någon förhastad omflytt-ning som stör SCB:s verksamhet. måste semycket mer konsekvensanalyser. Hänsyn måste tas tillpersonalens och organisationens behov av en lugn ochtrygg utveckling. Men i tider av stora besparingar ochomprövningar är det rimligt att granska om ett mins-kat internt resande, en samordning av verksamheten,tillgången till speciellt gynnsamma lokaler och enmycket god rekryteringsbas kan leda till minskadekostnader och bättre statistik.SCB har att vinna på att det görs en seriös analysav vad en successiv överföring av ytterligare enheterskulle betyda för kostnader och kvalitet på statligstatistik.Herr talman! Jag förstår att det inte går att få ettdirekt uttalande av här och , men jagvädjar ändå till regeringen och SCB:s ledning attväldigt förutsättningslöst granska förutsättningarna föratt faktiskt få en bättre och effektivare statlig statistikom man successivt överför verksamhet till enheten iÖrebro, med sikte på att göra till huvudort förSCB:s verksamhet.Anf. 144 ()Herr talman! Det är mycket positivt att få höra hurbra SCB:s verksamhet fungerar i . Det finns säkert positiva delar att ta uppockså i Stockholmsdelen.Inger menar att man väl ändå skullekunna få en utredning. SCB har ju som alla andrastatliga myndigheter och verk ett besparingskrav påsig. Vi vet också att SCB bara fickanpassa verksamheten till nya förutsättningar, i ochmed att det då blev aktuellt också med andra statisti-kansvariga myndigheter. Man har ett besparingskravpå sig, och man håller fortfarande på att anpassa sigtill den nya verksamheten. Det vore olyckligt om vinu också började utreda en flyttning av SCB:s verk-samhet. Jag tror att det faktiskt skulle skada den braoch viktiga statistik som vi håller på att arbeta med.I och med att verksamhet är förlagd till två platserfinns det interna resekostnader, det håller jag med om.Kostnaderna för resor mellan och Stockholmligger nu på ca 5 miljoner. Om man å andra sidanskulle flytta verksamheten från skulle, medhänsyn till hyresnivåerna i - hyrorna är fak-tiskt lägre i , även om man kan tycka att detär konstigt - vinsten av ett minskat resande ätas uppav ökade hyreskostnader.Sammantaget kan man väl säga att vi i riksdagenär överens om att vi skall värna SCB:s verksamhet ibåde och . Att tas bort harmer att göra med att det för statliga myndigheter nu ärfråga om andra styrformer och en ökad självständig-het. Då är det hämmande med andra regler som in-skränker på den ökade självständigheten.Anf. 145 ()Herr talman! Det är bra att utskottet värnar SCB:sverksamhet, oavsett om den sker i eller iStockholm. Jag tror att det här är en typ av kunskapsom är utomordentligt viktig att ha i en demokrati,inte minst i av stora förändringar.Jag skall inte tjata på . Jag tror inteatt vi övertalar varandra här och . Däremot vill jagtjata litet grand på och departementetoch väldigt mycket på SCB:s ledning. Är det inte såatt just det faktum att man har besparingskrav ochhöga effektivitetskrav på sig är skäl för att faktiskt seefter om det inte finns en poäng i att samla verksam-heten i ?Formellt är lokalhyrorna där kanske något högre.Det är staten själv som står för lokalerna i Örebro.Det är staten själv som har byggt lokalerna just förstatistikverksamhet, med de krav på säkerhet, med demycket speciella krav som finns på statistikverksam-het.Statistiken är ett område där vi är på topp i Euro-pa, där vi faktiskt kan betyda ganska mycket i EU-samarbetet. Då skall vi vara rädda om vår statistik-verksamhet, då skall vi söka utveckla den, och dåskall vi här, , inte begränsa den. Viskall säga att det här skall bli riktigt bra.Min tro är att det blir bättre om man samordnarverksamheten i . Min förhoppning är att SCB:sledning och regeringen utan några skygglappar skallvåga titta på fördelarna ur effektivitetssynpunkt meden samordning i Örebro.Anf. 146 ()Herr talman! Jag vill än en gång understryka genom att flytta över verksamheten till ,som önskar, inte kommer ifrån vissaav de problem som redan nu finns med resor och så.Vi har som jag sade en stor mängd statistikanvändarei . SCB har på sig kravet att öka kontakter-na med dessa statistikanvändare, något som också ärnaturligt att man gör. Vi kommer också att få mycketmer kontakter inom exempelvis EU.Jag håller med om att det inte finns så stora in-vändningar i den delen. Huvudskälet är att verksam-heten fungerar bra på de här två orterna. Om jag fickvara litet skämtsam, , skulle jag kunnasäga att vi i den ort som jag kommer från, ,skulle vara glada om vi hade en kvarts del av SCB.Det kan ändå vara glädjande för att ha hälftenav SCB. kanske man inte klarar av en hel de-centralisering, utan man kan då få nytta av en vissverksamhet på flera orter.Anf. 147 ()Herr talman! Att jag med gott samvete och ganskamycket övertygelse här kan tala om behovet av enutredning och en analys beror på att jag tror att detskulle vara bra för SCB och självfallet också att detskulle vara bra för . Jag tror på samma sätt attmånga av de lokaliseringar som finns runt om i landetär bra för statsförvaltningen. Det är bra att Östergöt-land har och -inte bara för skull, utan det är bra förlandet att statsförvaltningen finns förankrad i helalandet.Jag hoppas, , att vi alla kan tro attandra delar än kan vara organ för kontak-ter med , att vi faktiskt kan komma väldigtmycket längre om man i hela landet får möjlighet attutveckla sin spetskompetens i kontakten med EU.Och när det gäller statistiken har väldigt gynn-samma förutsättningar.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § avgift till gemenskapsbudgetenm.m.FöredrogsFinansutskottets betänkande 1994/95:FiU15Sveriges avgift till gemenskapsbudgeten m.m. (prop.1994/95:100 delvis)Anf. 148 ()Herr talman! Vi i var väldigt starkt en-gagerade för ett EU-medlemskap. Det betyder inte attvi gillar allt med EU, men vi tyckte sammantaget attfördelarna var så pass mycket större. Det betyder inteheller att vi gillar allt som har med egna EU-beslut att göra. Avgifterna är ett sådant exempel.Vi tycker att finansieringen av EU-avgiften bordehar skett inom ramen för det samlade budgetarbetet,och det redovisade vi också tydligt när de härbesluten fattades. På det här viset har vi nu fått fram-för allt skattehöjningar på arbete, som motverkartillväxt i företagen, tillväxt som skulle kunna ge nyajobb. Medlemskapet är bra av många skäl. Då skall vi inte motverka de krafterna genomdåliga finansieringar.Herr talman! Jag vill yrka bifall till reservationer-na nr 1 och 2 av första reservationen handlar om EU-avgiften.Med tanke på de besked vi fick om överens-kommelsen, som dessutom innefattar den resterandeEU-avgiften, vet man väl i och för sig inte riktigt ivad mån förslagen i FiU:15 över huvud taget fortfa-rande gäller. Vi menar i vart fall att det hade varitbättre med andra alternativ, att återta den höjda skat-ten på arbete, att göra besparingar och att möjligenhöja matmomsen. Men efter vad vi förstår är det sna-rare aktuellt med en stor sänkning av matmomsen. Vii tror att det är bättre om det lönar sig attarbeta än om det lönar sig att äta. Framför allt menarvi att vi inte skall äta oss in i Europa.Reservation nr 2 handlar om Eurobonds. Det äralltså inte så att vi är motståndare till de transeurope-iska nätverken, tvärtom. Däremot är vi emot Euro-bonds. I betänkandet sägs att detta för ögonblicketinte är aktuellt. Det är bra, och det är också korrekt.Men vi vet att diskussionen förs. I libera-lerna tycker vi därför att det vore bra om det fanns ettuttryckligt nej-beslut fattat av denna kammare. Medtanke på hur mycket oklarheter och t.o.m. fusk somförekommer när det gäller EU:s budget - en frågasom ju har engagerat sig starkt i - och att detockså finns ett tryck på mer och inte mindre jord-bruksstöd, är det enligt vår uppfattning mycket ange-läget med ett nej-beslut, speciellt som det återigen harvisat sig att utgiftstrycket på jordbruksstöd och lik-nande uppenbarligen inte bara förekommer ute i Eu-ropa utan även här i Sverige.Av den anledningen vill jag yrka bifall till våra tvåreservationer.Anf. 149 ()Herr talman! Om skulle gesrätten att ge ut obligationer skulle detta få långtgåendekonsekvenser för finansieringen av EU:s verksamhet.Det är därför mycket bra att i motionU503 har uppmärksammat risken för att detta kankomma att ske. Då de problem som detta skulle skapaär betydande, är det av utomordentligt värde att Sve-rige stämmer i bäcken och agerar mot en sådan ut-veckling.Därför yrkar jag bifall till reservation 2.Om man nu kan säga att det är en viss lycka attupptäcka att har upptäckt denna sak kanman säga: Säg den lycka som varar beständigt?I reservation 1 menar jag att däremothalkar helt snett. Det kanske också görnär hon säger att det skall löna sig att arbeta och intelöna sig att äta. Även om jag kanske har ätit litet förmycket i mina dagar kan jag tala om att det inte lönarsig.Men för att återgå till allvaret är det nog så attmaten verkligen inte är för billig för många lågavlö-nade människor. I ett läge när man gör enrad sociala nedskärningar behövs det nog betydligtmer än en sänkning av matmomsen.Lika varmt som jag yrkar bifall till reservation 2vill jag instämma i utskottets avstyrkan av reservation1.Anf. 150 ()Herr talman! Det här betänkandet handlar framförallt om de utgiftsbeslut vi måste fatta för att finansieramedlemskapet i EU. Jag är, som ,mycket glad över att vi är medlemmar i . Jag tyck-er att medlemskapet är värt de pengar det kostar, ävenom det handlar om stora summor.Karin talar om den höjning av arbetsgi-varavgiften som vi beslutade om för att delfi-nansiera medlemsavgiften. Vi fattade beslut i vintrasom ett antal principer som skulle gälla förEU-medlemskapet och finansieringen av avgiften. Enav dem var att medlemskapet måste finansieras fulltut. Allt annat är fullständigt ansvarslöst. Det var vik-tigt att under en valrörelse kunna säga:"Medlemskapet i den europeiska unionen kommer attfinansieras fullt ut. "Vår finansiering genom en höjning av arbetsgivar-avgiften skall ses som del i en helhet som vi har förtfram . Det handlar om attsanera statsfinanserna och bekämpa arbetslösheten.Den borgerliga regeringen hade ju en tradition attvara mycket skicklig och snabb på att sänka skattermen var sämre på att klara statsfinanserna och verkli-gen dålig på att bekämpa arbetslösheten. Det handlarom en fördelningspolitik, och skatterna är bra attanvända för att se till att vi får en rättvis fördelning.Det är klart att en höjning av arbetsgivaravgiften isig inte har en direkt positiv effekt. Man måste se det isitt sammanhang. Medlemskapet är av största vikt.Det är värt detta. Vi vet alla vad som skulle hända omman inte finansierar det. Dessutom hade vi 1992 ensänkning av arbetsgivaravgiften när vi gemensamtförsökte försvara den fasta växelkursen med en interndevalvering. Vi fick sedan de facto en deprecieringsom var mycket kraftig. Konkurrenskraftsbekymren ärinte avgörande för just . Därför fanns detockså ett utrymme för att höja arbetsgivaravgiften föratt kunna finansiera EU-medlemskapet.Resterande finansiering kommer att presenteras ikompletteringspropositionen. En sänkning av mat-momsen ingår givetvis inte i en finansiering avEU-medlemskapet.Rätten för kommissionen att utge obligationer ären fråga som har samband med de transeuropeiskanätverk som EU planerar. Det är ett antal projekt somman har fattat beslut om, 14 transportprojekt och 10energiprojekt.Detta är en av de viktiga orsakerna till att jag varför ett medlemskap i den europeiska unionen. Gemen-samt kan man göra infrastruktursatsningar som kom-mer att hjälpa hela genom högre tillväxt ochlägre arbetslöshet. är det inte aktuellt med obliga-tionsfinansiering av de här projekten. På toppmötet iEssen diskuterades inte obligationernaöver huvud taget. Man skulle använda de vanligafinansieringsinstrumenten. Skulle det möta svårigheterskulle man vidta särskilda åtgärder. Men de helt nyafinansieringsformerna som diskuterarhär kom inte upp till diskussion.Jag tycker ändå att dessa projekt är oerhört vikti-ga. Det finns ingen anledning för oss att full-ständigt sätta stopp för alternativa finansieringsformerom det skulle vara aktuellt. Varje finansiering kom-mer att tas upp av kommissionen och på rådsmöten.Det finns ingen anledning att säga fullständigtnej till alternativa finansieringar.Jag vill avsluta med att yrka bifall till hemställan ifinansutskottets betänkande nr 15 och avslag på samt-liga reservationer.Anf. 151 ()Herr talman! Det här är ju inte en allmän debattom den ekonomiska politiken. Det är självfallet svårtatt snäva in och hålla sig till det som exakt är dagensfråga.Men vi tycker inte att man gjorde de rätta avväg-ningarna i de beslut som fattades som riktlinjer föravgifterna. Vi tycker att det är bättre att höja en kon-sumtionsskatt än att höja skatten på arbete. Det för-svårar för människor att få jobb som gör att de kanförsörja sig. Om de har jobb har de också råd att kö-pa. Då kan de välja själva vad de vill använda sinapengar till. Det behöver man inte den här typen avsnedvridande hjälp till.De stora summorna i det här betänkandet är viöverens om. Det handlar ju om avgifter som är ganskaokontroversiella, vad jag förstår. Men det är de storapunkterna.Nätverken är bra, men vi tycker att ett nytt finan-siellt instrument är ett avsteg som det vore bra omman redan nu satte stopp för. Man kan hitta andratyper av finansieringar. Det finns olika möjligheter.Man behöver inte ha öppet för ett nytt instrument.Anf. 152 ()Herr talman! diskuterar åter dessaobligationer som om det skulle vara aktuellt att an-vända dem. Dessutom talade hon i sitt tidigare inläggom att de skulle kunna användas till finansiering avjordbrukspolitik och annat. Det är inte aktuellt, fram-för allt inte när det gäller jordbrukspolitiken.Vi säger att vi inte vill stänga dörrar när det gällerfinansiering av oerhört viktiga infrastruktursatsningar.Att kunna föra en gemensam infrastrukturpolitik medtillväxt- och sysselsättningseffekter är ju en av desaker som vi hoppas mycket på i EU.Anf. 153 ()Herr talman! Det är uppenbart att vi gör olika be-dömningar. Vi vill inte hålla öppet för att kommissio-nen på egen hand skall kunna finansiera nya projekt.Detta är en diskussion som pågår, inte på de formelladagordningarna, men vi vet att den pågår runt om-kring. Då tycker vi i att det vore mycketbra om vi i redan hade ett beslut så att desvenska statsråden vet att vi säger nej till den härtypen av instrument när frågan kommer upp till dis-kussion. Vi använder de metoder som redan finns tillatt finansiera projekt.Anf. 154 ()Herr talman! Det är absolut inte så att det är öppetför kommissionen att använda vilka instrument devill. Det är beslut som kommer att fattas av rådet. Detkommer att föras en diskussion där.I de projekt som man nu diskuterar finns det ingafinansieringsproblem av den sorten, i alla fall inte somman kan se nu.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § Aktiebolagsrättsliga frågor, m.m.FöredrogsLagutskottets betänkande 1994/95:LU24Aktiebolagsrättsliga frågor, m.m.Anf. 155 ()Herr talman! Utredningar kostar pengar. Vi mode-rater anser att frågan om ansvarsgenombrott är fär-digutredd. Det är väsentligt att den som startar aktie-bolag vet vilka risker som är förenade med detta ochvad han riskerar. Systemet och tanken med aktiebolagär ju att det skall vara de resurser som finns i bolagetsom riskeras.Vi har höjt aktiekapitalet för alla bolag.Det ger ytterligare underlag för att säga att man därhar den resurs som är avsatt för att sköta aktiebolaget.Enligt de senaste utredningarna ger rekvisiten föransvarsgenombrott vid handen att det inte går attprecisera. Jag vill hänvisa till den redovisning avprofessor som finns i associationsrätten:om delägare begagnat sitt inflytande över bolaget påett gentemot borgenärerna otillbörligt sätt svarar del-ägarna solidariskt med bolaget för vad som brister.Skall vi ha en lagstiftning med sådana här kaut-schukparagrafer sätter jag ett stort frågetecken förvem som vill engagera sig i att starta företag. Det är junågot som vi alla önskar att vi skall få fler av här ilandet. Om man startar företag finns det möjligheteratt komma till rätta med arbetslösheten.Med hänvisning till detta yrkas bifall till reserva-tion 2 som är lagd av under mom. 2.Anf. 156 PER ()Herr talman! Jag tänker främst uppehålla mig vidreservation 1 under mom. 1 om bolagsorganens an-svar samt det särskilda yttrande som avgivits av migoch menar när det gäller bolagsorganens ansvar attfastighetsspekulationer utgör ett stort problem, somofta är förenat med ekonomiska oegentligheter avskilda slag. Vi anser att man på något sätt måste ställade personer som utnyttjar sådana möjligheter till an-svar.I propositionen anförs att det är upp till att ta hand om denna frågeställning.Jag tycker att det är viktigt att som sin me-ning uttalar att måste ta tag idessa frågor. Det kan annars inte ges några garantierför att dessa tas upp till behandling.Jag yrkar bifall till reservation 1 under mom. 1.Jag vill vidare litet närmare kommentera det sär-skilda yttrande som avgivits av mig och som handlar om ett förenklat likvida-tionsförfarande för aktiebolag. Det är från början enfolkpartimotion. När vi läste propositionen uppmärk-sammade vi inte denna, men motionen visar att detkan komma bra förslag även från folkpartister i dettasammanhang.Om man skall likvidera ett bolag, krävs attdet skall utses en likvidator. Ett likvidationsförfarandeenligt den modellen kan kosta minst 8 000 - 10 000kr. Hur vet jag då detta? Jag var för ett antal år sedanrevisor för ett aktiebolag som för ett antal år sedanbefann sig i ekonomiskt trångmål. Jag och ägaren tillbolaget bestämde att det inte längre gick att upprätt-hålla verksamheten, utan vi måste lägga ned denna. Viavyttrade tillgångar som var värda att avyttra ochbetalade av alla skulder. När allt detta var klart hadebolagsägaren förlorat ungefär 48 000 kr.I det läget efterhörde jag med om det då gick att avregistrera bolaget.Nej, blev svaret, vi måste ha en av tingsrätten utseddlikvidator. På egen begäran skulle man då själv bekos-ta likvidatorn. Jag ringde till två, tre advokater somhade sysslat med sådana här likvidationsärenden, ochhos samtliga fick jag samma besked. För detta skullekrävas minst sex till åtta timmars arbete, till en kost-nad av i dåvarande läge timme. Därtilltillkom moms som en direkt kostnad för bolagsäga-ren. Till de som vederbörande förloratskulle alltså läggas kostnaden för likvidationsförfa-randet.Jag föreslog då vederbörande att vi inte skulle gö-ra på detta sätt utan faktiskt bara låta saken bero, utanatt inkomma med några handlingar. Det innebär attstaten tar på sig kostnaden för detta.För tre veckor sedan läste jag en kungörelse i minortstidning enligt vilken bolaget var satt i konkurs.Huruvida några fordringsägare skulle få ut någrapengar var osäkert. Det fanns ju dock inga fordrings-ägare i boet, utan allting var reglerat och klart.Jag trodde att allting därmed var färdigt och iord-ningställt. Men just , av någon underlig an-ledning, fick jag telefonsamtal från bolagsägaren, somfrågade mig om jag hade några räkenskapshandlingarkvar hemma. Jag svarade att jag hade skickat över allttill honom i samband med att allt annat ordnades upp.Jag sade också att det måste vara sedansom vi sysslade med detta. Han uppgav då att hanhade kollat räkenskapshandlingarna och funnit attsista ingående och utgående fakturor var daterade1987.Två konkursförvaltare hade varit inkopplade pådetta, likaså tingsrätten och PRV. Det hade kostatframför allt staten väldigt mycket pengar. Ett bolagsom över huvud taget hade varken tillgångar ellerskulder likviderades efter åtta år.Hade det varit fråga om t.ex. eftertaxering, skullefemårsregeln ha gällt. Enligt den nya proposition omkonkursgäldenärer som framlagts skall man de factointe behöva spara räkenskapsmaterial mer än fem år.Det är då intressant att se att det är fråga om ett åtta årgammalt fall. Dagens regler för likvidationsförfaran-det måste ändras. Ett förenklat förfarande måste infö-ras.Jag talade med representant i lagut-skottet så sent som för sedan, och denneångrade att vi inte hade avgivit en reservation omdetta. Men vi har ett särskilt yttrande, och jag ämnarfaktiskt, om inte gör något åtdetta, återkomma i ärendet.Jag yrkar än en gång bifall till reservation 1 undermom. 1 och hotar alltså med att återkomma i fråganom förenklat förfarande för avveckling av aktiebolag,om inte tar upp denna fråga.Anf. 157 () replikHerr talman! Jag sitter i Aktiebolagskommittén.Jag håller dessutom just nu på att likvidera någrabolag och har också genomfört många andra likvida-tioner. Skulle det fungera så som det beskrivits här,håller jag med om att något måste göras. Per Rosen-gren kommer ju från . Vad som händervid en likvidation när det i redovisningen uppges attdet inte finns några skulder är att man skickar in enbegäran om förordnande av en likvidator, som skallvara en allmänt betrodd person. Vidare skall manbifoga en balansräkning och ett bolagsstämmoproto-koll. Sedan utfärdas en kallelse efter okända borgenä-rer. Det dyraste är tidningsannonsen.Jag har alltså mycket svårt att förstå det här, menjag skall höra med ledamöterna i , och om någon ytterligare har samma erfarenhet,skall vi väl se till att reglerna på något vis ändras.Anf. 158 PER () replikHerr talman! Det här är ett ganska stort problem,vilket visas av det aktuella fallet. Ett antal advokaterhar sett detta som ett slags försörjningskälla och sertill att dra ut på uppdragen.Tingsrätter m.fl. accepterar inte vem som helstsom allmänt betrodd person. Jag menar att den som ärrevisor, i synnerhet efter det att revisorskraven nugenerellt kommer att höjas, på något sätt borde kunnastå som garant för att det inte finns några skulder itotalt rena bolag. Med nuvarande regler är detta dockett stort problem, och det av mig beskrivna aktuellafallet är faktiskt ett bevis på detta.Frågan om har andra erfarenhetertycker jag är ganska ointressant. Frågan är hur denuvarande reglerna kan utnyttjas och vilka problemde de facto skapar.Anf. 159 ()Herr talman! Grundprincipen för aktiebolag är attdelägarna inte har något personligt betalningsansvarför bolagets förpliktelser. Betalningsansvarskommit-tén föreslog i sitt betänkande 1987 att en delägare ivissa undantagssituationer skulle kunna bli solidarisktbetalningsansvarig för bolagets skulder, s.k. ansvars-genombrott. Genom regeringsbeslut i september 1991fick i uppdrag att göra enfördjupad utredning.Efter valet beslutade den nya regeringen omnya tilläggsdirektiv till , ochansvarsgenombrottet skulle inte utredas vidare.