prot · GI0999 · 1995-05-03 00:00:00 — Men densom eventuellt vill gå tillbaka i historien och studeravad som har sagts om kan läsasnabbprotokollet från debatten under föregåendemandatperiod. , som var talesman förSocialdemokraterna, gjorde då en väldigt bra be-skrivning av historien om och dessutveckling.Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till re-servation 2, mom. 3, i detta betänkande.Anf. 94 ()Herr talman! Flyget, inte minst inrikesflyget, hargenomgått stora förändringar under de senaste åren.Vi kan konstatera att branschen har fått tåla en hel deloroligheter. Därför bör en successiv avveckling avonödig trafik ske varsamt och med stort omdöme.Denna avveckling är nödvändig från miljösynpunkt.Visserligen står flyget endast för av ut-släppen på transportsidan, men det är ändå nödvän-digt att utvidga andra transportsätt så att flyget inteökar.Om det finns en politisk vilja, tror vi att det går attskapa förutsättningar för att överföra en del av flygettill miljövänligare transportsätt utan att detta skulleförsämra transportkvalitén. Ett lysande exempel pådetta är att X 2000 på endast har lyckatskonkurrera med flyget på sträckan och har fem sjättedelar av de totalamarknadsandelarna. Det måste ses som en stor fram-gång från miljösynpunkt, särskilt eftersom man harlyckats bibehålla kvalitén i transportsättet. Dennatrafik måste givetvis vara möjlig på flera sträckor.Arbetet med detta pågår, men vi tror att arbetet måstepåskyndas och att en medveten politik måste föras föratt det verkligen skall ske i den takt som Miljöpartietoch även andra önskar.Ekonomiska styrmedel är en bra metod för attlångsiktigt styra utbud och efterfrågan utan att ta statstotalitär styrning av marknaden som i slutän-dan slår tillbaka på konsumenten och näringslivet,vilket vi inte har råd med i nuvarande läge.Låt mig med detta anförande få slippa alla kom-mentarer om att i ett slag vill lägga nedflyget. Låt oss i stället påbörja en konstruktiv diskus-sion utan misstänksamheter, som syftar till att klara avde reella problem som vi står inför och faktiskt måsteta tag i om vi menar allvar med att vi vill ta ansvar fören långsiktigt hållbar utveckling.Låt oss t.ex. inleda olika samarbetsprojekt mellanmyndigheter och näringsliv i syfte att underlättamarknadsförändringar. Låt oss använda ekonomiskastyrmedel för att främja de miljövänligaste transpor-terna. Låt oss ställa krav på flygindustrin när det gäl-ler utsläpp och buller för att påskynda utvecklingenoch miniminera skadorna. har exempelvisföreslagit det konkreta kravet att inga flygplan efter år2015 skall drivas med fossila bränslen.Men hur hänsynsfulla vi än är kan vi inte tillåta attutvecklingen med vår hjälp skall gå åt fel håll. Det ärinte rimligt att bygga en tredje start- och landningsba-na på . Rimligare är att vi arbetar för att iverklig mening avlasta luftrummet som är överbelas-tat i flera avseenden.I organisation - är en kommission som Sverigeanslutit sig till efter ett riksdagsbeslut -kommer det att ske ett betydande administrativt ochorganisatoriskt samarbete om luftrummet. I enighetmed mål bör också denna myndighetintregrera ett miljötänkande och ha klara miljömål.Det är inte berättigat med ett undantag i det här fallet,utan vi vill att aktivt verkar för införande avvettiga miljömål för organisationen.Karl-Erik har talat så väl om Brommaflygplats. Vi står tillsammans med Vänsterpartietbakom en reservation. Utskottet har förordat attBromma flygplats skall läggas över till Stockholmsstad. Vi menar att inte uppfyllergodtagbara miljö- och hälsokrav för en flygplats ochatt tillståndet därför bör dras in.Vad gäller avregleringen av luftrummet och euro-peiskt samarbete ser positivt på Sverigesagerande vad gäller beslut attgodkänna de subventioner för olika flygföretag, t.ex.Air Lingus, och . Framför alltär känt för den franska statens subventio-ner. Detta kan inte bara ses som en konkurrensvidrigsituation för flyget i sig utan också för andra trans-portmedel. Det är oerhört viktigt att tänka på detta,eftersom järnvägstransporterna i övriga intepå långa vägar är lika effektiva som de svenska. Vihar haft turen - kanske inte bara tur - att ha ett ganskastarkt affärsverk för järnvägen.Vi hoppas verkligen att den här frågan tas på all-var och att det inte skall bli möjligt att betala ut statli-ga subventioner, som sker inom EU. Vi tycker attdetta är ett mycket dåligt exempel på konkurrens ochtror inte att det är möjligt att behålla dessa stöd vid enavreglering av luftrummet.Med detta vill jag yrka bifall till reservationerna nr3 och 6.Anf. 95 ()Herr talman! Luftfartens infrastruktur har en avgö-rande betydelse för den nationella trafikförsörjningen.Att med flyg kunna resa fram och tillbaka, till ochfrån alla regioner i , innebär en väsentlig del iuppfyllandet av det trafikpolitiska målet om regionalbalans.Ett inrikes flygnät, som har nationell täckning, ärviktigt för att näringslivet skall utvecklas och för attde regionalpolitiska målen om likvärdig service ochlikvärdiga levnadsvillkor i hela landet skall kunnainfrias.Otillräckliga investeringar i luftfartens infrastruk-tur eller bristande lönsamhet i trafikutövningen kanleda till att de regionalpolitiska målen äventyras. Vihar kunnat konstatera stora svängningar under entioårsperiod när det gäller utvecklingen av flygtrafi-ken.Under 1980-talet fanns en optimism och en fram-tidstro om en snabb tillväxt av flygtrafiken, såvälinrikes som utrikes. inleddes av en lågkon-junktur och ett minskat resande. 1994 innebar dock envändpunkt för flygtrafiken i . Antalet passage-rare ökade åter nedgång och stagnation.Totalt reste 16,2 miljoner passagerare från 19 flygplatser, vilket är en ökning med 8 %.Luftfartsverkets långsiktiga prognoser visar påfortsatt kraftiga ökningar av antalet flygresenärer. Denårliga ökningen beräknas för inrikesflyget till ochför utrikesflyget till 5 %.Herr talman! För att göra detta möjligt vill vi god-känna regeringens förslag till investeringsplan föråren 1995-1997, som omfattar 3,5 miljarder kronoroch som huvudsakligen avser ett nytt flygtrafikled-ningssystem och utbyggnad av en tredje rullbana påArlanda flygplats samt investeringar som tidigarelagtsav bl.a. arbetsmarknadspolitiska skäl i och iSundsvall.Det svenska näringslivet, med sitt stora export-och importberoende, är mycket beroende av ett välutvecklat internationellt flygnät. För att det internatio-nella flygnätet skall komma hela landet till del måstedet finnas en väl fungerande anslutningstrafik medfrämst de flygplatser som ingår i primärflygnätet. Idetta avseende är fortsatta funktion somnavflygplats av stor betydelse.Däremot kan det finnas anledning att ifrågasättaflygförbindelser mellan orter på kort avstånd frånvarandra, där andra väl fungerande kommunikations-medel finns. För detta talar inte minst miljö- och re-sursskäl. Till skillnad från tåget släpper flygplanen utsåväl koloxid och koldioxid som kväveoxid och kol-väten. På samma gång som flyget är ett snabbt ocheffektivt transportmedel bidrar det också till miljö-förstöring. Till luftföroreningarna kommer ocksåbuller samt utsläpp av glykol till mark och grundvat-ten.Herr talman! Vi vill därför instämma i regeringensförslag att en minskning av luftfartens miljöpåverkanäven fortsättningsvis skall ha en hög prioritet. Dennaminskning skall ske genom en utveckling av teknikenför att minska utsläppen, för att få ner energiförbruk-ningen och för att minska bullret bl.a. genom framta-gandet av rena bränslen.I har vi redan infört en miljöavgift på fly-get. Eftersom flyget i hög grad är ett internationellttransportmedel krävs det att arbetar interna-tionellt för införandet av sådana avgifter och andramedel för att förbättra miljön.Herr talman! Med det anförda vill jag yrka bifalltill hemställan i utskottets betänkande och avslag påsamtliga reservationer.Anf. 96 () replikHerr talman! började medatt säga att luftfartens infrastruktur har en avgörandebetydelse för regional balans och att de regionalpoli-tiska målen kan äventyras. sadeäven något liknande. Det finns ingenstans där behovetär så stort som i inland.Det gör mig litet ledsen, besviken och förvånadnär man i ord instämmer i vad dessa flygplatser bety-der för dessa regioner som man halverardriftsanlaget.Vi är alla medvetna om att det är ont om pengar , men det är i sådana här lägen som man gör pri-oriteringar. Vår prioritering är att man skall hållatillbaka på stora utbyggnader av vägar och järnvägaroch se till att enskilda vägar och flygplatser i Norr-land får de pengar som de behöver - de behöververkligen dessa pengar.Jag är övertygad om att om vi skall ha en chans attklara finanserna framöver är det tillväxten, småföre-tagsamheten och ett bejakande av växtkraften i desmå regionerna som vi måste satsa på, och då behövsdessa stöd. Därför finns det all anledning att stödjaCenterns reservation om bidrag och stöd till dessaflygplatser.Anf. 97 ()replikHerr talman! Jag kan instämma i mycket av detsom säger. Men det statsfinansiellaläget är ju som det är. Det är klart att då får ävenflyget bära sin del av bördan.Den kommunikationskommitté som utreder frågorom regional balans och trafikförsörjning skall ju seöver detta. Vi får väl återkomma och se vad dennakommitté kommer fram till. Jag hoppas att de flyg-platser som finns i inlandet och de flygplatser som är ibehov av det skall kunna få bidrag.Anf. 98 () replikHerr talman! Man kan inte i alla lägen och i allafrågor skylla på det statsfinansiella läget. Då får manvälja och prioritera. Vi har prioriterat det som vi tyck-er är väldigt viktigt. Det handlar i pengar om avkostnaderna för administration. Merapengar än så är det inte.I fjol reste 2,4 miljoner människor med flyget fråneller till dessa flygplatser. Dessutom reste 1 miljonmänniskor med tåg, vilket ytterligare understrykerbehovet av bidrag.Jag hoppas att vi i nästa vända kan vara överensom att avgöra detta även om Kommunikationskom-mittén inte kan anvisa några pengar. Dem får vi fixasjälva.Anf. 99 ()Herr talman! Att kommunikationerna fungerar ihela landet är utomordentligt viktigt. För oss i Norr-botten, där avstånden är långa, är väl fungerandekommunikationer ett måste.Genom tillkomsten av kommunala flygplatser harflygförbindelser med landet i övrigt kunnat etableras.Detta har kunnat ske tack vare mycket stora ekono-miska insatser från berörda kommuner. Att kommu-nerna är beredda till så stora uppoffringar för att manskall kunna ha väl fungerande flygförbindelser visarpå den stora betydelse som man tillmäter flyget.För de mindre inlandskommunerna är ju flygplat-ser ett konkurrensmedel för att locka till sig nya före-tagsetableringar. Om någon flygplats måste läggas nerär det många verksamheter som drabbas, företagseta-bleringar äventyras och dyrbara arbetstillfällen gårförlorade. Tillgången till en väl fungerande flygtrafikbedöms vara en av de allra viktigaste regionalpolitis-ka frågorna.Därför är det utomordentligt olyckligt att det stat-liga bidraget till de kommunala flygplatserna nu hal-veras. Utskottet har samma uppfattning som regering-en, att sex flygplatser i inland skall dela på10 miljoner i driftbidrag. Detta innebär att Gällivaresoch flygplatser i kommer attfå en betydande minskning av bidraget, vilket ocksåinnebär att kommunerna måste gå in med mera stöd.Kommunernas redan ansträngda ekonomi kommer attdrabbas ännu mer.Herr talman! Med hänsyn till det ekonomiska lä-get framställer jag inget yrkande. Jag förutsätter attden av regeringen tillsatta Kommunikationskommit-tén finner en långsiktig ekonomisk lösning för dekommunala flygplatserna.Anf. 100 ()Herr talman! Under den här våren har vi fleragånger talat om betydelsen och behovet av att få såmånga verksamheter som möjligt konkurrensutsatta.Vi har också talat om marknadsstyrning. Det gällerverkligen i hög grad luftfarten. Jag vill därför ta uppett par frågor som jag tycker känns särskilt angelägna.Jag vill börja med frågan om och . har under en följd av år påolika sätt börjat att använda en bolagsmodell i sinredovisning. På det sättet får man mer och mer ettslags motsvarighet till ägartillskott. vill man haytterligare finansiella befogenheter. Ett av skälen tilldetta är byggandet av den tredje banan på Arlandaoch de stora investeringskostnader som det kommeratt föra med sig.Den tredje landningsbanan är oerhört viktig. Där-för finns det skäl att hitta en finansiering utanför ochav det skälet bolagisera . Redan nu har självt av investeringsmedlen. Detfinns alltså stora möjligheter.Sedan flyget började att konkurrensutsättas har vifått både fler flygbolag och sänkta priser. På olika sättkan vi se att konkurrensen gynnar såväl företag somresenärer.Det betyder att kan här vara ett första stegoch ett andra steg. På det sättet kanman ta bort delar ur den konkurrensutsatta verksamhe-ten i och bara få myndighetsuppgifter-na kvar.Vidare tror jag att moderbolaget för SAS - SILA- borde kunna bli ett nordiskt bolag i stället och pådet sättet lämna staten.Det betyder att jag vill yrka bifall till vår reserva-tion nr 1.Sedan vill jag ta upp en annan fråga som ingenännu har tagit upp , och det är frågan om Brom-ma-Stockholm-Bromma-Arlanda-Bromma. Det är juen fråga som har varit aktuell . Brom-ma har ju, som sagt, fungerat som flygplats i snart 60år. Frågan har blivit aktuell på nytt genom att social-demokraterna i vill bryta det avtal somslöts och som skulle gälla till år 2011.Vi moderater anser att Brommafrågan minsanninte bara är en Stockholmsfråga, utan det är en frågaför hela . Stock-holm behöver två flygplatser. Det är omöjligt att läg-ga ner innan det finns en tredje landningsba-na och innan det finns ett ytterligare alternativ.I det här sammanhanget finns det en rad synpunk-ter. Man vill lägga ner redan nu och börjabygga bostäder. Vi tror, som sagt, att detta är heltfelaktiga åtgärder som kommer att ha stora konsek-venser för trafiken både till och från ochute i landet.Därför vill jag yrka bifall till vår reservation nr 7.Anf. 101 ()replikHerr talman! Jag vill bara ställa ett par frågor tillBirgitta angående , som vifaktiskt har talat om i dag.Har tänkt på att området är såpass nedsmutsat att det behöver saneras för att detskulle kunna bo folk där?Hur skulle detta kunna åtgärdas om verksamhetenpå fortsätter?Anf. 102 ()replikHerr talman! Jag har tänkt mycket på det, ElisaAbascal . Jag anser att detta område inte ärlämpligt som bostadsområde. Jag menar precis som niatt området bör saneras. vet jag att man nupå senare tid verkligen har börjat att titta på miljöfrå-gorna. Jag anser att som det nu ser ut så är den trafi-ken miljömässigt försvarbar. Om man skall byggabostäder där kräver det så stora kostnader att det äromöjligt. I dagens ekonomiska situation är det enkapitalförstöring av gigantiska mått att lägga nerBromma. Det har vi inte råd med i dag.Anf. 103 ()replikHerr talman! Jag tolkar svar såatt hon menar att det är kört för Brommaområdet rentnaturmässigt. På tal om kapitalförstöring bör vi ocksåtänka på den miljöskuld som växer dag för dag ochsom kan omräknas i kronor och ören.Anf. 104 ()replikHerr talman! Jag tycker att det är väldigt viktigt håller ordning på vad som är miljöförstöring. Detfinns ganska intressanta mätningar som har gjortsutanför , där man kan se att dentotala nedsmutsningen från motsvarar ned-smutsningen från av Ulvsundaleden. Detär alltså helt andra frågor som man skall diskutera,tycker jag.Man talar om att bygga bostäder vid Brommaflygplats. Hur mycket trafik kommer det inte att dramed sig? Vad skall man göra med den trafik som går på ? Vart skall den flyttas? Vi har juinte någon tredje landningsbana på . Man börta in även säkerhetsaspekterna, som ju också handlarom miljön.Anf. 105 ()Herr talman! talar om att priva-tisera eller bolagisera . Jag undrar hur vi skallklara flygtrafiken i övriga Sverige.Arlanda gick 1994 med ett överskott på 550 mil-joner. gick med ett överskott, medett litet underskott. Regionflygplatserna gick däremotmed ett underskott på ca 140 miljoner. Vi betraktarflygplatserna som ett system där överskott och under-skott inom systemet skall balansera. Att bryta ut Ar-landa ur systemet skulle skapa ekonomiska problem iandra system.När det gäller har jag den klara uppfatt-ningen att jag inte anser att det är som skallavgöra om skall användas som flygplats ellerinte efter . Det skall avgöras avStockholms kommun.Regeringen har tillsatt en utredare som skall se påde här frågorna och vara färdig med sin redovisningden 1 januari 1996.Anf. 106 ()Herr talman! talar om ettsystem och om att gungorna skall betala karusellen.Det är viktigt att man i sådana system ser vad som ärlönsamt och vad som är olönsamt, att man faktisktsatsar på att göra de olönsamma delarna litet mindreolönsamma och att de lönsamma får chansen att bliännu mer lönsamma. Sedan får man i nästa steg se tillatt de flygplatser som behöver extra tillskott också fårdet. Det är oerhört farligt att sätta in folk i ett systemdär alla inte behöver bekänna färg, göra sitt bästa ochvisa fram svarta siffror. Det var den ena synpunkten.Den andra frågan - och den frågan vill jag verkli-gen driva vidare - är att inte bara är en frågaför , utan är en fråga för Sverige.Jag tycker att har förstått det genom atthon har tillsatt en utredare från . Jaghoppas att denna utredare kan balansera de regional-politiska intressena mot de nationella.Anf. 107 ()Herr talman! De flesta flygplatser och flyget iglesbygden gör sitt för att få det att gå runt. De klarardet inte ändå.Vi har också ett näringsliv ute i de här områdena.Den debatten förde vi tidigare här. Jag önskar natur-ligtvis också att flygplatserna skall kunna leva vidare.Däremot tycker jag att det är fel att privatisera detsom är bäst och som man tjänar mest pengar på, Ar-landa. Ni moderater utgår alltid från att marknadenlöser alla problem. Men vi har inte den uppfattningen,så är det. Därför tycker jag att det är fel att man skallta pengarna från och kasta rätt in i marknads-lösningar eller vad det nu månde vara.Anf. 108 ()Herr talman! Det är synd om på företagandet på det sättet att man tar ifrån nå-gon och kastar ut någonstans. Det måste ju ske på ettekonomiskt ansvarsfullt sätt så att någon får köpaArlanda så att pengarna kommer statskassan till del.Förhoppningsvis kommer företaget att gå med ännustörre vinst och leverera skatter genom anställningoch på annat sätt till staten. Jag tror att det är oerhörtviktigt att just de lönsamma delarna säljs ut för att deskall bli ännu mer lönsamma och inte begränsas av ettså oklart ägande som statligt ägande är. Ägandet är enviktig fråga.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )12 § Meteorologi, geoteknik, m.m.FöredrogsTrafikutskottets betänkande 1994/95:TU21Meteorologi, geoteknik, m.m. (prop. 1994/95:100delvis)Anf. 109 ()Herr talman! Utskottsmajoriteten föreslår endasten rationalisering motsvarande 4 miljoner inomSMHI. Vi anser att är en av dem som kan drastor nytta av den nya informations- och kommunika-tionstekniken och att en ytterligare samordning medflygvapnets vädertjänst bör vara möjlig. Dessutomkan samordningsvinster göras genom samarbete medmotsvarande institutioner i andra länder, primärt iNorge och . Utöver detta har möjlig-het att via utökad uppdragsverksamhet finansieradelar av verksamheten. har tidigare uttalatatt såväl uppdrags- som affärsverksamheten succes-sivt skall öka.Mot denna bakgrund tycker vi att det är motiveratmed en reducering av anslagen. Vi föreslår därför ennivåsänkning med för budgetåret.Därmed, herr talman, yrkar jag bifall till reserva-tionen.Anf. 110 ()Herr talman! Solen skiner, och det är väldigtvackert väder, så vi borde gå ut i den härliga vårsolen.Men innan vi gör det behöver vi besluta om ett anslagtill så att det kan fortsätta med sina bra ochvälfungerande prognoser.Många är väldigt beroende av bra prognoser avSveriges meteorologiska och hydrologiska institut,. Flygfarten är beroende av bra väderprognoserför att kunna köra flygtrafik på ett säkert sätt. Sjö-transporterna använder väderinformation för tabell-hållning, för bränsleoptimering och för att kunna ökasäkerheten. Inom bygg- och anläggningsverksamhetenär man väderberoende för att kunna göra besparingar,planera arbetet efter vädret och välja material ellermetod. Trafiksäkerheten är beroende av väderprogno-ser, t.ex. när det gäller vinterväghållning och attminska riskerna för att skona miljön. Allmänheten ärockså beroende av bra väderprognoser.SMHI arbetar med många andra saker än just medväderprognoser, bl.a. arbetar man fram modeller förhur luftföroreningar sprids, vattenbalansstudier osv.Vi har kort sagt alla en mycket god anledning attha kvar i nuvarande verksamhet. arbe-te är mycket viktigt.Nu är en särskild utredning tillsatt för att analyseraSMHI:s ekonomi. Inför kommerutredningen att vara klar, och då bör man ta hänsyntill den utredningen i kommande budgetplaneringar.Det vore oklokt om man som nu vill drarner 75 miljoner för verksamhet. Har ni verk-ligen tänkt igenom vilka följder det kan få för verk-samheter som är beroende av goda väderprognoser?Eller luftfarten eller är det trafiksäkerheten som skallfå lida? Är det storm- och kulingvarningar som skalldras in, eller är det privatpersonernas planerande?Nej, det är självklart att vi måste utreda frågan innanvi tar till sådana drastiska åtgärder som att mellantummen och pekfingret säga att med 75 miljo-ner kronor mindre säkert ändå kan driva en bra verk-samhet.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan.Anf. 111 ()Herr talman! vill Socialdemokraterna utredainnan man vill göra besparingar. Det gick bra atthalvera anslaget till enskilda vägar med ett knäpp medfingrarna. Men när vi föreslår väl motiverade bespa-ringar - och har också tittat på hur man kan göradessa besparingar - säger ni att det skall utredas.Mycket märkligt!Anf. 112 ()Herr talman! En utredning är redan tillsatt. Detvore väldigt dumt att inte vänta in den utredningen närvi till nästa budgetår kan ta hänsyn till vad den utred-ningen kommer fram till. Det vore oklokt att intevänta in den.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutNU19 Företag med statligt ägandeKammaren biföll utskottets hemställan.NU23 Regler för godkända och auktoriseraderevisorerMom. 4 (statlig eller privat tillsyn)1. utskottet2. (m)Votering:231 för utskottet71 för res.47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna::För utskottet: 144 s, 21 c, 16 fp, 20 v, 17 mp, 13kdsFör res. : 71 mFrånvarande: 17 s, 9 m, 6 c, 10 fp, 2 v, 1 mp, 2kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.FiU21 år 1994Kammaren biföll utskottets hemställan.TU20 LuftfartMom. 1 (privatisering av , ochArlandaflygplats m.m.)1. utskottet2. 1 (m)Votering:237 för utskottet73 för res. 139 frånvarandePartivis fördelning av rösterna::För utskottet: 146 s, 23 c, 18 fp, 20 v, 17 mp, 13kdsFör res. 1: 73 mFrånvarande: 15 s, 7 m, 4 c, 8 fp, 2 v, 1 mp, 2 kdsMom. 3 (miljöfrågor)1. utskottet2. 2 (v)3. res. 3 (mp)Förberedande votering 1:24 för res. 217 för res. 3268 avstod40 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudvotering:270 för utskottet20 för res. 217 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna::För utskottet: 144 s, 73 m, 22 c, 18 fp, 13 kdsFör res. 2: 20 vAvstod: 17 mpFrånvarande: 17 s, 7 m, 5 c, 8 fp, 2 v, 1 mp, 2 kdsMom. 6 (driftbidrag till kommunala flygplatser iskogslänen m.m.)1. utskottet2. 4 (c)Votering:260 för utskottet36 för res. 414 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 73 m, 5 fp, 20 v, 17 mpFör res. 4: 23 c, 13 kdsAvstod: 1 s, 13 fpFrånvarande: 15 s, 7 m, 4 c, 8 fp, 2 v, 1 mp, 2 kdsMom. 10 (investeringsplan)1. utskottet2. 6 (mp)Votering:289 för utskottet20 för res. 61 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 73 m, 23 c, 15 fp, 19 v, 13kdsFör res. 6: 2 fp, 1 v, 17 mpAvstod: 1 fpFrånvarande: 15 s, 7 m, 4 c, 8 fp, 2 v, 1 mp, 2 kdsMom. 11 ()1. utskottet2. 7 (m, fp)Votering:189 för utskottet96 för res.