prot · GI0995 · 1995-04-26 00:00:00 — Det är väl inte såvi får välutbildad arbetskraft.När det gäller sjysta regler säger vi inte kan gå före, för då kanske vi måste importe-ra el från kraftverk som släpper ut allt möjligt elände iandra länder. Per vet lika väl som jag -eller också är han inte alls kunnig inom området - attsvensk industri betalar hälften jäm-fört med genomsnittet i EU-länderna enligt . Vi kan mycket väl höja uranskatten rejält utanatt det drabbar svenska företag. Kanske kan Per We-sterberg berätta för mig till vilket land de svenskaföretagen skall flytta, var de kan få lägre elpriserförutom i - ligger ju inte i EU.Anf. 178 () replikFru talman! Jag kan hålla med omatt en hållbar utveckling är viktig i näringslivet, likasåde långsiktiga spelreglerna. Under förra regeringspe-rioden infördes kretsloppsfrågorna som ett begrepp.Man införde också producentansvar. Man skulle bru-ka utan att förbruka. Det var alltså början på en viktigepok.Birger tar upp diskussionen om bankav-gifter igen. Vi hade en debatt om det för en veckasedan, så vi behöver inte upprepa den . Den miljardsom ni föreslår skall dras in gäller bankernas vinstersom uppstått efter det att staten gjort stora insatserunder de svåra åren. Det påverkar inte räntorna, utandet är av bankernas vinster som dessa pengar skall tas.Räntorna kan påverkas av konkurrens i bankvärlden.Det är mycket viktigt. Det är framför allt viktigt meden ekonomisk politik och finanspolitik som gör får sänkta räntor. Det är bland det väsentligaste.Beträffande stöden till företagen måste man kom-ma ihåg att en väldigt stor del av dem utgörs av ar-betsmarknadspolitiska åtgärder. Jag vet inte vad Bir-ger skulle göra i stället när vi har så mångaarbetslösa om inte insatser för dem. Till en väldigtstor del handlar det här om det.När det gäller regionalpolitiken och teknisk ut-veckling får man också se hur vår omvärld hjälpersina företag och satsar på teknisk utveckling, forsk-ning och annat. Jag tror att där ligger i under-kant. Till stora delar handlar det alltså om arbets-marknadspolitiska åtgärder.Anf. 179 () replikFru talman! Arbetsmarknadspolitiska åtgärder harjag alls inget emot. Tvärtom tycker jag t.ex. att mandrar in för mycket där, så det är inte det som dethandlar om. I stället handlar det om de ganska såospecificerade pengar som går till , till Ingen-jörsvetenskapsakademien osv. Vi menar att det är feloch att man i stället kan spara.Det är bättre att se till att vi genom skatteväxlingfår spelregler som leder till att det blir lönsamt förföretagen att själva jaga den nya tekniken. Vi politikerskall se till att det blir verklighet och inte hålla på ochpytsa ut pengar till alla möjliga saker.Med en stram ekonomisk politik kan vi få nedräntorna.Ökad konkurrens - javisst. Vi kunde se till att vifår en så pass stram politik - finanspolitik och eko-nomisk politik - att t.ex. om två veckorhär stöder krav på att i denna kammareinte ge regeringen i uppdrag att satsa 55,8 miljarderkronor på militära investeringar . 55,8 miljarder - har vi råd med det?En bankavgift leder naturligtvis till höjda räntor.Självklart är det så. Det diskuterade vi förra gången.Jag tror att Per gärna hoppar in i debattenför att säga att jag har rätt. Det är inte varje gång hansäger det, men i det här fallet gör han det.Anf. 180 () replikFru talman! När det gäller skatteväxlingen är vi,, överens om att skatt skall införas påmiljöförstörande verksamhet och om att skatten påarbete skall sänkas. Det är sådant som vi också försö-ker oss på, så det finns ingen oenighet om den saken.I fråga om bankavgiften har vi sagtvad det gäller. Det är alltså från bankernas vinstersom vi vill dra in . Därmed berörsinte räntemarginaler i detta läge. Vi tycker inte att detär fel, i ett läge där staten lagt ut stora medel och storagarantier när det gäller bankerna, att man får tillbakaen del av de här pengarna.Anf. 181 () replikFru talman! Det låter ganska vackert, ! Men i själva verket leder det naturligtvis tillhöjda räntor för vanliga hushåll, småföretag och lant-brukare. Svårare än så är det faktiskt inte.Skatteväxling är viktigt. talade vi-dare om det producentansvar som den borgerligaregeringen tog ett ansvar för. Ja, det är till viss delbra. Men problemet är ju att majoriteten i utskottetsäger att producentansvaret står i en sorts motsatsför-hållande till livstidsspecifikation på varor. Jag förstårinte hur ni kan motivera det. Men det är faktiskt moti-vet i utskottets betänkande till ett avslag på kravet påen livstidsspecifikation på produkter - en specifika-tion på varor som skall ge oss konsumenter sådaninformation att vi kan göra rationella och kloka val.Jag förstår inte varför ni säger nej till det i utskottet.Anf. 182 ()Fru talman! Dagens debatt har sin utgångspunkt ibudgetpropositionen och i de motioner som väcktsmed anledning av densamma. De här förslagen skulleenligt planerna omvandlas till beslut, men beslu-tet kommer väl . Redan innan debatten äravslutad har regeringen dock kommit med nya förslagi form av kompletteringspropositionen som delviskommer att kullkasta det beslut som kammaren fattarefter dagens debatt. Detta gör naturligtvis att diskus-sionen blir något mera förvirrad än den kanske annarshade behövt vara.När det gäller inriktningen på näringspolitikenfinns det en skillnad i grundsynen mellan regeringenoch de partier som står bakom reservation 1 i betän-kandet. Regeringens politik präglas i inte obetydligomfattning av ett synsätt som bygger på att politikernastyr och ställer också på detaljnivå, inte minst genomen mycket detaljerad lagstiftning, genom höga skatteroch genom subventioner och stöd som bygger på attpolitiker i stor utsträckning förstår saker och tingbättre än företag och företagare.Reservanternas inställning bygger på ett mera ge-nerellt synsätt som innebär att politiken har tillfrämsta uppgift att utforma spelplan och fasta reglerinom vilka företag och företagare agerar liksom, na-turligtvis, vi som inte är företag och företagare.Vidare är det politiska systemets uppgift att grans-ka spelet och att beivra när regelöverträdelser sker.Genom ett fritt näringsliv ges utrymme för det ovän-tade och det förnyande. Det är i detta, tillsammansmed ett hårt arbete, som nya företag skapas, växer ochger människor trygga arbeten. Det är alltså inte politi-ker som skapar arbeten, men det är politiker som haransvaret för att ett klimat skapas som uppmuntrar tillföretagande och investeringar.Vi i kds förordar en marknadsekonomi med etiskaprinciper samt sociala och ekologiska hänsyn. Det härhar belysts mycket i modern ekonomisk forskning, därman betonar institutionernas roll för utvecklingskraf-ten i ett samhälle och för ekonomisk utveckling. Manframhåller normer och värderingar. Ett handslag kangälla mellan två företag samt mellan kund och före-tag. Det spelar en mycket stor roll, för annars blirtransaktionskostnaderna - kostnaderna för affärer - såhöga att det försvårar för utvecklingskraften i ettföretag.Det har tidigare diskuterats en del om skatteväx-ling som ett korrektiv i en marknadsekonomi. Det ären tanke som också vi företräder och som vi har arbe-tat ganska mycket med . Den tidigareregeringen beslutade om en utredning som den nuva-rande regeringen har fullföljt i och med att en nyutredning äntligen håller sitt första samman-träde för att utforma grunderna för ett nytt skattesys-tem. Jag tror att det blir nästa stora skattereform ochatt den kommer att spela en mycket stor roll för allaoch envar.Under den föregående mandatperioden vidtogs enrad åtgärder i syfte att förbättra möjligheterna attstarta och att driva företag. För småföretagen handlardet bl.a. om åtgärder på skatteområdet samt om ar-betsrätten, avbyråkratisering, forskning, utbildning,konkurrens och infrastruktur.Just dessa områden tillhör dem som har drabbatsav flera s.k. återställare, som jag är övertygad omförsämrar tillväxtmöjligheterna för framtiden.Tidigare debatterades arbetsrätten här och vad denuppluckring kunde innebära när det gäller de striktaarbetsrättsregler som den tidigare regeringen gjordeoch som har återställts. Jag tror att effekterna avden liberaliseringen hade blivit mätbara först närekonomin var i uppgång - alltså i ett läge som närföretag har möjlighet att anställa nya människor. Detfår vi dock inte se i just den här fasen, men det kom-mer. Regeringen har ju signalerat förändringar i denriktningen.När det gäller tillväxten vill jag här i kammarenförtydliga vårt synsätt: Tillväxt är definitionsmässigtinte någonting gott, utan det handlar om en tillväxtsom är långsiktigt uthållig. Då är självklart miljömäs-siga hänsyn av avgörande betydelse. En långsiktigthållbar utveckling är möjlig enbart när miljöns be-gränsningar får utgöra ramar för ekonomin.Sunda statsfinanser spelar naturligtvis en närmastavgörande roll för företagens möjligheter. Genomsunda statsfinanser kan vi få lägre ränta - vilket kange fler investeringar, vilket ger nya jobb, vilket gör attvi kan slå vakt om välfärden, vilket i sin tur ger posi-tiva effekter. Det finns en positiv spiral att beskriva idet här sammanhanget. Det gäller att vi tar steget in iden positiva spiralen.Däremot tycker jag att regeringens politik, somden nu är utformad, delvis präglas av ett kameraltstirrande på budgetsaldot. Det är ju ganska enkelt attformulera kraftfulla besparingar som också innebär rejält försämrar möjligheterna att få en ekono-misk tillväxt på . Jag tycker att vi håller påatt komma i det läget. Man måste ha vad som på id-rottsspråk kallas för split vision, förmåga att titta åttvå håll - i det här fallet på budgetsaldo ochpå tillväxtens förutsättningar.I budgetpropositionen fanns deten hel del välvillig text som betonar nödvändighetenav tillväxt. För att i någon mån fylla detta med inne-håll, det bör ju finnas ett visst samband mellan text-massorna och de medel som anvisas, har det beskri-vits att regeringen skall återkomma med förslag omriskkapitalavdrag - för övrigt något som vi kristde-mokrater har förordat. I den komplet-teringsproposition som vi fick förvarnas detånyo om att ett sådant avdrag skall införas. Det tyckervi är bra.Vidare sägs i kompletteringspropositionen attkvittningsrätt vid underskott i näringsverksamhet skallåterinföras. Också i denna del skall regeringen åter-komma med konkreta förslag - jag vet att detta ärkomplicerat. Det innebär att den återställare somregeringen tog till efter valet nu än en gång återställs,dvs. att vi är tillbaka till utgångspunkten, vilket jag idetta sammanhang alltså tycker är bra. väntar vipå att orden skall omvandlas till nödvändig handling.När det gäller har vi tillsammans med Cen-tern och uttryckt oro för en alltför starkkoncentration. Vi har i en reservation som är fogadtill betänkandet betonat att verkligen skall anlitaandra organ som kan bidra när det gäller prövningenav nyföretagarlån. Det handlar om konsulter, handels-kamrar och kanske inte minst ,som har visat sig kunna spela en väldigt viktig roll.Detta skall syfta till att man så långt som möjligt kanhålla isär beredande och beslutande funktioner.När det gäller och har vi uppfattningenatt de skall säljas och att medlen skall användas för attförstärka riskkapitalförsörjningen för små och medel-stora företag och att man självfallet skall följa mark-nadsutvecklingen för att hitta det rätta tillfället förförsäljning.Kvinnligt företagande är något som diskuteras idetta utskottsbetänkande. På detta satsas pengar. Hoskvinnliga företagare finns kanske inte samma traditio-ner som hos män. Detta bör vi tillsammans försökaändra på genom utbildning, riktade stimulanser somstödet till kvinnligt företagande och genom informa-tionsinsatser. Här finns en betydande potential.Så till ett par av de tidigare inläggen. LennartBeijer vände sig till mig. Han har tydligen läst denkristdemokratiska näringspolitiska motionen. Jaggratulerar till det. Utifrån en marknadsekonomi base-rad på etiska principer och styrda av sociala och eko-nomiska hänsyn, citerar Beijer och undrar hur vi serpå utdelning av bonus och konsultarvoden från före-tag. Jag tycker att det är bra att tog uppdenna fråga.Ledare har ju ett otvetydigt ansvar - det gäller inteminst i den svåra situation som vi nu befinner oss i -när det gäller att vara ledare och föredömen. Här finnsen rad exempel på ledare som har agerat på ett sättsom jag inte tycker anstår ledare i sådan ställning dådet gällt att närmast roffa åt sig i vissa situationer.Birger vill lära och mignågot om populism. Jag respekterar auktoritet på detta område. Det gällde bankavgif-ter och räntenivåer. Man frågar sig då om han anseratt de nuvarande räntenivåerna beror på att vi tar ut enavgift för . Det gör det naturligtvisinte, utan det beror på att vi har en usel balans i deoffentliga finanserna, vilket är någonting som vimåste ägna väldigt mycket möda åt. Det är också detsom vi har betonat i reservation nr 1.Jag står bakom alla de reservationer som är fogadetill betänkandet där mitt namn förekommer men nöjermig med att yrka bifall till reservation nr 1.Anf. 183 BO ()Fru talman! Jag börjar med att yrka bifall till ut-skottets hemställan och avslag på samtliga reservatio-ner.Ett starkt näringsliv är förstås en avgörande förut-sättning för att vi skall klara jobb och välfärd. Politi-ken spelar i detta sammanhang en roll på två hu-vudområden.Den ena huvuduppgiften är att erbjuda bra, gene-rella villkor för företag och företagande. Den andrahuvuduppgiften består i att genom riktade insatser,som vi brukar kalla den selektiva näringspolitiken,komplettera marknadsekonomin där den uppvisarbrister.I den situation som befinner sig i kan detmöjligen tyckas vara överflödigt att påpeka - andrahar gjort det före mig - att framgången i budgetsane-ringsarbetet och utvecklingen på ränteområdet själv-fallet också är näringspolitiskt avgörande.Sveriges underskottsproblem och de höga räntornahar lett till vad jag skulle vilja kalla en tyngdpunkts-förskjutning inom politiken. Den övergripande upp-giften, nämligen att få ner underskottet och sänkaräntorna, har kommit att dominera det politiska ske-endet allt starkare. Jag tror att det också har inneburitatt den övriga näringspolitiken har kommit i skymun-dan.Åtminstone ett par talare har här påpekat att det ikompletteringspropositionen läggs förslag om mins-kade ambitionsnivåer, räknat i kronor och ören, iförhållande till de förslag som vi diskuterar . PerWesterberg tycker att det är ett underligt förfarandeoch säger att detta innebär att vi har antagit moderataförslag. När det gäller det sistnämnda är det bara atträkna, så inser man att det inte är fråga om någonexakt kopiering av moderata förslag.Men jag vill påpeka att detta närmast är en illust-ration till just den tyngdpunktsförskjutning som harskett och som ständigt sker, vilket gör att vi tvingasatt ta den ekonomiska politiken alltmer bestämt.Budgetunderskottet skall bort, statsskulden skall varaunder kontroll och räntorna skall ner. Detta är just nuden dominerande politiska uppgiften, självfallet ocksådetta med näringslivets bästa för ögonen.En helhetsbedömning ligger ju alltid till grund förvåra politiska beslut, där de övergripande priorite-ringarna måste göras. När förutsättningarna förändrasoch vissa uppgifter - i det här fallet budgetsaneringen- måste prioriteras ännu hårdare leder det naturligtvistill omprioriteringar, som också påverkar de områdensom vi nu skall fatta beslut om. Kompletteringspro-positionen skall nu behandlas i vanlig ordning avutskott och riksdag, och det finns ingen anledning attföregripa behandlingen. Den principiella inriktningenav näringspolitiken påverkas inte utan ligger fast,även om summorna i viss mån har förändrats.Fru talman! Den näringspolitik som bedrivs ochsom vi diskuterar här i kammaren förtjänar attlyftas fram. Den innebär ett målmedvetet arbete för attskapa växtkraft i svensk ekonomi och för att skapanya arbetstillfällen. Näringspolitiken innehåller åtgär-der som skall påskynda den teknologiska förnyelsen,öka förädlingsgraden, öka kunskapsinnehållet i pro-duktionen, stimulera nyföretagande och ge befintligaföretag förutsättningar att växa.En viktig ambition är att statens roll och de nä-ringspolitiska åtgärderna samordnas, renodlas ocheffektiviseras. Det kommer bl.a. till uttryck genom attAlmi ges en tydligare roll som ett nav för den statliganäringspolitiken på regional nivå. skall vara densjälvklara inkörsporten för den småföretagare, nyföre-tagare eller uppfinnare som söker råd eller stöd. Före-tagaren skall veta vart man vänder sig. Statliga ochandra näringspolitiska resurser skall finnas lätt till-gängliga för den som efterfrågar dem.Detta, Per , har ingenting att göra medmonopol eller koncentration, vilket påstås i reserva-tion 6 och som även har sagts här i debatten. Almiskall stå till tjänst med egna resurser, men skallockså ta hjälp av eller lotsa företagaren till andraresurser - samhällets eller privata - såsom länsarbets-nämnden, Handelskammaren, , friståendekonsulter osv. Detta är inte alls detsamma som mono-pol.Fru talman! Flera förslag har som mål att påskyn-da kunskaps- och tekniköverföringen till i första handde små och medelstora företagen. Det handlar om attpåskynda den process genom vilken nya forsknings-rön och befintlig kunskap tillämpas, vilket snabbareleder till nya företag och nya arbetstillfällen. Dethandlar också om att stimulera avknoppning frånbefintliga högteknologiska företag.Anslaget för tekniköverföring är till för att skapanätverk och bygga kunskapsbroar som gör de kunska-per som finns på skilda håll i samhället tillgängliga iföretagen.Andra åtgärder som föreslås och som vi skall fattabeslut om har till uppgift att underlätta riskkapitalför-sörjning och kredittillgång på områden där den mark-nadsstyrda kapitalförsörjningen inte fungerar till-fredsställande. Hit hör förslaget om riskkapitalavdrag,som aviserades i budgetpropositionen och som Soci-aldemokraterna och kommit överens om.Fru talman! Det finns faktiskt en betydande poli-tisk enighet om näringspolitiken och dess utformning.Det gäller t.ex. vikten av långsiktigt stabila regler förnäringslivet. Det gäller i hög grad målen för och in-riktningen av näringspolitiken.Vi är, som jag har förstått det, överens om att detär viktigt att främja tillämpad forskning, att det be-hövs insatser för tekniköverföring, att uppfinnandetskall erbjudas gynnsamma villkor m.m. Vi är ocksåöverens om att det är samhällets insatser för de småoch medelstora företagen och för nyföretagandet sombl.a. måste prioriteras.Vi är också överens om att särskilda insatser ärnödvändiga för att främja kvinnligt företagande, omän i varierande grad. Vi är till yttermera visso, ävenom det också är med en viss variation, överens om attdet är livsviktigt att miljöns krav ges en framträdanderoll även i näringspolitiken.Det finns självfallet skillnader, både när det gällerbetoningen av olika politikområden och när det gällertilltron till marknadens förmåga att lösa allehandauppgifter. Synen på skatter är ett sådant område därskillnaderna kommer till uttryck. Här intar främstModeraterna en bekymmerslös hållning. Skattesänk-ningar är alltid viktiga att genomföra - i lågkonjunk-tur, i högkonjunktur och t.o.m. när den förra regering-en slog världsrekord i utgiftstryck och sänkte skatterför högavlönade och aktieägare. Det sades att dettaskulle gynna företagandet och skapa jobb. blev detinte riktigt så.Enligt är det alltid nyttigt för företa-gandet att skatter sänks - vilka skatter som helst.Däremot är det av någon underlig anledning heltriskfritt för företagandet att göra besparingar som gårut över vanligt folk, över arbetslösa eller över offent-lig verksamhet.Problemet med den förenklade synen är förstås attföretagen nog är minst lika och egentligen mera bero-ende av att olika grupper har köpkraft och av efterfrå-gan som konsumenter och offentlig sektor svarar för,som av skattesänkningar på inkomster som ännu intehar skapats. Detta är naturligtvis den svåra avväg-ningen i konjunkturpolitiken. Hur mycket kan manstrama åt? Skatter och åtstramningar för löntagar-grupper eller inom den offentliga verksamheten har iprincip samma inverkan. Den är problematisk förföretagandet.Socialdemokraterna har en mera sammansatt syn,vill jag påstå, på skatter och besparingar. Däremot ärvi öppna för att diskutera sådana skattepolitiska för-ändringar som kan tänkas ha strategisk betydelse förinnovationsklimat och för företagande. Riskkapitalav-draget är ett exempel.Fru talman! En viktig område där det ännu intetycks finnas någon mera utvecklad samsyn gäller hurman skapar stabila spelregler för företagen. Att deskall finnas är vi uppenbarligen överens om.I reservation 1 hävdar reservanterna med Per We-sterberg i spetsen att de av den socialdemokratiskaregeringen och genomförda s.k. återställar-na står i strid med en strävan att skapa långsiktiga,stabila villkor för näringslivet. Detta bygger enligt våruppfattning på en mycket grundläggande missupp-fattning.Stabila villkor kan aldrig baseras på ensidighet.Stabila villkor förutsätter per definition, så som vårparlamentarism fungerar, att man tar hänsyn överblockgränserna, att man lyssnar på samtliga parter påarbetsmarknaden och att man med de utgångspunkter-na kompromissar och bygger hållbara regler.Stabila regler kan aldrig baseras på att man upp-rättar en beställningslista från . Därför var och är de socialdemokratiskaåterställarna logiska. De innebar på något sätt: Tillba-ka till ruta ett, och låt oss sedan börja om och diskute-ra på riktigt över blockgränserna hur arbetsrätten skallförändras eller hur skatterna skall utformas för att bliriktigt stabila. Det är det arbetet som den här rege-ringen, Socialdemokraterna och har påbörjat.Som betonats i flera andra debatter i den härkammaren står dörren öppen för andra partier som villmedverka till verkligt stabila och långsiktiga villkorför näringslivet.Avslutningsvis kan jag inte låta bli att säga att jaglider litet med min samarbetsbroder säger nämligen att det förra förhållandet medModeraterna och inom fyrpartiregeringen inte varlyckligt. Först har ägnat sig åt att rensaupp efter socialdemokratin. har han tyvärr tvingatsrensa upp efter det som han själv var med om attställa till tidigare.Anf. 184 PER () replikFru talman! Om verkligen hademenat vad han har sagt, att man vill föra en närings-politik för tillväxt, hade jag varit mycket, myckettacksam. Det är det jag så starkt kritiserar, att maninte alls har nått fram med det här.För det första är det centrala att man försöker fåned räntenivåerna i samhället, vilket måste bygga påen skuldsanering i den svenska statskassan. Det inne-bär att man måste dra ned på utgifterna. Det går inteatt höja skatterna.För det andra är det inte ökad konsumtion vi iförsta hand behöver i utan ökade investering-ar. En mycket stor andel av alla våra konsumtionsva-ror utgörs av importvaror. Vi har inte längre någonsluten ekonomi, utan investeringsvarorna tillverkas imycket stor utsträckning i . För mig är det engåta att man tror att man får bra ekonomisk tillväxtlångsiktigt, inte bara på toppen av högkonjunkturen,om man inför en straffbeskattning på investerings-kapital i som är dubbelt så hög som för ut-ländska investeringar.Vi är på väg att få utlandsdominans i flera av destörsta och mest centrala svenska företagen - spjut-spetsföretagen. Hur kan man riva upp en arbetsrättsom är starkt koncentrerad för att hjälpa fram företa-gandet bland de små företagen? Man vill slå mot destora satsningarna för forskning och industrirelevansför att därmed dra undan en del av framtidsinveste-ringarna och spara på utbildningen.Jag håller med om att vi skall ha stabila spelregler,, men då måste varje enskild regelvara konkurrenskraftig när det gäller vad som händerutomlands. I annat fall kommer vi aldrig att klara attkonkurrera långsiktigt. Man kan då inte virra fram ochtillbaka med anslagen till investeringsfrämjande,kvinnligt företagande, kunskapsöverföringar, självris-ker i de övre ersättningsnivåerna, kvittningsrätten närdet gäller nyföretagande m.m., m.m. Det skapar intestabilitet.