prot · GJ0923 · 1995-11-15 00:00:00 — Där-emot anser utskottet inte att skall ge rege-ringen det uppdraget, då det redan finns en informellarbetsgrupp hos som arbetarmed frågeställningen.Även om kulturutskottet i detta betänkande är heltenigt vill jag inte sticka under stol med att den under-liggande frågan i den senare motionen, nämligen i större utsträckning skall öppna för anbudsförfa-rande - eller privatisering, och man så vill - inte ärokontroversiell. Är det något område där man kan haanledning att vara försiktig med en upphandling somskall vara objektiv, affärsmässig och som skall skemed utnyttjande av befintlig konkurrens är det när detgäller de frågor som rör vår egen historia och vårtgemensamma kulturarv. Här vill i varje fall jag un-derstryka vikten av att man mycket noga beaktarkvalitetskraven som vi har rätt att ställa på arkeolo-giska uppdrag. Men den debatten får vi anledning attåterkomma till i vid ett senare tillfälle.Men detta, herr talman, vill jag yrka bifall tillkulturutskottets betänkande nr 5.Anf. 55 ()Herr talman! Jag har inget annat yrkande än detBjörn Kaaling framfört, nämligen bifall till hemställani betänkandet. Avsikten med mitt inlägg är att fästauppmärksamheten på några väsentligheter i min ochLennart motion. Den tredje av dem som BjörnKaaling talade om.Den handlar om vad som händer när två lagartycks innehålla till synes oförenliga föreskrifter. I dethär aktuella fallet gäller det lagen om offentlig upp-handling, , respektive lagen om kulturminnenm.m., eller för offentlig upphandling, somfått kulturutskottets uppdrag att yttra sig över vårmotion, innehåller inte något undantag beträf-fande upphandling av arkeologiska tjänster. Dettafinns också tydligt angivet i utskottsbetänkandet.Enligt huvudprincipen i gäller att all upphand-ling skall vara objektiv, affärsmässig och ske medutnyttjande av befintlig konkurrens.NOU anser att det är lämpligt att det är länsstyrel-sen som upphandlar tjänsten och som träffar avtalmed leverantören. har ansvar för attutredningen eller undersökningen blir utförd på ettsätt som är objektivt och vetenskapligt korrekt. Läns-styrelsen bör fastställa krav avseende kunskap, erfa-renhet, metod, projektledning, dokumentation etc.Enligt min uppfattning kan detta förfarande mycketväl anses vara helt i kulturminneslagens anda.Vi har i en tradition som präglas avmycket hög myndighetsintegritet. Myndigheternasställningstaganden grundas på tydliga hänvisningartill lagparagrafer eller författningstexter. Det är därförbegripligt att länsstyrelserna, när de skall handläggaärenden där två lagar vid en första anblick, tycksmotsäga varandra, ibland reagerar reflexmässigt. Enav lagarna känner man till , den andra ärny och förhållandevis obekant. För säkerhets skull görde som de alltid har gjort, eller som det står i betän-kandet i ett citat från ett betänkande :"Utskottet framhöll bl.a. att de kulturmiljövårdandemyndigheterna motsatt sig att anbud och upphandlingtillämpades då de ansågs strida mot KML:s bevaran-defilosofi. "Man läser in argument för sin uppfattning i denena av de två aktuella lagarna, utan att förvissa sig omatt det inte strider mot den andra lagen.Problemet är bara att detta sätt att reagera är felnär det gäller att handla upp arkeologiska undersök-ningar. Och det har, som jag har sagt, Nämn-den för offentlig upphandling slagit fast i sitt yttrande.Det är därför viktigt att de anvisningar som bidragittill oklarheten ändras. Ett steg på vägen har redan tagit när man i en skrivelse tilllänsstyrelserna skriver: EnligtRAÄ:s mening är det därför lämpligtatt länsstyrelserna alltefter omständigheterna i detenskilda ärendet förfrågar sig hos flera företag ochorganisationer som kan tänkas uppfylla kvalitetskra-ven.Det är min förhoppning att den informella arbets-grupp som talade om och som tillsattsinom blir färdig med sittarbete. Med hjälp av det tydliga yttrandet från Nämn-den för offentlig upphandling borde det vara möjligtför arbetsgruppen att komma fram till ett tydligtställningstagande. Det vore nyttigt för myndighetsför-troendet, och också för den arkeologiska undersök-ningsverksamhetens framtida utvecklingsmöjligheter.Det är min fasta övertygelse att detta även skallvara positivt inte bara för arkeologin utan även förkulturmiljövården och den historiska museiverksam-heten i dess helhet.Herr talman! Jag instämmer i bifallsyrkandet.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutSoU1 Allergi och andra folkhälsofrågorMom. 2 (folkhälsoforskning)1. utskottet2. res.1 (v)Votering:259 för utskottet20 för res. 170 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 63 m, 19 c, 19 fp, 14 mp, 10kdsFör res. 1: 1 m, 18 v, 1 kdsFrånvarande: 27 s, 16 m, 8 c, 7 fp, 4 v, 4 mp, 4kdsFanny () anmälde att hon avsett att rösta jamen markerats ha röstat nej.Mom. 3 (insatser mot allergier)1. utskottet2. res.2 (mp)Votering:273 för utskottet15 för res. 21 avstod60 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 68 m, 21 c, 20 fp, 18 v, 11kdsFör res. 2: 15 mpAvstod: 1 kdsFrånvarande: 26 s, 12 m, 6 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 3kdsMom. 6 (primärvården)1. utskottet2. res.3 (fp,mp)Votering:254 för utskottet35 för res. 360 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 68 m, 21 c, 1 fp, 18 v, 11 kdsFör res. 3: 19 fp, 15 mp, 1 kdsFrånvarande: 26 s, 12 m, 6 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 3kdsMom. 7 (allergiframkallande ämnen)1. utskottet2. res.4 (fp, mp, kds)Votering:238 för utskottet49 för res. 462 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 67 m, 21 c, 16 vFör res. 4: 20 fp, 2 v, 15 mp, 12 kdsFrånvarande: 27 s, 13 m, 6 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 3kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SoU2 Äldreomsorg m.m.Mom. 1 (alternativ inom äldreomsorgen)1. utskottet2. 1 (m)Votering:Kammaren biföll utskottets hemställan genom upp-resning..Mom. 2 (valfrihet inom äldreomsorgen)1. utskottet2. 2 (m, c, kds)3. res. 3 (fp)Votering:188 för utskottet101 för res. 260 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 20 fp, 18 v, 15 mpFör res. 2: 69 m, 20 c, 12 kdsFrånvarande: 26 s, 11 m, 7 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 3kdsMom. 3 (trygghet inom äldreomsorgen)1. utskottet2. 3 (fp)Votering:267 för utskottet20 för res. 362 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 68 m, 20 c, 18 v, 15 mp, 12kdsFör res. 3 20 fpFrånvarande: 27 s, 12 m, 7 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 3kdsMom. 5 (små väl fungerande vård- och sjukhem)1. utskottet2. 5 (m, c, fp, mp, kds)Votering:154 för utskottet135 för res. 560 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 1 m, 18 vFör res. 5: 68 m, 20 c, 20 fp, 15 mp, 12 kdsFrånvarande: 26 s, 11 m, 7 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 3kdsMom. 9 (medicinsk kompetens inom äldreomsorgen)1. utskottet2. 7 (m, c, kds)Votering:188 för utskottet101 för res. 760 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 20 fp, 18 v, 15 mpFör res. 7: 69 m, 20 c, 12 kdsFrånvarande: 26 s, 11 m, 7 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 3kdsMom. 12 (anhörigvård)1. utskottet2. 9 (m, c, mp, kds)Votering:173 för utskottet114 för res. 962 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 20 fp, 18 v,För res. 9: 67 m, 20 c, 15 mp, 12 kdsFrånvarande: 26 s, 13 m, 7 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 3kdsMom. 15 (äldreombudsman)1. utskottet2. 11 (kds)Votering:273 för utskottet14 för res. 1162 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 65 m, 20 c, 20 fp, 18 v, 15mpFör res. 11 12 kdsFrånvarande: 26 s, 13 m, 7 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 3kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KU7 LagstiftningsprocessenMom. 1 - 5Kammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 6 (representationen i kommittéer och utred-ningar)1. utskottet2. (mp)Votering:269 för utskottet15 för res.65 frånvarandePartivis fördelning av rösterna:För utskottet: 131 s, 68 m, 20 c, 20 fp, 18 v, 12kdsFör res. : 15 mpFrånvarande: 30 s, 12 m, 7 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 3kdsKrU3 Tornedalsfrågor1. (v)Votering:256 för utskottet32 för res.1 avstod60 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 69 m, 20 c, 20 fp, 1 v, 12 kdsFör res. : 17 v, 15 mpAvstod: 1 sFrånvarande: 26 s, 11 m, 7 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 3kdsKrU5 Arkeologiska frågorKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringKammaren beslöt att återstående ärenden på da-gens föredragningslista skulle avgöras i ett samman-hang efter avslutad debatt.10 § Trestickla nationalparkFöredrogsJordbruksutskottets betänkande 1995/96:JoU1Trestickla nationalparkAnf. 56 ()Herr talman! första betänkan-de för detta riksdagsår behandlar regeringens förslagatt göra ett skogsområde runt sjön i kommun till nationalpark.Två motioner har lämnats med anledning av pro-positionen.Det finns 24 nationalparker i Sve-rige. Med Trestickla blir det nu 25.Tresticklaområdet ligger i , och denföreslagna parken omfattar . Området ärett spricklandskap med långsmala bergsryggar medmellanliggande dalgångar med sjöar och myrmark.Under mitten av 1800-talet utsattes området för enomfattande skogsbrand, och något modernt skogsbrukhar inte förekommit . Skogsbilvägar saknasockså.År 1993 bildades på den norska sidan ett naturre-servat som gränsar till Trestickla.Detta innebär att vi med Trestickla som nationalparkfår ett område vildmarksområde medett fullgott skydd.Ansvarsfördelningen när det gäller nationalparkerär sådan att medger att ett visst område kanavsättas som nationalpark medan pådelegation skall handlägga frågor om parkernas sköt-sel och administration. Därför har inte utskottet läm-nat några detaljförslag om parkens planering m.m.I betänkandet behandlas också 20 motioner omnaturvård från den allmänna motionstiden. Samtligamotioner avstyrks av utskottet. Yrkandena i de flestamotionerna behandlas i pågående utredningar, ellerockså ligger ansvaret för åtgärder på något annat plan.En reservation om införande av naturvårdsavgifthar lämnats till betänkandet. Även på detta områdepågår analyser hos Miljödepartementet.Herr talman! Jag yrkar med detta bifall till utskot-tets hemställan i jordbruksutskottets betänkande nr 1.Anf. 57 ()Herr talman! Det här är ett mycket bra förslag somvi i hälsar med glädje. Att Trestickla nublir nationalpark är mycket glädjande.Vi hade en motion i det här ärendet där vi varmycket detaljerade i frågan om hur skötseln skulleske. Utskottet har i sin behandling kanske hanterat dethär litet annorlunda. Vi har fått veta i detalj hur tänker och hur man kommer att agera.Det har givit en mycket fin insikt i hur bestämmelser-na kommer att se ut, och vi kan med tillfredsställelsekonstatera att det vi skrev i motionen redan är tillgo-dosett.Vi hade också en liten diskussion om hur stor denhär egentligen skall vara, om manskall ta med den del som omfattar södra ellerinte. Vi har förstått att inte anser attden marken riktigt har de kvaliteter som den del mannu gör nationalpark av. Därför förordar man att dendelen skall bli ett naturreservat.Vi kan faktiskt dela den bedömningen; vi tyckerdet är helt riktigt att man gör så. Det innebär att helaområdet får ett bra skydd. Detta har vi utvecklat till-sammans med i ett särskilt yttrande tillbetänkandet.Jag yrkar alltså också, precis som , bi-fall till det här förslaget.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )11 § Miljölagstiftningen m.m.FöredrogsJordbruksutskottets betänkande 1995/96:JoU2Miljölagstiftningen m.m.Anf. 58 ()Herr talman! I betänkande nr 2 från jordbruksut-skottet med beteckningen Miljölagstiftning m.m.behandlas ett trettiotal yrkanden från ett tjugotal mo-tioner. De flesta har anknytning till miljölagstiftning-en eller till organisatoriska frågor som har sambandmed miljön.De motioner som handlar om lagstiftningen be-handlas på ett förenklat sätt på grund av den pågåendeutredningen om en ny miljöbalk och på grund av attfrågorna behandlades i ett betänkande , nämli-gen jordbruksutskottets betänkande nr 16. En förenk-lad behandling innebär att motionerna avstyrks i av-vaktan på den aviserade propositionen om en ny mil-jöbalk.I våras slog fast att en ny miljöbalk sominnehåller en sammanhållen miljölagstiftning börträda i kraft . Samtidigtbetonade utskottet och att propositionen börföreläggas i så god tid att riksdagsbehand-lingen hinner avslutas före sommaruppehållet 1997.Arbetet med en ny miljöbalk som innefattar miljö-skyddslagen och flera andra viktiga lagar inom miljö-området pågår som bäst. kommerinom kort att få en lägesbeskrivning från utredningen.I arbetet berörs direkt och indirekt många av de mo-tioner som finns i det här betänkandet, och de av-styrks därför, som jag har nämnt.När jag sedan kommer in på den del av betänkan-det som berör de organisatoriska frågorna vill jagpoängtera, herr talman, att även de i många fall ingår iMiljöbalksutredningens uppdrag, men jag vill ändåkommentera några av motionerna.I några motioner talas det om större resurser ochbättre samordning av miljötillsynsarbetet. Där pågårdet ett program för omprövning av gällande villkor itillstånd som lämnats enligt miljöskyddslagen. Hälftenav tillstånden till industrianläggningarna skall omprö-vas . Vidare har i upp-drag att redovisa ett samlat program för den fortsattamiljöövervakningen.När det gäller de motioner som handlar om stan-dardisering och miljömärkning har jag också någrakommentarer. Den internationella standardiseringsor-ganisationen arbetar med en mil-jöstandard. har antagit en ny lag omEG:s miljömärkningsförordning. Vi har en kommitté,SIS Miljömärkning, som arbetar aktivt med miljö-märkning. Det finns också en pågående utredning omkonsumenterna och miljön som enligt sina direktivskall ta upp standardisering och miljömärkning. Detpågår alltså en hel del arbete på det här området.Motionerna avstyrks därför.Det finns en motion som handlar om ett nationelltprogram för miljökvalitetsarbete. Här pågår ocksåmånga utredningar. Det finns en som handlar om etthandlingsprogram för att minska miljörelateradehälsorisker, en som handlar om integrering av miljö-hänsyn i samhällets olika sektorer, och Kretsloppsde-legationen har till uppdrag att ta fram en strategi fören kretsloppsanpassad varuproduktion.När det gäller bedrivs det glädjandenog ett mycket aktivt arbete ute i många kommuner -i dialog och samarbete med medborgare, näringslivoch ideella föreningar. tillsattes en nationellkommitté för hållbar utveckling med uppgift att för-djupa, utveckla och förankra . Kommitténskall hålla sig informerad om vad som händer på olikanivåer, medverka till att många engageras och spridagoda exempel.När det gäller motionen om inrättande av frikom-muner vill jag säga att utskottet inte har upplevt lag-stiftningen som det största hindret för Agenda 21-arbetet. Om det skulle visa sig att det är ettproblem kan det lösas genom att bl.a. har uppdraget att ta fram sådanaproblem i lagstiftningen. Det kommer den säkert attgöra, och gör inte den det så tror jag att Miljöbalksut-redningen kommer att påpeka problemen.Herr talman! Som förhoppningsvis framgått av detjag har sagt pågår det ett intensivt arbete i närdet gäller miljölagstiftning m.m. - betydligt mer in-tensivt än man kan tro när man ser det här relativttunna betänkandet. Vi kommer som nämnts att åter-komma till de här frågorna senare under mandatperi-oden, åtminstone en gång, säkert många fler.Avslutningsvis vill jag yrka bifall till betänkandet.Anf. 59 ()Herr talman! Det här betänkandet fungerar som ettslags uppsamlingsheat bl.a. för ett antal motioner somskall avslås rakt upp och ned, utan reservationer, iavvaktan på regeringens aviserade förslag om nymiljöbalk som skall läggas fram 1997.Debatten om och den försening av ennödvändig uppstramning av miljölagstiftningen somtillbakadragandet av den förra regeringens förslagmedförde klarade vi i och för sig av . Men mankan ändå inte avstå från att uttrycka att förväntningar-na på den kommande propositionen stiger.Med hänvisning till nämnda balk avstyrks i dettabetänkande några moderata yrkanden som berör kvä-veproblematiken - dels vår partimotion, Jo609, delsen motion av mig själv, Jo603.Att vi tar upp kväveproblemen beror på att denmålsättning som satte upp om en50-procentig reduktion av kväveutsläppen till havettill 1995, inte alls har infriats - detta trots att mångaambitiösa åtgärder har genomförts, inte minst i jord-bruksintensiva områden, t.ex. en begränsning av anta-let djurenheter i lantbruket, bestämmelser om lagringoch spridning av naturgödsel, minskad användning avhandelsgödsel genom miljöavgifter och en intensivarerådgivning, lag om viss andel höst- och vinterbevuxenmark, vilken t.ex. skall vara i län.Trots sådana åtgärder ser vattendragsorganisatio-nerna ingen större reduktion i kvävebelastningen ivattendragen i västra . Andra metoder, som justvattendragsorganisationerna har föreslagit som kanskemest kostnadseffektiva i detta sammanhang är anläg-gande av våtmarker och dammar. Detta har gjorts iviss utsträckning och med visst ekonomiskt stöd avkommuner och landsting, som ett sätt att återskapadelar av det vattenhållande landskap som fanns framtill detta århundrade och som är nödvändigt för attfördröja vattnets väg från jordbruksmarken till havet.På det sättet kan kvävet dels sedimenteras, dels fås attavgå till luft i form av ofarliga kväveföreningar.Men att anlägga våtmarker kostar pengar - storapengar men kanske ändå inte så stora som att bygga utkvävereduktionen i varje kommunalt eller i vissaindustriers reningsverk. Om man tittar på vilken me-tod som är kostnadseffektivast finner man att kostna-den per kilo kväve enligt uppgifteri fjol är lägre för anläggande av våtmarker än förreningsverk - för våtmark ochmellan 20 och för reningsverk. Sådana siffrorkan man inte bara gå förbi.Vi menar i våra motioner att man måste se allakväveutsläpp, oavsett om de kommer från kommuner,från industrier eller från jordbruksmark via vattendra-gen, som en helhet, där varje insatt krona måste görastörsta nytta. Det skulle alltså kunna vara en bättreinvestering för en eller flera kommuner att satsa påvåtmarker, dammar eller odlingsfria zoner än att byg-ga kvävereningssteg av betong.Det är här vårt resonemang om kvävereduktions-bubbla kommer in, nämligen att samhället sätter uppett mål att kväveutsläppen till havet inom den ellerden regionen skall minskas med så och så mycket.Sedan är det upp till kommunerna inom regionen attsjälva eller tillsammans med andra aktörer i områdetavgöra var och hur åtgärderna skall sättas in för attuppnå detta mål. Det skulle då mycket väl kunna bliså, att en restaurering av ett vattenhållande landskapskulle kunna bli det effektivaste från kvävereduk-tionssynpunkt och även från kostnadssynpunkt.Jag kan givetvis uttrycka en förhoppning att Mil-jödepartementet i sina funderingar tar kväveproble-matiken och möjligheterna med våtmarker, särskilt isödra , på allvar och att de kanske t.o.m. över-väger våra förslag på området i miljöbalksarbetet.Men innerst inne är jag inte särskilt hoppfull. Dettasagt med tanke på att departementet ännu inte, ett ochett halvt år efter en uppvaktning som alla vattendrags-förbund i västra samlade sig kring, har svaratpå den skrivelse i vilken förbunden samlat sina erfa-renheter av och förslag till hur man skulle kunnakomma en lång bit på väg med kväveproblematiken.Våra moderata förslag ligger här mycket nära vatten-dragsförbundens.Jag beklagar att motionerna avslås. Jag hade gär-na, herr talman, givit regeringen till känna våra tanke-gångar inför det ansvarsfulla miljöbalksarbetet.Anf. 60 () replikHerr talman! Eftersom upp kväveproblematiken tänkte jag beröra denlitet grand.Det är ju viktigt att man ser till all kvävereningoch inte bara sätter in resurser i kommunerna. Menjag tror också att kommunerna i många fall utnyttjarvåtmarker för kvävereduktion eller att de har börjat sepå möjligheten att använda våtmarker som en be-handlingsmetod i reningsverken.I är man intresserad av frågan.Bl.a. anordnades en hearing om VA-frågor härom-veckan, då denna fråga togs upp. Så jag tror nog attfrågan kommer att bevakas i det kommande miljö-balksarbetet.Anf. 61 () replikHerr talman! Det är glädjande om detta tas på all-var, därför att det är mycket viktigt att det blir möjligtatt anlägga våtmarker och dammar i större utsträck-ning.Jag måste säga att det är beklagligt att inte miljö-stödspengarna från EU har kunnat utnyttjas redan i årför att genomföra mer åtgärder av detta slag. Vi harförlorat en hel del medel på detta område.Men vi får som sagt vänta och se anmed tillförsikt. Vi har ju naturligtvis möjlighet att pånytt väcka motioner när vi ser utgången av miljö-balksarbetet.Anf. 62 ()Herr talman! Det är uppenbart att vi har varit litetdunkla i vårt krav och yrkande i den del i betänkandetsom gäller frikommuner, som tas upp. Men Cen-terns syfte med resonemanget om frikommuner är attskapa en situation för kommunerna som gör det lätta-re att hantera arbetet med den lokala Agenda 21.Det finns lagstiftningar och regler som gör detsvårare för kommunerna att ta ett samlat grepp på deuppgifter som ligger inom det lokala Agenda 21-arbetet. Det må gälla allting från VA-sidan till anläg-gande av t.ex. ett vindkraftverk. När det gäller detsenare, vindkraftverken, finns det många andraintressen som med hjälp av en övergripande lagstift-ning kan komma in och störa kommunens fria arbetemed det lokala agenda 21-arbetet. Och vi vet attFörsvaret har stora möjligheter att motsätta sig kom-munala ambitioner när det gäller vindkraftverk.Jag tror att det är nyttigt att kommunerna får enfrisedel, så att de kan agera och ta ett totalt greppkring det lokala Agenda 21-arbetet och bortse från denu gällande reglerna på många områden. hoppasjag att detta skall kunna bli en följd av det miljö-balksarbete som många tydligen längtar efter ochsätter sin tilltro till. Jag hoppas att det arbetet då möj-ligen också kan bli mer exemplifierat än vad vi kundegöra i det förslag som behandlas i betänkandet.Med detta yrkar jag bifall till utskottets hemställani betänkandet.Anf. 63 ()Herr talman! Miljölagstiftningsarbete är inte baraen vanlig lagstiftningsfråga, utan det är en stor sam-hällsfråga som påverkar många sektorer och enskildaindividers vardag.Det finns flera viktiga områden som måste åtgär-das i svensk politik , och jag skall nämna några:arbetslösheten, utanförskapet och miljöproblemen,som för mig är väldigt nära sammankopplade. Åtgär-der på dessa områden är viktiga grundpelare i vårdemokrati. På alla tre områdena hotas människorsfrihet, hälsa och trygghet, och människors livschanserinskränks. Jag har sagt det , och jagkommer att understryka det gång på gång. Man kannämligen aldrig se miljöfrågorna och lagstiftningenom miljön som enskilda frågor. Detta faktum öppnarför en debatt, där alla vägar måste prövas. Stelbentaprinciper och fastlåsningar vid gamla metoder för-hindrar utveckling och kan inte längre accepteras ivårt miljöarbete.Vi måste pröva nya vägar för att nå de mål som vihar fastställt i denna kammare. Målet är ett stabiltsamhälle där demokratin säkras, och rätten att få fleralivschanser i ett ekologiskt hållbart samhälle måsteslås fast. Det kräver också att man ser miljölagstift-ningen och miljöfrågorna som en helhet i samhället.Herr talman! pågår propositionsskrivandet vadgäller , som också påpekadei sitt inlägg. Vi skall få en sammanhållen miljölag-stiftning, som enligt riksdagsbeslutet, skall presente-ras .