prot · GJ0940 · 1995-12-18 00:00:00 — Jag litar på den bedöm-ning som de nu har gjort, och det är vad jag kan säga iden frågan.En kommun är en organisatorisk enhet. Det som ärintressant i detta sammanhang är ju de enskilda män-niskorna. Skall man ha någorlunda likvärdiga förut-sättningar om man bor i som den som bor iDanderyd? För mig blir svaret på den frågan ja. Där-för tycker jag och liberalerna att det ärrimligt att vi har en inkomstutjämning som är relativtlångtgående, i det här fallet väldigt långtgående. Jagtycker att det är där man måste ha sin utgångspunkt.Kommunen som enhet är kanske inte så väldigt in-tressant för den enskilda människan.Anf. 7 ()Fru talman! Förslaget om ett nytt utjämningssys-tem diskuterades ju så sent som i den här kam-maren. förklarade då att vi i princip ärför ett system som verkar utjämnande mellan kom-munerna och som syftar till att nå jämförbar standardi kommuner och landsting vid samma skattesats. Vihade en viss kritik mot förslaget. Kritiken gick ut påatt det bland de mätbara faktorer som skall bestämmafördelningen fanns visa faktorer som vi tyckte skullevägas upp. Det gällde faktorerna för äldreomsorg,arbetslöshet och bristande befolkningsunderlag. Vårkritik på den punkten kvarstår.Nu kommer förslaget att utvärderas vid en kon-trollstation . Det är bra. Vi förutsätter då tar hänsyn till vår kritik, och att man även dåser över kostnader i samband med att delar av psyki-atrin övergår från landstingen till kommunerna ochandra verksamheter där vi vet att huvudmannaskapetskall ändras.Vi har därför valt att inte reservera oss på de härpunkterna. koncentrerar vi vår kritik mot det lig-gande förslaget på att det inte innehåller några nyapengar till kommunerna, trots att staten har övervält-rat och kommer att övervältra både ansvar och kost-nader på kommunerna utan att man skickar med till-räckligt med pengar.Som exempel kan nämnas när vi förde över ansva-ret för 18-20-åringarna till kommunerna, datortekenoch den nya barnomsorgslagen. träderdessutom nivåsänkningar i socialförsäkringssystemet ikraft, vilket enligt egna beräk-ningar innebär att ytterligare 2 miljarder kronorkommer att belasta kommunernas socialbidragskon-ton. Begränsningar i a-kassan får direkt effekter ikommunernas socialbidragskonton. Det minskadebostadsbidraget beräknar innebärytterligare i ökade kostnader.En annan del som har urholkat den kommunalaekonomin är de egenavgiftersom innebär att kommunerna har förlorat 1 miljardkronor i skatteintäkter . Egenavgifternakommer, när de är fullt utbyggda, att innebära ettinkomstbortfall på 1998för den kommunala sektorn.Det här säger jag för att belysa, att visst skall vi haett rättvist skatteutjämningssystem mellan kommu-nerna, och visst är det rätt tänkt att kommuner medhög skattekraft skall bidra till kommuner med lägreskattekraft, även om vi har en viss kritik mot kriteri-erna för hur man beräknar det här. Men en skatteut-jämning hjälper ju föga i ett läge där den kommunalaekonomin håller på att urholkas på grund av statligabeslut. Vad som behövs är inte bara ett utjämningssys-tem. Det krävs också mer pengar till den kommunalasektorn; till sjukvård, omsorg och utbildning.Det går inte att ställa förortskommunernas behovmot glesbygdskommunernas. Behoven är lika stora,och de är lika påtagliga i båda fallen. Här krävs re-sursförstärkningar.Vänsterpartiet föreslår därför i sin reservation attdet vi kallar en kommunakut inrättas. Det innebär att1,kan användas till att finansieraverksamheter i de kommuner som bäst behöver det.Vi har villkorat vilka kommuner som kan bli aktuella.Det är kommuner som har en hög utdebitering och enhög arbetslöshet. Vi kan inte lämna dessa kommuner isticket om det visar sig att de drabbas speciellt hårt avutjämningssystemet. Det handlar bl.a. om vissa gles-bygdskommuner. De skall kunna få extra medel frånkommunakuten för att slippa säga upp personal.Vi föreslår också att kommunerna kompenserasför egenavgifterna med . Samman-taget innebär detta till den kom-munala sektorn. Vi har också avvisat nivåsänkningar-na i socialförsäkringssystemen som innebär ytterligareen kostnad för kommunerna på 2 miljarder kronor.I dag tvingas hundratusentals människor gå frånsitt arbete i den kommunala sektorn. Ett stort antal harredan gått. Andra är på gång. De går från arbeten därde behövs, eftersom kommunerna saknar pengar attbedriva den anständiga sjukvård, omsorg och skolasom de är satta att bedriva. De här människorna slus-sas rakt ut i arbetslöshet och tvingas leva på a-kassa.Redan i våras pekade på behovet avatt förlänga de avtal som då fanns mellan länsarbets-nämnderna och kommuner och landsting, avtal som istor utsträckning finansierades av arbetsmarknads-pengar. De innebar att ett stort antal människor, runt40 000, kunde finnas kvar i den kommunala verksam-heten i stället för att gå rakt ut i arbetslösheten. Vifick inget gehör för vårt förslag då.Nu har arbetsmarknadsministern öppnat för lokalaöverenskommelser mellan kommun och landsting ochlänsarbetsnämnd. Det är bra. Det är bra att AndersSundström nu ansluter sig till gamlasyn att det är bättre att arbetslösa får arbeta i ställetför att gå med a-kassa.Det blir ännu bättre när och re-geringen inser att det här bara kan vara tillfälligalösningar i en akut situation. Att sparka ut människorfrån fasta anställningar och återanställa dem påvisstidsanställningar bekostade av arbetsmarknads-medel får bara vara en tillfällig lösning. I stället måstevi nu göra det långsiktigt enda rimliga: ge landstingoch kommuner mer pengar, så de kan anställa demänniskor som behövs i verksamheten.Regeringens egna prognoser pekar mot att vi skallha kvar en arbetslöshet på uppåt - jagtalar både om den öppna arbetslösheten och om män-niskor som då kommer att finnas i arbetsmarknadsåt-gärder. Det omfattar ungefär en halv miljon männi-skor.Nog är det väl dags att ta sig en funderare på ominte de här människorna bättre behövs i vården, om-sorgen och utbildningen, i stället för att gå med a-kassemedel.Nog är det väl dags att ta sig en funderare på omdessa människor inte behövs bättre i vården, i omsor-gen och i utbildningen, i stället för att gå på a-kassemedel. Nog är det väl dags att ta sig en fundera-re på om vi inte skall överföra medel så att dessamänniskor får jobb och så att vi får en väl fungerandekommunal sektor. Det går inte att gömma sig bakombesparingsargument. Arbetslösheten kostar pengarlikväl. Frågan är hur vi skall använda dessa pengar.Vänsterpartiet avvisar också det utgiftstak som fi-nansminister aviserat. Att lägga ettutgiftstak för kommuner och landsting innebär i prin-cip att staten går in och kör över den kommunalasjälvstyrandeprincipen. Det är i princip samma saksom att införa ett skattestopp, dvs. begränsa kommu-nens möjlighet att själv bestämma skattesatsen.Konstitutionsutskottet har tidigare uttalat att ettutgiftstak kan strida mot grundlagen. Kommunför-bundet har med skärpa avvisat förslaget.Den fråga som jag ställer till den socialdemokra-tiska riksdagsgruppen, eftersom finansministern intefinns i kammaren, gäller om man kommer att stödjaett förslag om ett utgiftstak.Moderaterna har i andra sammanhang ordatmycket om kommunalt självbestämmande ochgrundlagsskydd. Jag förutsätter därför att LennartHedquist gör gemensam sak med oss i idet fall förslaget om ett utgiftstak konkretiseras ochläggs fram för . För det är väl inte så attintresset för att värna det kommunala självstyret upp-hör om begränsningen avser rätten att höja skatten?Det vore bra om kunde svara på denfrågan.Jag vill också uppmärksamma det faktum att dettill synes så oskyldiga förslaget om ändrat system föråterbetalning av mervärdesskatt till kommunerna ochlandstingen verkar bli ytterligare ett exempel på attregeringen underkompenserar kommunsektorn.Kommunförbundet har visat att förslaget innebär enindragning av medel för kommunsektorn. Om avgif-ten ökar innebär det en årlig indrag-ning på . Vi avspisar därför detförslaget.Slutligen, fru talman, vill jag peka på att denkommunala sektorn står för stora delar av den svenskavälfärden. Den svarar för omsorgen om våra barn ochom gamla, för vården av våra sjuka och för utbildningav både barn och äldre. Det är en omistlig del när detgäller att utjämna skillnader mellan grupper och mel-lan individer.Det är dags att omfördela pengar så att den kom-munala sektorn får en rimlig chans att värna vård,omsorg och utbildning, precis som Socialdemokrater-na lovade inför valet 1994.Fru talman! Jag yrkar bifall till re-servation nr 15.Anf. 8 () replikFru talman! Först vill jag, , kom-mentera frågan om rätten att höja kommunalskatterna.Vi moderater har föreslagit ett system som gör dethelt ointressant för en kommun att höja kommunal-skatten, eftersom en avräkning skulle ske i sambandmed utbetalning av statsbidragen via neutraliserings-avgiften i vårt system. Då kommer ingen klok kom-mun att höja kommunalskatten. Man behöver inteinföra något system som kan vara tveksamt utifrångrundlagens bestämmelser.Jag skulle vilja höra hur kan stå häroch förorda ett system där man har rätt att ta ut kom-munalskatt i en kommun som skall gå till utgifter ihelt andra kommuner. Det är innebörden av en inom-kommunal utjämning, som vi skall besluta om. Vadfinns det då egentligen för motiv att ha kvar en lokalkommunal skatt? Den lokala kommunala skatteninfördes ju för att man skulle ta upp pengar somskulle gå till skötseln av den egna kommunen. Jagtycker att det vore hederligare att i så fall föreslå enstatsskatt eller statskommunal skatt. Jag tror att ni varinne på sådana tankegångar tidigare i ert parti.Vi är inte emot att man skall utjämna inkomstför-hållandena mellan olika kommuner så att de får lik-värdiga förutsättningar, men det är en uppgift förstaten att sköta. Så har det varit . Jag kan inteförstå varför man vill gå ifrån det systemet. Vårt sys-tem innebär bevarad självstyrelse ochbevarad beskattningsrätt. Er väg - rege-ringens väg - går åt precis motsatt håll.Anf. 9 () replikFru talman! undvek att svara påmin fråga. Det borde kanske inte förvåna mig. Attreferera till ett alternativt skatteförslag som Modera-terna avser att genomföra i det fall man får majoritetär inte att svara på min fråga.Avser och att avvi-sa ett förslag om ett utgiftstak i det fall det införsinom nuvarande system?När det gäller det kommunala utjämningssystemetstår , precis som jag inledningsvis sade,för en princip som gör att vi faktiskt utjämnar för dekommuner där man har låg skattekraft och stora ar-betslöshetstal och där man inte har någon rimlig chansatt nå upp till samma kommunala service och nivåersom man t.ex. har i kommuner som . Attdetta lagtekniskt utformas så, att vi låter de kommu-ner som har en stor skattekraft betala in en av-gift till staten har inte ens Lagrådet ansett varagrundlagsstridigt.Jag tror att det i botten ligger en stor ideologiskskillnad mellan och . Vitycker nämligen inte att det är rimligt att skapa frizo-ner i detta samhälle under beteckningen kommunaltsjälvstyre, vilket innebär att vissa människor i vissaområden kan köpa sig fria från att bidra till andraområden, där urbaniseringen går väldigt snabbt ochdär äldre blir kvar med stora behov. Vi begär densolidariteten av människor.Anf. 10 () replikFru talman! Man behöver inte underkänna princi-pen om att lokalt upptagen skatt skall gå till de lokalauppgifterna bara för att man också vill bekänna sig princip om inkomstutjämning kommunerna emel-lan. Vi har den möjligheten att staten kan gebidrag till kommuner med för sina uppgifter otillräck-lig skattekraft.Men vad ni nu vill förorda är att skatt -det som man upptar för lokala uppgifter - skall gå tillutgifter i helt andra kommuner. Detta är oavsettgrundlagen - jag tycker att den är kristallklar där - ettprincipvidrigt synsätt. I så fall skall man avskaffa denkommunala utdebiteringen.Beträffande kommunalskattens storlek har jagnoterat att regeringspartiet tydligen tycks överväga detsystem som vi moderater har föreslagit, nämligen enspärr mot kommunalskatter i den meningen att det blirointressant för kommunerna att höja kommunalskat-ten. I andra ändan innebär det ett väldigt effektivtutgiftstak. Har man inte möjligheter att ta ifrån med-borgarna extra mycket pengar har man naturligtvisockså en utgiftsram att hålla sig till.Anf. 11 () replikFru talman! Jag får tacka för beskedet att man kantänka sig en spärr när det gäller skattehöjningar ochatt man då är beredd att frångå den kommunala själv-bestämmanderätten. Då vet jag det.Det gläder mig verkligen att ochModeraterna är för en utjämning. Jagtackar också för det beskedet.Sedan kommer vi in på mer lagtekniska frågor.Hur skall vi gå till väga om vi skall ha en kommunalutjämning? Man kan laborera med att icke skickanågon form av statligt bidrag till de kommuner som har ett väldigt gott skatteläge. Det blir inga bidragtill skolor och inga bidrag till landsting. De får skötasig själva. Vi kan också laborera med den teknik sompresenteras i dagens betänkande. Vi tar in vissa avgif-ter, och så skickar vi ut bidrag.Det här är en teknisk fråga. Men jag tror att det igrunden finns en ideologisk skillnad mellan Vänster-partiet och , och den lär vi inte reda ut idag.Anf. 12 () replikFru talman! Det finns mycket att fästa sig vid iIngrid anförande, bl.a. den till synes outsin-liga källa med pengar som tycks besittapå riksnivå. Jag kan ändå inte låta bli att dra parallel-len till kommuner och landsting, där från på väldigt mångahåll runt om i landet sitter med och genomför de ned-skärningar som hon här tar som exempel. I kommuneroch landsting är man rätt uppenbart i valsituationer,och man kan lösa frågorna på olika sätt.I t.ex. har Folkpartietföreslagit en budget med mer tillsjukvård genom att bl.a. inte lägga in lika stora sub-ventioner till kollektivtrafiken och inte lägga ut likamycket pengar på att anställda skall ägna sig åt annatän just att befinna sig i vården och utföra sina arbeten.Det vore kanske mer angeläget om Vänsterpartietkoncentrerade sig litet mer på hur man genomförverksamheter ute i kommuner och landsting och litetmindre på att tala om att man skall kunna få fram nyapengar.Den andra saken som jag särskilt vill nämna ärVänsterpartiets förkärlek för en kommunakut, där högskatt skall vara ett bra rekvisit för att kunna få pengar.Men uppenbarligen tycker inte att detskall vara något samband med om man har välsköttaeller misskötta affärer i kommunen. Vi tycker att detär viktigt att man skapar bra förutsättningar för kom-munerna när det gäller de ekonomiska villkoren. Menom kommunernas politiker sedan inte klarar av attsköta sina affärer skall de inte kunna komma till sta-ten och be om hjälp.Anf. 13 () replikFru talman! säger att Vänsterpartietständigt har nya pengar. Den tolkningen får stå förKarin . Vad har föreslagit i sinbudget är ungefär 3,6 miljarder mer än i den budgetsom regeringen presenterade.Det jag har pekat på i mitt anförande är att detfinns pengar att omfördela om den politiska viljanfinns. omfördelar vi genom kommunala avtalmellan kommuner, landsting och länsarbetsnämnd. Vitillåter att människor går från fasta anställningar tillvisstidsanställningar. Vi pytsar ut medel utan riktlinjeroch utan att på något sätt ange en mer konstruktiv ochlångsiktig lösning. Det jag talade om i mitt inlägg fråntalarstolen var inte nya pengar. Det var en metod ochett sätt att omfördela pengar.När det gäller de 6,6 miljarderna är det bara att lä-sa vår budget. De finns där, och de är fullt finansiera-de. har gjort ett annat val än vad Folk-partiet har gjort i sin budget och än vad Socialdemo-kraterna har gjort sin budget. Vi har gjort ett politisktval att förstärka kommun- och landstingssektorn.När det gäller mina partikamrater i kommuner ochlandsting är jag fullständigt övertygad om att de tardet politiska ansvaret att prioritera de områden sombehöver det största stödet.Anf. 14 () replikFru talman! Mycket handlar just om prioriteringaroch omfördelningar och hur man ute i kommuner ochlandsting väljer att använda de pengar och resurserman har. Vi från tycker att det absolutmest angelägna för kommuner och landsting är just attprioritera verksamheter som sjukvård, äldreomsorg,barnomsorg, skola och utbildning och inte att ägnaden kommunala och landstingskommunala verksam-heten åt en lång rad andra saker.Fru talman! Vi menar att det inte går att sitta här iriksdagen och ropa på mer pengar och ännu merpengar därför att kommuner och landsting inte omför-delar och prioriterar de verkligt viktiga frågorna. Detvore angeläget om kunde ta sig ensådan intern arbetsomgång att man i stället för attkomma till och begära miljarder somegentligen inte finns ser till att prioritera med depengar man har ute i kommuner och landsting.Anf. 15 () replikFru talman! Jag tycker att det är sorgligt att KarinPilsäter har en så låg tilltro till kommunpolitikerna.Min erfarenhet efter att ha varit ute i kommunerna äratt det är just prioritering som kommunpolitiker gör.De prioriterar vård, omsorg och utbildning. Men medde begränsade resurser som finns och med det verk-samhetsansvar som staten har flyttat över på kommu-nerna har deras ekonomier undergrävts.Det innebär de facto, något som jag är övertygadom att är fullständigt medveten om:lärarlösa timmar i skolan, barngrupper som iblanduppgår till både 30 och 33 barn med en till två för-skollärare i de högre åldersgrupperna, en sjukvård därman saknar medel för att i rimlig tid genomföra ope-rationer och patienter som ligger i korridorer. Jag tror inte att det är uttryckför att kommunal- och landstingspolitiker inte tar sittansvar.Anf. 16 ()Fru talman! Från sida anser vi att detär väldigt viktigt att få ett utvecklat, omfattande ochbra inkomst- och kostnadsutjämningssystem förkommunerna. Det är nödvändigt med tanke på demycket omfattande skyldigheter som lagtpå kommunerna när det gäller skolan och omsorgen,och på landstingskommunerna när det gäller vården,och för den delen också kollektivtrafiken.Mycket av det vi i vårt land kallar för välfärd ärsådant som handhas av kommunerna. Skall kommu-nerna klara av detta behöver de ekonomiska resurser.Eftersom människor kan ha olika inkomster beroendepå var de bor behöver vi inkomstutjämning, och efter-som kostnadsbilderna på olika håll ser mycket olika utbehöver vi kostnadsutjämning.Denna utjämning skall självfallet ske efter faktorersom praktiskt taget är omöjliga för kommunerna attsjälva påverka. Det är sådant som skall utjämnas. Detär också detta som förslaget tar sikte på. Statens bi-drag till kommunerna skall som vi ser det vara gene-rellt och samlat. Det skall vara oberoende av vad olikakommuner har för ambitioner på olika områden.Vi anser också att ett sådant utjämningssystemmåste utvärderas och justeras i takt med att bättreunderlag för olika faktorer tas fram. För en del fakto-rer är det lätt att hitta invändningar - vilket vi ocksåser i förslaget - men desto svårare att hitta bättreförslag. Det visar på att systemet måste utvecklasframgent. Det behövs också en övergångsfas, efter-som det blir en ganska stor förändring jämfört meddagens system med inkomstutjämning, som också harregionalpolitiska inslag. Det ställer nya krav på regio-nalpolitiken, men det ställer också krav på övergångs-regler så att ingen kommun får alltför stora omställ-ningssvårigheter.Dessa krav från vår sida är i huvudsak tillgodo-sedda i betänkandet. Vi har därför ställt oss bakomförslaget i dess huvuddelar. När det gäller frågan omgrundlagsenligheten anser vi att den är avgjord avLagrådet. Därför uppfattar vi den debatt som har förtstidigare här i kammaren som något av en pseu-dodebatt. Detta förslag strider enligt Lagrådet intemot grundlagen, och det är granskat.Fru talman! Vi tror inte att det föreslagna utjäm-ningssystemet i alla avseenden är perfekt, men det ärbättre än det vi har . Den parlamentariska utred-ning som skall följa upp det har redan påbörjat sittarbete och skall ha sitt andra sammanträde nu påonsdag.Jag har reserverat mig på en punkt. Det gäller för-slaget till ändrat system för återbetalning av mervär-desskatt. Vi i anser att det är viktigt attdet belopp som återförs till kommunerna är lika stortsom ingående mervärdesskatt. Med den uppläggningsom förslaget har är det inte självklart att förändradeinbetalningar av moms från kommunerna kommer attbetyda motsvarande förändringar i utbetalningar tillkommunerna.Om statsbidragen till kommunsektorn är nominelltoförändrade kommer en inflation på och en årligvolymminskning på i kommunsektorn att medfö-ra årliga förluster på för kommu-nerna och 100 miljoner för landstingen. Det anser vivore oacceptabelt.Jag har begärt att utskottet skall förtydliga försla-get på den här punkten. Det måste ändå anses rimligtatt klargöra hur det nya återbetalningssystemet förmoms påverkar kommunernas ekonomi efter några år.Märkligt nog har inte utskottets majoritet varit avsamma uppfattning. Men har ni en chans att för-tydliga den här punkten. Hur skall det vara? Skallmomssystemet framgent vara kostnadsneutralt förkommunerna eller inte? Skall det här bli ett nytt sättatt dra in pengar från kommunerna eller inte?Fru talman! För säkerhets skull yrkar jag bifall tillreservation 10.I anslutning till propositionen om ett nytt utjäm-ningssystem har det väckts en del motioner som går utpå att man skall öka de statliga bidragen till kommun-sektorn. I vårt budgetförslag har vi i Miljöpartietföreslagit att kommunsektorn skulle få ca 5 miljardermer än vad som blev beslut ivåras. Motivet är att slå vakt om välfärdens kärnom-råden - vården, omsorgen och skolan. I stället före-slog vi större besparingar på andra områden som t.ex.det militära försvaret, motorvägsbyggen, bidrag iolika former till företag och enskilda med bra inkoms-ter osv.Vi står självfallet bakom våra förslag i dessa delar.Vi kommer att återkomma med dem i nästa budgetbe-handling. Men att nu lägga till miljardbelopp i nyastatliga utgifter betyder ökad statlig upplåning. Dåökar alltså budgetunderskottet, statsskulden ökar,räntekostnaderna ökar och den ekonomiska åter-hämtningen försvåras. Konsekvenserna av detta ärsvåra att överblicka, men de kommer otvetydigt attleda till större försämringar i det längre perspektivet.Anf. 17 () replikFru talman! Jag skall ta upp det pseudodebatt, nämligen det här förslagetsförenlighet med grundlagen. Där säger det här förslaget har godkänts av Lagrådet. Så ärdet inte, det att det tidigare Lagrådet dömde ut deninomkommunala utjämningen som helt främmandeoch stridande mot regeringsformen, har riksdagenbeställt en annan variant av inomkommunal utjäm-ning. Det nya Lagrådet, med en helt ny sammansätt-ning, har noterat detta önskemål och ävenvad och dess majoritet skrev omett tidigare beslut där man uppenbarligen också hadegått utanför vad som står i grundlagen. har rege-ringen tillsatt en särskild kommitté som skall utredadet här förhållandet. Mot den bakgrunden säger att man inte velat motsätta sig att detta kan läg-gas till grund för lagstiftning. Jag tolkar det mer somett passande, och att man räknar med att det kommeren grundlagsförändring i förlängningen om man skallha kvar det här systemet.Men det är kanske inte det mest intressanta, utandet är om och verkligentycker att det man tar ut i lokal skatt för de lokalauppgifterna skall kunna användas till ändamål i heltandra kommuner. Tycker man det borde ju logikenkräva att man mer eller mindre avskaffar kommunal-skatten. Men det har ni inte föreslagit. Jag tror att niså småningom får lov att bestämma er om ni vill hakvar den lokala skatten eller inte.Anf. 18 () replikFru talman! Vi i anser att det är vik-tigt att slå vakt om den kommunala självbestämman-derätten och den kommunala rätten till inkomstbe-skattning. Den bör vi inte inskränka. Av just det prin-cipiella skälet har vi t.ex. tidigare i gåttemot att man förbjuder kommuner att höja sina skat-ter.Det förslag som vi skall fatta beslut om i morgoninnebär att staten tar in pengar från kommunerna föratt kunna finansiera bidrag till kommuner med sämreskattekraft och högre kostnadsnivåer.