prot · GI0950 · 1995-01-12 00:00:00 — Men vi får integlömma bort familjen. Familjen och föräldrarna är debästa brottsförebyggarna och kan aldrig ersättas fulltut. Såväl polis som tullare är av betydelse i det härsammanhanget.Jag är mycket orolig över regeringens budgetpro-position som innebär besparingar inom tullen sommotsvarar betydligt mer än den minskade arbetsbe-lastning som vårt medlemskap i den europeiska unio-nen innebär.Jag är också mycket orolig över de stora bespa-ringarna på kriminalvården. De kommer att gå ut överpersonaltätheten på våra fängelser. Hur skall vi dåkunna komma vidare i arbetet med att få ett vettigtinnehåll och ett bra program på våra fängelser? Det ären grundläggande förutsättning för att människor efteravtjänat straff skall ha större möjligheter att klara sigoch därmed låta bli att skada sina medmänniskorutanför murarna.Jag har länge förstått att och jagtalar skilda språk. Men jag är förvånad över att skill-naden är så stor att med ordet beslutmenar att har beslutat sig för att börjafundera. Jag tror att min uppfattning av vad begreppetbeslut innebär stämmer bättre överens med de flestamänniskors. Efter artikel har jag fåttmånga telefonsamtal från människor ute i landet somvelat veta innehållet i de fattade besluten. Jag har intesett att regeringen därefter har tagit något beslut grun-dat på initiativ.Jag tycker att det är positivt att frågan om delångsiktiga problem vi kan se när det gäller våra in-vandrarungdomar debatteras. Jag har vid olika tillfäl-len försökt starta denna debatt. skrev jagett par artiklar i detta ämne. En del blev intresseradeeftersom de trodde att de handlade om rasism, mennär man noterade att jag var ute efter att se på djupetvar ingen intresserad av att debattera. I en av de artik-larna - det var artikeln i - ställde jag denna frågatill . Jag har inte fått svar på den.Det är kolossalt viktigt att vi börjar diskutera påvilket sätt vi har hamnat fel.En viktig fråga är exempelvis att vi måste se tillatt våra invandrarungdomar får möjlighet att lära sigsvenska språket ordentligt, annars har de ingen möj-lighet att över huvud taget konkurrera med svenskaungdomar.Anf. 16 ():Herr talman! Många viktiga frågor och områdenhar berörts här . Trots att vi har diskuterat våldetoch brottsligheten i samhället har vi endast talat omdet som massmedierna oftast uppmärksammar, näm-ligen våldet ute på gator och torg. Inte ens jag harnämnt våldet i hemmen, familjevåldet. Det är ettmycket omfattande problem som inte får glömmasbort bara för att det är dolt. Mörkertalet är stort.Man brukar säga att våldet flyttar inomhus närmänniskan är i 25-årsåldern.Det fordras, som var inne på, ytter-ligare insatser på forskningsområdet. Det gäller ävenfamiljevåldet. Som politiker kan vi aldrig föreslå dekorrekta lagstiftningsåtgärderna om vi inte känner tilleffekten av dem och inte har en korrekt bakgrund föratt föreslå skärpningar. För bra förslag fordras kun-skap. Kunskap fordras också när det gäller frågor somrör brottslighet och segregation i samhället, såvälbland svenskar med invandrarbakgrund som blandinvandrare. vet vi att dessa grupper är överre-presenterade i rättsstatistiken. Vi kan inte blunda fördetta. Det är den verklighet vi lever i. Det gäller attfinna åtgärderna.Jag var tidigare inne på frågan om grundtrygghetför alla genom snabba insatser. Det gäller vare sig detär ungdomar som är födda i , har invandar-bakgrund eller är invandrare. Det fordras alltid snabbareaktioner så att man får en brottsinsikt på det manhar gjort. På det sättet kan man kanske förhindra för-nyad brottslighet.Jag skulle gärna vilja få en reaktion på det med-lings- och konfrontationsprogram som jag önskarkunde utvecklas i alla grupper - framför allt blandungdomar.Anf. 17 Justitieminister ():Herr talman! De illegala vapnen i vårt samhälle ärett stort problem och de förefaller vara ett växandeproblem. Jag tror att det är rätt som att tillförseln av de illegala vapnen numera mestsker utifrån. Men så var det inte tidigare.De flesta illegala vapen som vi har i vårt samhällekommer faktiskt från de legala vapen som redan finnsi samhället, bl.a. de militära. Därför tror jag inte skall bagatellisera överflyttningen av legala va-pen till illegala, så som det har skett tidigare ochkommer att fortsätta att göra.Men det är viktigt att vara mycket uppmärksam pådet flöde av vapen som finns i . Gränskontrol-len är naturligtvis ett sätt att hantera detta. Jag reage-rade också när jag läste att det inte räckte med att mansåg ett vapen i baksätet. Men när jag tänkte till ettvarv slog det mig: Men herregud, om ett stort jaktlagär på väg in i har de alla ett vapen i baksätet.Det finns kanske inte anledning att tro att de är här iillegala syften. Man kanske kan tolka det där olika.Men man måste fundera över vilka möjlighetertullarna har när det gäller vapen, och det gäller ävenpolisen och vilka redskap polisen har för att ingripavid misstanke om att någon har ett vapen. Det ingår iuppdraget att se över vapenlagstiftningen och de reg-ler som gäller för polisen.Jag tror nämligen att det här är en mycket centralfråga. Jag tror att vi måste ha en mycket hög ambi-tion. Vi skall ha ambitionen att få ett vapenfritt sam-hälle. Då menar jag fritt från illegala vapen, natur-ligtvis. Vi lyckades en gång att faktiskt mobiliserahela folket för ett narkotikafritt samhälle. Alla stodbakom det. Jag tror att vi kan få alla att även stå bak-om att vi skall ha ett vapenfritt samhälle. Då krävs detatt vi ger dem som skall agera redskap att göra det påett effektivt sätt.Juan tar upp centrala frågor när det gällerinvandrarnas situation, och jag kan bara säga att jaghåller med om att vi behöver mer forskning kring dehär frågorna. Vi måste veta bättre vad det är för sam-hälle vi har och hur problemen ser ut för att kunnakomma vidare och göra något för att förändra situa-tionen. Jag skall föra detta vidare till de ministrar somhar forskning på det här området inom sitt ansvarsom-råde och även i den del som ligger hos mig naturligt-vis.Alldeles rätt, åtgärderna när det gäller arbetslöshe-ten för invandrare är otillräckliga. Här måste vi hittanya former för att se till att arbetslösheten minskar.Det är en kärnfråga. Var och en av oss kanske kanbörja där vi hör hemma. Kan vi anställa en invandrarei vår omedelbara närhet, i vår arbetsmiljö? Låt ossföregå var och en med gott exempel!Jag vill passa på att hålla med . Detär inte så ofta jag får tillfälle att göra det. Ja, det ärhelt fundamentalt att våra invandrarungdomar lär sigsvenska. Vi måste satsa oerhört på det.Till vill jag bara kort säga attjag tror att medling och konfrontation är ett redskapsom kan ha betydelse i vissa sammanhang och ha storbetydelse både för brottsoffren och för gärningsmän-nen. Jag vet att närpoliserna är intresserade av att hadet som ett av sina sätt att agera i sitt arbete.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1994/95:39 om miljöin-riktade bilavgifterAnf. 18 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig omjag avser att ge utökade direktiv attutreda miljöinriktade bilavgifter eller på annat sätt setill att förslag med miljöinriktning allsidigt belyses.Tyvärr är det något oklart vad med miljöinriktade bilavgifter. Det är ju faktisktså att det förslag med tullar utanför ringen komplette-rat med innerstadszoner som nu harlämnat i sitt delbetänkande aktivt kan bidra till attförbättra innerstadsmiljöerna. Men för att storskaligtpåverka trafikapparaten med avgifter, i en region elleri landet som helhet, menar jag att tullar inte lämparsig. Här bör i så fall generella avgifter användas.Uppdraget att lämna förslag till vägtullar, somIngemar Skogö skall slutredovisa , harlämnats mot bakgrund av Storstadsöverenskommel-serna i och . Eftersom de häröverenskommelserna bygger på att investeringarnaskall kunna finansieras genom avgifter från trafikan-terna, måste också detta vara utgångspunkten förutredningen. Först i andra hand kan man ta hänsyn tillmöjligheten att använda bilavgifterna som ett miljö-politiskt styrmedel. Det bör naturligtvis studeras vida-re hur båda dessa syften kan förenas i ett och sammasystem för bilavgifter. Men kommeralltså inte att få ytterligare uppdrag i detta avseende.Trafik- och klimatkommittén har i sitt delbetän-kande som heter Miljözoner för trafik i tätorter (SOU1994:92) behandlat restriktioner mot användningen avbilar som inte uppfyller viss miljöklass i områden därmiljökvalitetsnormer enligt överskrids. Idelbetänkandet föreslås att alla typer av bilar skallkunna beröras av miljözoner och att miljözoner blir enkommunal angelägenhet. Kommittén föreslår ocksåatt det vore en fördel om regleringen av miljözonernaäven kunde ske med differentierade bilavgifter. Dessaavgifter skulle kopplas till ochförfogas över av kommunen för förebyggande åtgär-der. Kommittén avser att återkomma till frågan i sittslutbetänkande.En utgångspunkt för att styra trafiken med bilav-gifter är den s.k. principen om trafikens kostnads-ansvar, dvs. att varje transportslag skall belastas medde kostnader som det förorsakar samhället. Dennaprincip är enkel att förstå och argumentera för, menför att de åtgärder som utformas enligt den principenskall nå sitt syfte krävs i många fall ett omfattandeunderlagsmaterial.Ytterligare en kommitté, Kommunikationskom-mittén, kommer att starta ett arbete inomdetta område. Det är en kommitté med uppdraget attutarbeta ett förslag till en nationell plan för kommuni-kationerna i . Ett syfte med den kommitténsarbete är att analysera olika vägar att miljöanpassatransportsystemet i dess helhet. Där kommer IngerSegelström, såvitt jag förstår, att ha en stor roll attspela.En deluppgift för den kommittén är faktiskt attanalysera i vilken grad införandet av principen omtrafikens kostnadsansvar har lett till en miljöanpass-ning av transportsystemet och i förekommande fallföreslå hur denna princip kan vidareutvecklas. Dess-utom skall kommittén analysera hur olika styrmedel,bl.a. skatter och avgifter, kan användas för att främjaett miljöanpassat transportsystem. Jag förutsätterdärför att denna kommitté förutsättningslöst kommeratt analysera möjligheterna att använda bilavgifter föratt förbättra miljön.Anf. 19 ():Herr talman! Jag ber att få tacka kommunika-tionsministern för svaret, även om rubriken för denhär interpellationsdebatten blir: Har tagit del av frå-gan, men inte förstått.Därför skall jag försöka att pedagogiskt förklaravad jag avser med miljöinriktade bilavgifter och medinterpellationen. Jag tror mycket på bilavgifter ochtycker att vägtullar är bra för miljön och nödvändigaför framtid.Orsaken till att jag har skrivit den här interpella-tionen är dels att delbetänkandet av Vägtullsutred-ningen kommit, dels att jag redan nu vill starta debat-ten om hur vi når fram till bra lösningar med vägtullareller bilavgifter i län.Nu skall jag försöka förklara vad jag anser att ut-redningen bör arbeta vidare med som tilläggsdirektivför vägtullar också av miljöskäl.I ena-des parterna om att tillägg till den ursprungliga över-enskommelsen skulle göras, som första punkt omsamordnade åtgärder för att förbättra miljön.I direktiven till säger manockså att utan att äventyra finansieringen skall vägtul-larna uppnå miljömålen i överenskommelsen.Utredningen har tittat på ett flertal alternativ ochkombinationer och sedan föreslagit ett av dem.Sammanfattningsvis säger man att trafikarbetet iregionen inte skiljer sig nämnvärt åt mellan de analy-serade alternativen. Trafiken i innerstaden minskar ide analyserade förslagen. Det som skiljer dem åt ärhur många procent som trafikarbetet minskar och närlånen kan vara återbetalda till staten.För det första: Det jag saknar, och detta liggerbakom interpellationen, är att Vägtullsutredningeninte gjort någon miljökonsekvensutredning, ,som man säger - s. 69. Det man säger är att man hartittat på tillgänglighet och framkomlighet.Om man hade tittat på miljökonsekvenserna hadekanske andra alternativ eller kombinationer av förslagblivit nog så intressanta, eftersom miljön är ett av deprioriterade områdena i Dennisöverenskommelsen.Och hade man velat analysera miljökonsekvensernahade säkert både och Nackas förslag samtNaturskyddsföreningens förslag blivit intressanta,naturligtvis i kombination.För det andra: Det är också frågan om tjänstebilarsom mycket av debatten handlat om under de senasteåren, åtminstone i , bl.a. vad gäller vem detär som betalar och vem det är som använder våraparkeringsplatser och garage. Här sägs det i utred-ningen att man inte gjort någon studie av yrkes- ochtjänsteresorna, trots att ungefär en tredjedel av passa-gerna genom tullarna är dessa bilar. Det är heller intebara en finansieringsfråga. Det gäller ju en stor del avtrafiken, och det är för länets invånare en rättvisefrå-ga.Min resa till arbetet skall inte vara avdragsgill.Men den som får sin resa betald av arbetsgivarenbehöver inte betala, utan det skall vi gemensamt beta-la via skatten. Det är den andra viktiga frågan, somjag hoppas att jag nu pedagogiskt lyckats förklara ochsom jag hoppas att kommunikationsministern kanbesvara.Vägtullsfrågan ingår som en del, och en mycketviktig sådan, i Dennispaketet - det paket som är denstörsta infrastruktursatsningen i ochlän i modern tid. Vi har hitintills mest talat om trafik-leder och ekonomi. Därför välkomnar jag den härdebatten. Många med mig oroar sig för miljön ochundrar oroligt vad det blir av Dennispaketet i bådestort och smått och hur vi klarar den värdefulla miljönför de människor som arbetar i, bor i och besöker vårstad.Den viktigaste frågan är kanske hur vi får invånar-na med oss. Hitintills har väljarna valt att straffa departier som är för Dennis.Kommunikationsministern har i en intervju sagt -jag citerar Gröna bilisters tidning och miljö:"Ska man få folk att acceptera bilavgifter måsteman vara tydlig med syftet. Jag ser bilavgifter i stor-stadsområdena som ett sätt att styra bort bilismen fråninnerstadsområdena. Det håller inte med bilavgiftersom främst är till för att finansiera nya vägar. "Först när vi lyckats förklara syftet kommer invå-narna i länet att förstå vad det handlar om. Vägtullaroch/eller bilavgifter - ja, men inte bara för att finansi-era trafiklederna.Anf. 20 ():Herr talman! Jag skall försöka fatta mig relativtkort.Jag börjar med att instämma i vad som sagts omvikten av att vi så långt som möjligt skall försökaförbättra miljön, inte minst i , vad gälleravgasutsläpp, trängsel, buller o.d.Men en sak när det gäller utred-ning som inte har kommit fram vare sig i interpella-tionen eller i svaret är att utredningen helt klart visaratt en förutsättning för att komma till rätta med mil-jöproblemen bl.a. är att Stockholmsöverenskommel-sen genomförs i sin helhet. Det gäller bl.a. väginves-teringar och satsningar på kollektivtrafik samt avgif-terna, som ju är tänkta att finansiera delar av överens-kommelsen.En mycket viktig förutsättning för att lösa proble-men, det visar såväl överenskommelsen och analyser-na som utredning, är att man byggerÖsterleden. Det visar sig nämligen ytterligare en gångatt Österleden är mycket av nyckeln till en lösningvad gäller biltrafikens miljöproblem, inte minst iStockholms innerstad.Överenskommelsen är en helhet. Man kan ha syn-punkter på delar av den. Det tror jag att alla vi här harpå olika områden. Men man måste kompromissa föratt nå en lösning som sammantaget blir så bra sommöjligt.Man får inte glömma bort att överenskommelsenmedför, beräknas det, att biltrafiken kommer attminska med i innerstan och iStockholms city, jämfört med om den inte genomförsi sin helhet. Därför tycker jag att det är mycket viktigtatt överenskommelsen kan genomföras, bl.a. för mil-jöns skull.Dess värre visar det sig nu att vägprojekten - bl.a.Österleden - har stött på problem och svårigheter. Enav huvudanledningarna är, har jag märkt, att framförallt socialdemokraternas representanter i exempelvisStockhom och har motarbetat delar av de härprojektens genomförande. Bl.a. vet vi att borgarråd iStockholm genom sitt agerande har bidragit till enförsening exempelvis av vägprojekt i överenskom-melsen.Därför tänkte jag nu ta tillfället i akt och uppmanabåde kommunikationsministern och påverka sina socialdemokratiska vänner så att manbl.a. kan bidra till att de här väginvesteringarna inteförsenas ytterligare. Det är mycket viktigt för att viskall kunna lösa trafikens miljöproblem i Stockholm.Ett bevis för detta är inte minst ut-redning.Anf. 21 ():Herr talman! När vi diskuterar en så viktig prin-cipfråga som syftet med bilavgifter måste vi kommaihåg det grundläggande riksdagsbeslutet från 1988.Vi i brukar framhålla att beslutenmåste bygga på samhällsekonomiska beräkningar, förannars tar vi för liten hänsyn till miljöskador ochtrafikolyckor. Därför vill jag kommentera kommuni-kationsministerns interpellationssvar.Kommunikationsministern talar om principen omtrafikens kostnadsansvar, om att varje transport skallbelastas med de kostnader som den förorsakar samhäl-let. Detta är bra. Sedan får vi här veta att det skalltillsättas en kommitté som skall studera i vilken gradinförandet av principen har lett till miljöanpassning.Jag skulle vilja säga att det är ganska uppenbart attden här principen ännu inte tillräckligt har införts.Därför har det nog inte lett till en rimlig miljöanpass-ning. Vi har inte fått den trafikstruktur som vi skulleha, om 1988 års trafikpolitiska principer hade genom-förts.Redan i samband med riksdagsdebatterna om 1988års principer markerade att föreslagnakonkreta åtgärder som då fanns med inte var tillräck-liga för att förverkliga principerna.Kommunikationsministern säger också att det ärförst i andra hand som hänsyn kan tas till möjlighetenatt använda bilavgifterna som ett miljöpolitiskt styr-medel. Detta beklagar jag nog. Jag tycker att de hadevarit ett sätt att genomföra trafikpolitik.Då vi är inne på miljöområdet måste jag konstate-ra att det gläder mig att kommunikationsministernhänvisar till miljökvalitetsnormer enligt miljöbalken.Det visar att det är viktigt att vi snart får en miljöbalk.Jag utgår från att den socialdemokratiska regeringengör vad den kan för att en miljöbalk kommer så snartsom möjligt. Den borgerliga regeringen lade ju framett förslag till miljöbalk före valet som Socialdemo-kraterna, dess värre, drog tillbaka. Därigenom hardetta viktiga miljöarbete försenats.Dennispaketet menar jag har varit alltför mycketav ett förhandlingsresultat och bygger alltför litet påtrafikpolitiska principer och samhällsekonomiskakalkyler. Ett bättre beslutsunderlag skulle behövas.Det har rått tveksamhet om bilavgifternas syfte äratt finansiera vägbyggen eller skapa bättre miljö istaden. Jag vill i första hand se bilavgiften som enmiljöavgift. Den får gärna ge ett överskott som kanfinansiera investeringar, men finansieringen bör intevara det primära syftet. Med en rimlig miljöavgift ochbättre kollektivtrafik med lägre biljettpriser skullebiltrafiken kanske minska så att de oerhört kostsammaväginvesteringarna inte skulle behövas.För att driva utvecklingen framåt vill jag frågakommunikationsministern om hon är beredd att i olikasammanhang införa principen om trafikens kostnads-ansvar, bl.a. för att undvika felinvesteringar. Särskiltborde därför miljöavgifter möjligt införas påbiltrafiken i storstäderna, så att man därefter kan fåbättre möjligheter att riktigt bedöma behovet avväginvesteringar.Är kommunikationsministern beredd att verka föratt miljötullar införs?Anf. 22 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag vill börja med det som sade, att det saknas en miljökonsekvensut-redning i som vi nu diskuterar.Det ligger mycket i det. Men har juhaft ett uppdrag som bygger på den förutsättning somfinns i , vilken man i regionen harvarit överens om. Man kan inte begära att han skallgöra någonting annat än det som han faktiskt har fått iuppdrag.Det står i uppdraget att vägtullarna skall läggas påen sådan nivå att intäkterna på goda grunder kan be-räknas räcka till väginvesteringarna och vägtullssys-temet enligt trafiköverenskommelsen i Stockholmsamt 2-överenskommelsen som träffades1992. Dessutom skall pengarna räcka till informa-tionsverksamhet m.m.Utredningen bygger ju på att man skall konstrueraett tullsystem som i första hand handlar om att få inpengar. Det är utgångspunkten. Om det är bra ellerdåligt är något som man kanske kan ha synpunkter på.Men man har också sagt, litet grand som att kasta injästen efter degen, att man också skall se vad man kangöra för att få miljöstyrning när det gäller biltullarna.Men grunden är att man skall få in 2 miljarder kronorför att i princip finansiera Ringleden och Öster- ochVästerlederna. Detta blir ett pedagogiskt problem närman sedan också skall se vad man kan göra åt miljön,för här uppstår en konflikt. Detta tror jag att vi alla ärhelt överens om.Men när vi skall se på bilagvgiftssys-tem tycker jag att det är viktigt att använda dessa somett styrmedel för en bättre miljö. Okej, då kan mansäga: Varför inte skippa Skogös utredning helt ochhållet och börja om på nytt?Då kommer vi in på det som säger,att hela Dennispaketet - man kan tycka att det är braeller dåligt - faktiskt är en helhet. Kollektivtrafiksatsningarna, väglederna ochvägtullarna förutsätter varandra. Det är oerhört svårtatt införa innerstadszoner utan att bygga ut vägleder-na. Om man skall införa innerstadszoner måste manha någonstans att leda trafiken.Att förbättra kollektivtrafiken är också oerhörtviktigt för resenärerna. Det är också viktigt för kol-lektivtrafiken i innerstaden att man där kan minskaden övriga trafiken för att ge plats åt bussarna.Börjar man att dra i en tåt i Dennispaketet, kracke-leras lätt hela paketet. Jag kan inte som kommunika-tionsminister ta på mitt ansvar att vara den som drar inågon tåt så att hela detta system faller ihop, för dåfaller hela målet. Vad man möjligtvis kan göra är attförskjuta tidplanen något.Ett av problemen med Dennispaketet är just har diskuterat vägutbyggnader och trafikledermedan kollektivtrafikutbyggnaden har diskuteratsväldigt litet. Då är det inte alls konstigt att det är såsvårt att få acceptans för det hela.Jag tror att vi alla skulle behöva påminna oss omanledningen till att man från början började diskuteraen sammanhållen uppgörelse om vägar och kollektiv-trafik, nämligen att man ville förbättra trafiksituatio-nen i . och kommu-nerna har under i stort sett suttit och kastatpapperstussar på varandra. Det handlar naturligtvis ihög grad om en kompromiss. Jag delar LennartFremlings uppfattning att detta är en kompromisspro-dukt. I och med att det är en kompromissprodukt finnsdet mindre bra delar i den utifrån vars och ens av vårautgångspunkter.Vad kan man då göra åt detta? Ja, det vi som re-presenterar och regeringen har att göra äratt leva upp till de beslut som har fattat ochsom regeringen har föreslagit . Om regionenoch partierna i regionen skulle komma fram till nå-gonting annat, skall vi naturligtvis diskutera detta.Men som representanter för som nation kandet aldrig bli vårt ansvar att förstöra Dennisuppgörel-sen.Anf. 23 ():Herr talman! Det hjälper inte oss, ,att man tänker klara detta bättre. Vi stårhär nu med den största infrastruktursatsningen i mo-dern tid.Jag begär inte att skall plockafram en massa nya förslag. Man har diskuterat alter-nativ men man har inte tittat på miljöfrågorna. Hademan gjort det, kanske vi hade fått se andra alternativ.Det som jag efterfrågar är alternativ från miljösyn-punkt. Det som från början har varit typiskt för är att miljöfrågan har kastats in i ef-terhand medan frågor om trafiken och framkomlighe-ten etc. alltid har kommit i förgrunden.Det som är svårt för stockholmarna att förstå närdet gäller utredningen är varför intäktskraven sättsföre miljökraven. Man kan inte både minska trafikenför att klara miljökraven och utöka trafiklederna föratt klara ekonomin.Det var en mycket intressant artikel i imåndags som handlade om . Det berättadesatt brittiska forskare har kommit fram till att ringlederoch tillfartsvägar ökar trafiken och skapar köer i stäl-let för att få bort dem.