prot · GI09102 · 1995-05-10 00:00:00 — Jag kommer därför att prata litetgrand om motion om behovet av ettinvesteringsstöd till lagerbyggnader, maskiner m.m.inom grönsaksodlingen.Vi vet att ekonomin när det gäller grönsaksodling-en skiljer sig en hel del från ekonomin för traditionelljordbruksproduktion. Grönsaksodlingen är både merarbetskraftskrävande och mer kapitalintensiv. Det ärhelt normalt med produktionsvärden på flera hundra-tusen per hektar i grönsaksodling. Det här gäller kan-ske särskilt när man skall övergå från konventionelltjordbruk till trädgårds- eller grönsaksodling. Detgäller i synnerhet när man skall övergå från konven-tionell odling till ekologisk produktion. Motsvarandegäller i och för sig också när man går över till djur-produktion, men det behandlar vi inte här i dag.I utskottet har vi bl.a. blivit uppvaktade från träd-gårdsnäringen. Alla ledamöter har fått ett antal olikabrev och skrivelser där man uttrycker en stor oro föratt svensk grönsaksproduktion kommer att slås ut avframför allt finska och kanske även norska produkter.Det beror på att man i har andra stöd ochandra typer av bidrag att förhandla sig till vid inträdeti EU. Därigenom kan man dumpa priserna. Vi hargjort en liten justering när det gäller stödet till träd-gårdsodlingen i , men det här gäller på fleraplatser. Det här är ett allvarligt hot, som det är viktigtatt framför allt regeringen uppmärksammar.Det är i sig inte konstigt att det uppstår en viss oronär man skall börja med ett helt nytt system. Detuppstår en mängd övergångsproblem, och en mängdolika saker måste rättas till . Det har vi settpå flera håll på jordbruksområdet. Det är viktigt övervakar det här mycket noga så att man inteförstör förutsättningarna för en inhemsk grönsakspro-duktion.Livsmedel i allmänhet och grönsaker och träd-gårdsprodukter i synnerhet skall produceras närakonsumenterna. Därför vore det mycket allvarligt omden här situationen innebär att svensk trädgårdspro-duktion slås ut eller får mycket svårt att konkurrera påden marknad som vi nu alla är en del av. Jag hoppasdärför verkligen att jordbruksministern, när hon nu ärmed och firar trädgårdsvärldens hundraårsjubileum,kan lugna ner den oro som finns hos många träd-gårdsodlare.Anf. 118 ()Herr talman! Vi vill från uppmärk-samma konsekvenserna av EU-medlemskapet försvensk trädgårdsnäring. Vi har i en motion tagitsvensk äppelodling som exempel.Frågan aktualiserades när det stod klart att det ut-går bidrag från EU till de äppelodlare som fäller sinaäppelträd. Under förutsättning att odlaren sågar nertillräckligt många äppelträd och att träden är unga ochfriska samt ger god skörd kan den svenska äppelodla-ren få per hektar för s.k. röjd mark.I villkoren ingår också att inga äppelträd planteras därinom de kommande 15 åren.Det är säkert många svenskar som tänker påTage film . Man skulle kunnasäga att svenska folket är mentalt förberett inför såda-na här situationer. Vår första tanke var att ta uppkampen och föreslå regeringen att införa ett motbi-drag till de äppelodlare som inte sågar ner sina äppel-träd. löser sig problemet emellertid ändå, eftersomEU:s mål tycks vara uppnått och bidraget förmodligeninte skall ges . För svensk del blevresultatet att ca äppelträdgårdar försvann -ungefär en tiondel av trädgårdsnäringens äppelodling-ar. Det finns emellertid skäl att agera kraftfullt för attinte även den övriga delen skall slås ut.Svensk äppelodling har en mycket gammal tradi-tion. ligger i en odlingszon som är gynnsamför äppelodling. Behovet av bekämpningsmedel i vårtklimat är mindre än i sydligare delar av . Vihar en mängd gamla, fina svenska äppelsorter som ialla fall vi som är litet äldre vet att uppskatta. Desvenska äppelsorterna utgör också en betydelsefullgenbank. Vi har genom ett kvalificerat förädlingsarbe-te fått flera nya goda äppelsorter, som är specielltlämpliga för odling i . Klimatet tillåter att viodlar tunnskaliga äpplen, och vi har för närvarandeinte något behov av att konkurrera med tjockskaliga,transportvänliga äpplen då vår äppelodling är inriktadpå närmarknaden.Ett problem för svensk äppelodling är konkurrensfrån importerade äpplen. De stora livsmedelskedjornai föredrar att importera, bl.a. för att svenskaäppelodlare inte är tillräckligt stora för att kunnagarantera stora och tidsbestämda leveranser. Dettasöker man inom trädgårdsnäringen att kompenseragenom att gå samman för att med samordnad distri-bution och gemensam marknadsföring möta kravenfrån detaljhandelns inköpscentraler.Ett annat hinder i konkurrensen med EU-ländernaär att arbetsgivaravgifterna är högre för svenska odla-re än för konkurrenterna i andra länder. För att åstad-komma likvärdiga konkurrensbetingelser föreslårMiljöpartiet att arbetsgivaravgiften för korttidsarbete isamband med skörden sänks.Ytterligare nackdelar för svenska odlares konkur-rensförmåga är skillnaderna mellan olika länders viljaatt låta sina odlare få del av olika EU-stöd. Dessa stödkräver som regel att mottagarlandet självt bidrar meden delfinansiering av stödet av olika storlek för olikabidrag. Som nytt EU-land måste snabbt upp-märksamma denna fråga och ställa upp och ta sin delav ansvaret, så att den svenska trädgårdsnäringen fårsin del av stödet. Det kan gälla EU:s strukturstöd, somt.ex. konkurrenterna i och har.Investeringsstöd är en annan mycket viktig del närinvesteringar nu skall göras för att klara den nya kon-kurrenssituationen. Startstöd för förädling är ytterliga-re en möjlighet. Kanske är marknadsföringsstödet, vidsidan av investeringsstödet, ett av de mest aktuellastöden som utgår av kostnadernaför marknadsföringsprojekt i syfte att öka konsumtio-nen av äpplen.Herr talman! Vi i har försökt hindraatt hamnar i denna sjuka marknadssituationsom flödar av bidrag och gynnar storproduktion avtransporttåliga trädgårdsprodukter av lägre kvalitet.Men när vi nu ändå befinner oss i denna situationmåste vi agera kraftfullt för att få behålla och vidare-utveckla en trädgårdsnäring som kan ge det svenskafolket högkvalitativa produkter samt garantera godtillgång på den giftfria och välsmakande föda somvåra svenska trädgårdar kan och vill odla. Trädgårds-näringens egna organisationer gör vad som på demankommer. För att arbetet skall bli framgångsriktmåste svenska staten ta sin del av ansvaret, så atterforderliga stöd från EU blir tillgängliga för vårainhemska odlare.Jag yrkar därför bifall till reservation 3, mom. 3och reservation 4, mom. 4.Anf. 119 ()Herr talman! Vi har att behandla betänkandetom fäbodar, fäbodbruket, ekologiskt framställda pro-dukter m.m.Jag vill börja med att yrka bifall till utskottetshemställan.För att börja med fäbodbrukets betydelse, som endel i bevarandet av ett levande kulturlandskap, vet viatt frågan har diskuterats och behandlats vid riksmötet1990/91. Då konstaterades att levande fäbodar,mycket riktigt, är en förutsättning för att kulturarvetskall bevaras.Riksdagen har även beslutat att miljöprogrammetskall ges stöd för bevarande av värdefulla natur- ochkulturområden. Här framhålls bl.a. att stöd kan utgåtill naturbetesmarker. Förra fattade ävenbeslut om bevarandeplaner för lantraser. Stöd kanäven utgå för bevarande av utrotningshotade husdjurs-raser.Nuvarande regering har tillsatt en kommitté förden biologiska mångfalden. Motionären oroar sig,med all rätt, för att det har varit lätt att för-värva fastigheter i glesbygden och att en levandelandsbygd därigenom utarmas. Ansvaret för dettamåste därför ligga så lokalt som möjligt. Länsstyrel-serna skall därför ansvara för förvärvstillståndenenligt en lag från 1991.Utskottets majoritet och även regeringen är med-vetna och övertygade om att fäbodkulturen skall be-varas.Det har även väckts en motion om att ändra slakt-vikterna för att få EU-bidrag. Vi har för en kort tidsedan här i kammaren beslutat om den gemensammajordbrukspolitiken CAP. Vi måste nu vara väldigtförsiktiga med att göra undantag från de regler som vidå beslutade om. Vår vision är en annan. Jag tror attvi måste få minskade regleringar och därigenomminskade kostnader för statskassan.Trädgårdsnäringen är en fin näring som vi undervårkanten har besökt väldigt mycket, runt Stockholmoch runt mitt hemlän Sörmland.Vi har en möjlighet att genom EU:s struk-turstöd ge stöd till yngre jordbrukare samt stöd tillbearbetning och avsättning för jordbruks- och skogs-produkter. Dessa stöd kan även komma trädgårdsnä-ringen till del.Jag känner till det kvalitetstänkande och den vi-sion som svensk trädgårdsnäring har . Därförkänner jag ingen oro för näringens utveckling. Somkonsumenter tittar vi efter symbolen Svenskodlat, fördå vet vi vad vi får.Regeringen har fått i uppdrag att se över fråganom arbetskraftskostnader i samband med korttidsarbe-te vid tillfälliga skördar för att konkurrensen inte skallsnedfördelas internationellt sett.Herr talman! EU och trädgårdsnäringen: EU har bara minimiregler när det gäller köksväxter. Detligger i trädgårdsnäringens och konsumenternas in-tressen att en hög kvalitet på dessa produkter presen-teras. Av den anledningen pågår diskussioner mellanTRF och Jordbruksverket.Vår verksamhet har klara miljömål, vilket är ettnaturligt ansvar för mig och mitt parti. Kväveläckagetskall minska till hälften till , 1995. Ammoniakut-släppen skall minska fram till samma tid-punkt. Vi skall även utreda hur vi kan gå vidare närdet gäller ammoniakutsläppen.När det gäller fördelningen av mjölkkvoternakommer vi, som ni vet, att kräva att lantbruket får enrejäl gödselanläggning för att ammoniakutsläppenskall minska. Även handelskvävet skall minska. Viräknar med en minskning på , vilket tar ungefär25 odlingssäsonger. För att uppnå detta har vi nyligenockså höjt miljöavgifterna på handelsgödsel. Detpågår också en diskussion om andra avgifter när detgäller bekämpningsmedel och annat.Anf. 120 ()replikHerr talman! Jag skall kort säga något om träd-gårdsnäringen.Jag är medveten om att det finns en del stöd, bådestartstöd och stöd till marknadsföring. Men det som vihar tagit upp i vår motion handlar om andra kostnader- kostnader för investeringar i maskiner, lagerlokaleroch annat. Det är fråga om stora kostnader som kanvara betungande, även för den som inte är nystartad.Det handlar ju ofta om dem som ställer om från kon-ventionell produktion till ekologisk produktion, vilkabehöver göra nya och större investeringar. Här tyckerjag att det har uppstått en lucka i hanteringen, efter-som de stöd som finns inte kan utnyttjas. Därförär det som säger intressant, att detpågår diskussioner mellan trädgårdsnäringen ochJordbruksverket. Det skulle vara intressant att få höravad dessa diskussioner handlar om. Är det den härtypen av stöd som diskuteras eller vad är det mandiskuterar?Anf. 121 () replikHerr talman! Jag tycker också att det skall bliväldigt intressant att få höra vad dessa diskussionerkommer att resultera i. Det har ännu inte varit någradirekt protokollförda sammanträden, men vi kommeratt få löpande rapporter.Odlarna i vårt land har kunnat möta konkurrensenfrån andra länder på ett sätt som har gjort att de harkunnat öka sin produktion av bl.a. tomater och andraväxthusprodukter. har man kunnat gå övertill giftfri odling parallellt med att vi konsumenter harkrävt att de produkter som vi köper från denna näringär giftfria och att de kommer från ekologisk odling.På så vis kommer de att ha och har en konkurrensför-del. Det har odlarna märkt, eftersom deras produktioninte räcker till för efterfrågan. De fria företagarnainom trädgårdsnäringen ser därför möjligheten attinvestera, och de vågar investera. Då är inte huvud-problemet ökade bidrag, utan huvudproblemet här är,som i många andra delar av samhället, att räntan ärför hög. Vi skall ta upp kampen för att sänka räntan.Det kanske vi kan göra tillsammans, . 122 ()replikHerr talman! Dess värre hänger det nog inte påmig om räntan skall gå upp eller ner. Jag skulle gärnabidra till att den går ner, om jag kunde.Det jag var nyfiken på var vad det är som mandiskuterar. Är det detta med konkurrenssituationenmellan finska och svenska tomatodlare, mellan svens-ka och norska jordgubbsodlare eller är det detta medatt kostnaderna ökar? Det är de höga kostnaderna somär ett problem för många som övergår till att produce-ra trädgårdsprodukter. Kostnaderna är höga. Som jagsade i mitt anförande är det inte ovanligt med flerahundra per hektar i investeringskostna-der om man skall bygga växthus eller lagerlokaler.Det är väldigt viktigt att vi bevarar och värnar om densvenska produktion som vi har. Som sagt, mycket avproduktionen är sådant som skall konsumeras väldigtnära där det produceras eller tvärtom. Jag tror att detär väldigt viktigt att diskussionen kommer i gång. Detkommer att bli en del snedfördelningar.Jag håller med om att man inom trädgårdsnäringeninte i första hand är intresserad av bidrag. Det tyckerjag är positivt, och det har också debatten givit ut-tryck för. är det vår uppgift att se till att viinte skapar obalanser så att vi drar undan förutsätt-ningarna för trädgårdsodlingen när det gäller att kun-na behålla den på den nivå som den har i dag.Anf. 123 () replikHerr talman! Vi är medvetna om att t.ex. Finlandhar övergångsregler som missgynnar trädgårdsodling-en. Dessa övergångsregler missgynnar även andranäringar som finns inom livsmedelsområdet. Detta ärett problem som vi har för avsikt att ta upp med denfinska regeringen, nu när vi vet hur den kommer att seut - det visste vi ju inte för sedan.Trädgårdsodlarna brukar fråga sig hur det kommersig att de driver en så hård kamp för sin verksamhethär uppe i där det snöar och är kallt - nästansom i - när man lika gärna kan odla toma-terna nere i . Tomaterna mår och växer bättrehär än vad de gör i . Det är alltså inte i förstahand värmen som är det viktiga för trädgårdsodlingenutan det är ljuset. Vi har det mycket ljusare längre tidunder dygnet här än vad det är i Medelhavsländerna.Från trädgårdsnäringens sida vet man att produk-terna blir bättre här. Vi konsumenter kommer att ochskall efterfråga svenskodlade produkter. Då vet vi vadvi får. Framför allt är detta miljömedvetet på så vis atttomaten inte har blivit transporterad från Spanien.Men skall vi äta tomater året runt - och det vill välmånga av oss - blir vi någon månad tvung-na att köpa tomater från andra länder. När det gällerjust den produkten klarar man inte att producera efterbehovet. Detta måste vara motorn och skapa modet attvåga investera, inte fler bidrag.Anf. 124 ()Herr talman! Tänk er att vi en solig sommardageller med regn och blåst vandrar stigen upp levande fäbod. Då går vi ofta förbi betesmarker förfäbodens djur. Markerna liknar inte våra vanliga be-teshagar som finns med betande djur, ej hellervår barndoms oerhört många fler betesmarker medstenmurar eller med ädellövträd och enbuskar här ochdär i hagen. Nej, fäbodbrukarens marker är till stordel både steniga och risiga med vanlig gles skog ochblåbärs- och . Det betyder att han inte kan fåbidrag till sina oinhägnade betesmarker som han inteens äger. Betet går tillbaka på gammal hävd att fåsläppa djuren på skogen.På vår skogspromenad ser vi några getter beta ibacken. Ledargeten har skälla om sin hals. Litet när-mare fäboden går tre fjällkor och två rödkullor avlantras med tre kalvar. Fäbodarna betyder en hel delför möjligheten att bevara gamla lantraser. Det är enbetydelsefull genbank för framtiden, och deras kynneär enastående. Det innebär bl.a. att de kan kalva underdagen och komma hem med sin kalv , tillskillnad mot de framavlade djuren där det behövskedjor för att kalvarna skall kunna dras fram. Detfinns även svenska kor där man måste använda ked-jor, och i EU är det ännu vanligare.Dessa fäbodkor klarar sig med mycket mindresvenskodlat kraftfoder - eller inget alls - än andrakor. De kan gå på smala broar, de hittar hem ochskällkon håller reda på sin lilla hjord. Fast de mjölkarju också mindre förstås. Men vissa barn som är mjöl-kallergiker kan tåla deras mjölk, kanske mycket bero-ende på djurens föda som består av obesprutad gröns-ka i stället för importerat kraftfoder.Vi närmar oss nu fäboden där mjölkkrukor stårdiskade och uppställda mot mjölkboden på en hylla.En gryta står på spisen där man kokar mese samtidigtsom man gör sötost, och getosten ligger i sina fyrkan-tiga trälådor för avrinning. Ty bär det avtill Bingsjöstämman för försäljning av ostarna. Gran-nen har bakat tunnbröd som också skall säljas till-sammans med ost, smör och sötost. Även litet smöroch kärnmjölk tas med.Allt låter pittoreskt och idylliskt. Men det är ettsätt att leva och att hålla gammal tradition och kun-skap levande. Det är ett strängt arbete som fyllerstörre delen av dygnet. Det finns ungdomar som i dagvill ägna sig åt fäbodbruk. Det är kanske inte såmånga, men redan ett tiotal innebär värdefulla arbeteni glesbygden och skulle öka fäbodbrukarnas antalprocentuellt ganska mycket.Fäbodfolket är mer än kultur. Det är ett sätt att le-va och dessutom är fäbodbruk en form av ekologisktanpassat jordbruk.I satsas det framför allt på en hand-full stora och välrenommerade fäbodar som stöds avsamhället. De ägs av kommuner och drivs av turistfö-reningar eller hembygdsföreningar. Här får man också en bra uppfattning om hurfolk levde . Det är viktigt att dessa fäbo-dar finns.Men de få verkligt levande fäbodarna som ägs ochbrukas av dem som bor i bygden kommer snart attvara döda fäbodar. Kvar blir endast några turistjippo-betonade projekt och fäbodar ombyggda till sommar-stugor, trots att det finns människor som vill bli fä-bodbrukare.Om vi vill ha ett ekologiskt jordbruk utan kemika-lier och konstgödning kan fäbodarna bli både en lön-sam och praktisk nisch. Medan djuren betar på fäbod-vallen kan man då odla deras foder på andra marker.Men man köper mycket foder om man är fäbodbruka-re. Fäbodbrukaren kan inte skaffa sig tillräckligt medmaskiner. Sådan ekonomi har man inte på det här lillaantalet djur.Till Landsbygd 90-projektet bör stöd till fäbods-verksamhet vara en naturlig del. Blir det för få djur-hållare kvar upphör snart förutsättningarna för dekvarvarande. Det gäller semin, mjölkhämtning, kun-skapsöverföring osv. Det gäller också att sedvanerät-ten glöms bort. Det har varit ganska stora stridermellan sommarstugeägare och fäbodbrukare i delandskap där det finns fäbodar. Tvisterna har gått tilldomstol, men sedvanerätten har vunnit. Många avdessa fäbodar byggs nu om och blir hästgårdar ellerannat. De utgör delvis den sista utposten för rödkulloroch fjällkor.Skälen för att inte utarma fäbodarna är många. Detrör sig om så pass få fäbodar att det kan verka som attde inte vore så viktiga för landet, men det är de. Fä-bodarna ger en del värdefulla arbetstillfällen i gles-bygd. Fäbodbruk lär också människor landskapsvårdoch ekologiskt odlande. Fäbodarna är viktiga förturismen i de landskap där de finns, oerhört viktiga.Jag menar inte det turistjippobetonade utan att det ärviktigt för turismen både med de levande fäbodarnaoch med dem som mera är uppbyggda för turisterna.Fäbodarna är en kulturell tillgång för att bevara SKB-rasen. Dessutom är extensiv boskapsskötsel egentli-gen det mest lönande som finns, förutom potatisod-ling. Det är fråga om så små insatser av energi att detsom man får ut är rena vinsten.Men ett problem i och med EU-medlemskapet -vilket också nämnde - är attslaktvikterna inte uppnås. Man måste alltså ha tvåtjurar som skall väga , och detkommer inte lantraserna upp i vare sig, efter 10 eller23 månader. Det är ju märkligt att man inte kan göraundantag när det gäller en helt annan ras. Det är na-turligtvis inga som helst problem, om det finns envilja. I det här sammanhanget handlar det ju om väl-digt litet pengar.Sedan kan fäbodbrukarna inte heller räkna in bete-sarealen. Dels äger de den inte, dels har den inte denbeskaffenheten som krävs för att de skall få bidrag tillsina betesrätter.Kraven på mjölktank och varmvatten för att fåsälja mjölk innebär också större investeringar är man igenomsnitt kan klara av - fäbodarna är ju små. Härbehövs också undantag för fäbodbrukare och samar-bete med miljönämnderna.Fäbodbrukarna och vissa småbrukare som intekommer upp i EU:s mjölkkvoter kunde man göraundantag för. Jag hörde om ett fall i där jordbru-karen körde ner mjölken till för att fylla den itanken men fick inte göra det. Nog går regelsystemetibland för långt.Med detta yrkar jag bifall till reservation 1.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )21 § Lag om EG:s förordning om ekologisktframställda produkter m.m.FöredrogsJordbruksutskottets betänkande 1994/95:JoU19Lag om EG:s förordning om ekologiskt framställdaprodukter m.m. (prop. 1994/95:175)Anf. 125 ()Herr talman! I det här betänkandet tas upp frågorsom handlar om EU och kontroll av ekologiskt odladeprodukter.Vi vet att EU:s jordbrukspolitik är knölig och by-råkratisk. De som har gått in i EU därför att de vill haen fri marknadsordning skulle titta litet på regelsys-temet när det gäller jordbruk. Då skulle de inse att detdär inte är mycket som är fritt, inte någon fri marknadprecis. Här är det byråkrati, krångel, regler osv. Det märks också på byråkratin i Sverige.Vi kan se att nu anställer personal.För att klara de regler som finns för jordbruket i EUmåste personalstyrkan öka. Vi kan alltså säga att EUnär det gäller jordbruket har medfört en rejäl byråkra-tisering även i . Vi vet ju att byråkratin i EU-administrationen är gigantisk.När det gäller ekologiskt odlade produkter har vi iSverige haft ett mycket bra system. Vi har KRAV, enkontrollorganisation med frivilliga krafter, och Deme-ter som kontrollerar biodynamiska produkter. De harfungerat mycket bra. Man har tagit fram en märkningsom gjort att konsumenterna haft lätt att hitta de pro-dukter som de vill ha i butikerna. Kontrollen har fun-gerat mycket bra. Hela systemet borde vi egentligenexportera till EU för att visa hur en kontrollapparatkan se ut utan att bli alltför byråkratiserad. I och medEU finns det risk att det kontrollsystemet slås sönder.I betänkandet fastslås att vi skall behålla KRAVoch Demeter. I min motion har vi från Miljöpartietverkligen velat trycka på det. Vi anser att det som ärbra skall vi försöka behålla. I det här fallet är bådeKRAV och oerhört bra kontrollor-ganisationer.När den gäller den ekologiska odlingen finns risk att den kommer att bli den mest kontrolleradeav alla jordbruksnäringar. I betänkandet nämns Sta-tens jordbruksverk, , , länsstyrelserna, kommunernas miljö- ochhälsoskyddsnämnder, KRAV och Demeterförbundetsom skulle kunna komma i fråga som kontrollorgan.Så får det naturligtvis inte bli. Vi måste se till attminska byråkratin där så är möjligt. Vi måste verkli-gen se till att samordna kontrollen. Jag tror att det ärregeringens avsikt att göra det. I motionen har viverkligen velat trycka på att det gäller att se till att viinte få parallellt uppbyggda byråkratiska system. Jagkan säga att motionens anda återspeglas i betänkan-det. I den reservation som finns fogad till betänkandethar jag snarare velat betona de punkter som vi i Mil-jöpartiet tycker är ytterst viktiga.Vi i står naturligtvis bakom den re-servation som vi har. Men för tids vinnande och där-för att tonen i betänkandet ändå är åt det hållet som viönskar yrkar jag inte bifall till den.Anf. 126 ANN-KRISTINEJOHANSSON (s)Fru talman! Ekologisk odling är viktig, och det harvi debatterat tidigare här i kammaren. Ambitionen äratt öka ekologisk odling, inte enbart för miljöns skullutan också för konsumenternas. Efterfrågan har ökatså kraftigt att det t.o.m. börjar bli brist på vissa pro-dukter.I har vi länge haft krav på hög kvalitet.Det har varit så att producenterna frivilligt har kunnatunderkasta sig regler för verksamheten. För dessaregler har KRAV, kontrollorganisationen för ekolo-gisk odling, och svarat.Det har de gjort väldigt bra. välkänd bland konsumenterna.I EG-förordningen anges de krav som skall varauppfyllda för att produkterna skall få marknadsförassom ekologiskt framställda och vilka krav som skallställas på odlingen och märkningen.