prot · GI0972 · 1995-03-14 00:00:00 — Vi vet att det komlarmtecken , men att vissa har försökt atthålla de inblandade om ryggen och inte har släpptfram all kritik. innan Soci-alstyrelsen slog till.Visst finns det politiska undertoner här också. Detkan vi inte bortse från. Men jag hoppas att regeringengår till botten med frågan och att vi får ett klarläggan-de. Det är viktigt att få klara besked om vad dethandlar om, så att vi slipper sådana här händelser ifortsättningen.Anf. 22 ()Fru talman! Jag vill också uttrycka min tillfreds-ställelse över att det blir en gemensam och likartadbehandling av både offentlig och privat sjukvård samtav laboratorieverksamhet. Jag hoppas och vill ytterli-gare understryka vikten av att vi verkligen får svar påfrågan om har utnyttjat alla sina möj-ligheter som tillsynsmyndighet via ansvarsnämndenoch om man verkligen har handlagt ärendet enligtgällande författningsbestämmelser.Anf. 23 Socialminister ()Fru talman! Jag skall avsluta med att säga att närman har fått de svar som är möjliga att få efter ensådan djup och ordentlig utredning som den som nupågår är det alldeles självklart att yrkesutövare skallställas till ansvar via olika kanaler i de fall där utred-ningen visar att det finns skäl till detta. Det kan finnasmånga dimensioner i händelsen med . frågor berör hälso- och sjukvård, men det kanförmodligen också förekomma frågor som rör andraområden. Finns det skäl att anmäla till ansvarsnämn-den utgår jag från att gör det. Menman måste ha fram allt underlag.Jag vill också säga till att det ärSocialstyrelsens ansvar att gå vidare med analysenoch processen. Regeringen återkommer till riksdagenmed förslag om hur man skall se över verksamhetstill-synen. Då får möjlighet att diskutera detta.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1994/95:317 om Finska RiksteaterverksamhetAnf. 24 Kulturminister ()Fru talman! har frågat mig vad jagkommer att göra för att Finska Riks skall kunna fort-sätta sin verksamhet även i framtiden.Bakgrunden till frågan är att har avise-rat vissa nedskärningar i sin finska teaterverksamhetmed hänvisning till de i budgetpropositionen före-slagna nedskärningarna av statsbidraget till Rikstea-tern.Den finska teaterverksamheten i hadevarit föremål för utredningar och diskussioner underlång tid innan regering och riksdag beslutade omökade resurser med till Rikstea-tern fr.o.m. /90 för produktion avfinskspråkig barn- och ungdomsteater. Fram till1989/90 hade använt ca 700 000 kronorårligen för finska gästspel.Enligt uppgift från avsattes totalt 3,7miljoner kronor för finsk teaterverksamhet /95. har för nästa verksam-hetsår budgeterat . Utöver dettabelopp tillkommmer kostnader motsvarande drygt500 för vissa tjänster avsedda för denfinskspråkiga verksamheten.Den aktuella neddragningen av resurserna förfinsk teaterverksamhet innebär enligt attverksamhet riktad till vuxna helt försvinner. Den egnaproduktionen av finsk barn- och ungdomsteater avsesockså i huvudsak upphöra. Däremot räknar Rikstea-tern med att det finskspråkiga utbudet av barn- ochungdomsteater kommer att vara lika stort som i dagmen i första hand tillgodoses genom samarbetsprojektoch gästspel från Finland.Riksteatern är en ideell förening till vilken mer än225 teaterföreningar är anslutna. Staten lämnar årligabidrag till verksamheten, men prioriteringar mellanolika delar i verksamheten görs av ochdess styrelse. utbud styrs främst av tea-terföreningarnas önskemål och behov men det ärviktigt att också är lyhörd för andra mål-gruppers synpunkter.Beträffande den nu aktuella neddragningen av re-surserna för finsk teaterverksamhet utgår jag från attRiksteatern verkar för att barn- och ungdomspublikeninte drabbas utan att den även kommer attfå ta del av ett varierat utbud av god kvalitet.Anf. 25 ()Fru talman! Jag ber att få tacka kulturministern försvaret.Riksteaterstyrelsens beslut innebär mycket krafti-ga nedskärningar för att minska produk-tion, . innebär det att det blirpraktiskt taget omöjligt för teatern att producera nå-gonting på finska. Det är därför viktigt att påpeka attav den produktion man har haft - ungefär 20 före-ställningar - har endast tre föreställningar varit förvuxna, resten har varit för barnen och ungdomarna.Beslutet innebär också att vi inte har möjlighet tillegen produktion här i , utan vi måste köpa frånFinland. Då är det Sverigefinska språkets utveckling idet här landet också hotat när det gäller barn ochungdomar. Det är inte samma sak att köpa teaterföre-ställningar från annat land som att ha egenproducera-de. Om man föreställer sig att Finlandssvenska skulleköpa produktion från hade aldrig deras teater-och kulturverksamhet utvecklats som den har gjort iFinland. Man skulle aldrig ha fått den rikedom somman har inom den svenskspråkiga teaterverksamheteni Finland.Anf. 26 Kulturminister ()Fru talman! Vi har naturligtvis inhämtat synpunk-ter och även en del uppgifter från . Det desjälva uppger är att de naturligtvis är angelägna om attvärna om finsktalande barns och ungdomars rätt tillgod teater på finska trots den ekonomiska snålblåsten.Därför säger de också att de för nästa spelår planerarför minst lika många finskspråkiga teaterföreställ-ningar för barn och ungdom som tidigare.Däremot har de prioriterat ned finskspråkig teaterför vuxna. De säger själva att de har upplevt ett för-hållandevis svagt intresse för finskspråkig vuxenteaterute i landet, trots att man har gjort ganska stora arran-görs- och marknadsföringsinsatser.Det jag sade i mitt svar var, och det känner PaavoVallius till, att jag inte kan gå in och i detalj tala omhur de skall lägga upp sin budget och hur de skallstyra. Men det är klart att jag gärna upprepar minförhoppning om att man skall se till att värna ett gottteaterutbud för barn och ungdomar.Anf. 27 ()Fru talman! Av de 20 föreställningar som har gettsär det endast tre somhar varit för vuxenpublik. Resten har varit för barnoch ungdomar. Skär man ned produktionen med40 %, som det här är fråga om, är det omöjligtatt producera teater i det här landet. Då måste man taföreställningarna från Finland.Vi vet att man i har skurit ned barn- ochungdomsteatern väldigt mycket. Kvaliteten vill jagpåstå är minst lika bra inom Finska Riks och denproduktion som man har här. Därför hoppas jag verk-ligen, med tanke på det beslut som fattade ihöstas om finska språkets särställning, att vi utvecklarkulturverksamhet i för de finskspråkiga. Dåborde man också se till att den här teaterverksamhetenfår fortsätta i svensk regi och att man inte behöverköpa dålig barnteater från Finland.Anf. 28 Kulturminister ()Fru talman! Jag förstår och kan känna den oro somPaavo Vallius ger uttryck för. Det viktiga är natur-ligtvis att den debatten förs så att den också hörs tillRiksteatern och att man även direkt till Riksteaternframför synpunkterna på detta.Så mycket mer kan inte jag göra dess värre, när vinu tvingas till nedskärningar i statens budget. Detdrabbar tyvärr också i viss mån kultursektorn. Det äringenting som vi vill göra, utan vi känner oss tvingadeatt göra det därför att vi behöver reda upp vår eko-nomi. I högre detaljeringsgrad än så kan jag inte gå inoch styra ens verksamhet.Anf. 29 ()Fru talman! Jag har stor förståelse för och är ocksåmed på de besparingar som man är tvingad att göra idet ekonomiska läge som landet befinner sig i. Menjag har litet svårt att acceptera att man skär ned pro-duktionen just när det gäller den här verk-samheten som man också har prioriterat politiskt ochansett att den är mycket viktig. Det är betydligt merän man skär överlag i teater- och kulturverksamheten.Därför tycker jag att man borde värna om den härverksamheten i stället för att skära ned mer än mangör överlag.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på frågorna 1994/95:322 och 337 omkvinnliga professorerAnf. 30 Utbildningsminister ()Fru talman! har frågat migom det är min avsikt att verka för att en kvinnlig pro-fessor skall ha ett mindre kvalificerat arbete än enmanlig professor. har frågat vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att presentera ettfullständigt beslutsunderlag för om positivsärbehandling vid tillsättning av tjänster i högskolan.Jag besvarar frågorna i ett sammanhang.Frågorna är uppenbarligen föranledda av proposi-tionen om jämställdhet mellan kvinnor och män inomutbildningsområdet. Propositionen behandlas nu iutbildningsutskottet och kommer senare att diskuterashär i kammaren. Bakgrunden till förslagen är denuppseendeväckande sneda könsfördelningen i högsko-lans lärarkår med ett försvinnande litet antal kvinnorpå den högsta nivån, . vet vi att detfinns många begåvade och kompetenta kvinnligaforskare i den svenska högskolan. Mycket vittnarockså om att män i praktiken gynnas vid inrättandeoch tillsättningar av högskolans högsta tjänster. Mittsvar till är att jag vill verka föratt alla de kompetenta kvinnor som finns inom hög-skolan skall få de kvalificerade arbeten som de hittillsinte kommit i fråga för.Till vill jag först och främst påpe-ka det som torde vara uppenbart, nämligen att rege-ringens förslag om användning av metoden positivsärbehandling innebär en tillämpning av redan existe-rande lagar. Jämställdhetslagen trädde i kraft den 1juli 1980. Däri ingår den positiva särbehandlingensom en möjlighet. Den har funnits . Någonlagändring behövs alltså inte. Jag kan heller inte se attdet behövs något ytterligare beslutsunderlag för riks-dagens ställningstagande, men om utskottet bedömeratt det är nödvändigt står regeringen givetvis tilltjänst.Jag vill också påminna om att de befordringsgrun-der som gäller generellt anges i högskoleförordning-en. Där står inget om positiv särbehandling. Av jäm-ställdhetslagen följer emellertid att positiv särbehand-ling kan tillämpas av en arbetsgivare, om den är ettled i strävanden att främja jämställdhet i arbetslivet.Universiteten och högskolorna skulle således kunnatillämpa positiv särbehandling . För attgöra detta tydligt avser regeringen att göra ett tilläggtill högskoleförordningen. Jag vill också påpeka förMargit att det i högskolelagen föreskrivs attregeringen får utfärda föreskrifter om befordrings-grunderna för lärartjänster.Tillägget till högskoleförordningen innebär såle-des bara att universiteten och högskolorna får använ-da positiv särbehandling. Vid engångssatsningendäremot skall, vid behov, positiv särbehandling an-vändas, om det kan ske inom ramen för regeringsfor-men. Vad detta närmare innebär beskrivs i proposi-tionen. Jag vill därutöver påpeka att universitetensoch högskolornas beslut givetvis kan överklagas . 31 ()Fru talman! Jag vill börja med att tacka utbild-ningsministern för svaret. Målet att öka andelenkvinnliga professorer delar jag, men sättet som detskall göras på ifrågasätter jag starkt. Risken är att mangör kvinnorna en björntjänst.I regeringens proposition uttalar regeringen att enpositiv särbehandling skall tillämpas vid tillsättningav professurer: "En tjänst skall tillsättas med en kom-petent sökande av underrepresenterat kön även omvederbörande är mindre kvalificerad än medsökandeav andra könet. "Man måste först fråga varför har så fåkvinnliga professorer. Det beror inte på att vi harkvinnor som är sämre meriterade än män. Trots attkvinnor söker professurer faller de ofta bort på vägen.Det är också så att många kvinnor i är dub-belarbetande, vilket också förklarar att de inte sökerchefstjänster.Man måste möjliggöra för kvinnor att kunna satsapå både en yrkeskarriär och familj. Men det viktigasteär att kvinnor inte utsätts för en negativ särbehandlingvid tillsättning av tjänster.Utbildningsministerns förslag anser jag är krän-kande i flera avseenden. Det är kränkande mot kvinn-liga forskare och professorer som är väl så kompeten-ta som män. Det är också kränkande mot forsk-ningsinstitutionerna, där ett viktigt vetenskapligt arbe-te utförs, ett arbete som faktiskt är essentiellt för Sve-riges framtid och utveckling. Vilken institution vill haen mindre kvalificerad chef? Det är självklart att manvill ha den mest kvalificerade.I en proposition från en regering som påstår sigvara mer jämställd än andra är det genant att mansänker sig till en så låg nivå i sin syn på kvinnan.Signalen är kristallklar: Kvinnor klarar sig inte självapå egen kompetens utan måste hjälpas in på annanväg.Jag måste fråga utbildningsministern: Vad ämnarutbildningsministern göra för att bemöta den kritiksom har kommit med anledning av den här proposi-tionen?Anf. 32 ()Fru talman! Jag tycker utbildningsminister gör frågan litet för lätt för sig. Överensstäm-melsen mellan propositionen och regeringsformen ärinte helt självklar.I regeringsformen står det:"Vid tillsättning av statlig tjänst skall avseendefästas endast vid sakliga grunder, såsom förtjänst ochskicklighet. "Det är alldeles riktigt att det finns ytterligarekommentarer. och säger t.ex., justmed tanke på lagstiftningen , att frågan omvilken vikt man bör fästa vid jämställdhetssträvande-na i relation till de traditionella, i lagtexten särskiltangivna kriterierna förtjänst och skicklighet inte ärhelt klarlagd. Det var det jag tog upp.Jag menar att denna fråga inte är så väldigt akut.Man hade kunnat ge sig tid t.o.m. . Då kun-de man ha gett en fullständig proposition,dvs. både principproposition och den detaljlagstift-ning som behövs, för då hade propositionen kommittill Lagrådet. Jag tycker att det är oerhört väsentligt.Detta är en sådan fråga som skall underställas Lagrå-det. kommer man att ta det steg för steg. Jag tycker att det visar på missaktning motvår grundlag.Vill inte vara snäll och tänka om? Detgäller inte bara jämställdheten - det gäller faktiskt vårkonstitution.Anf. 33 Utbildningsminister ()Fru talman! Jag kanske skulle rekommenderaMargit att studera både grundlagen och jäm-ställdhetslagen och förarbetena till dessa. När jäm-ställdhetslagen antogs 1979 i vid två olikatillfällen konstaterade utskottet att principen om möj-lighet till positiv särbehandling hade godtagits tidiga-re bl.a. i grundlag. Enligt 2. kap 16 § i regeringsfor-men får lag eller annan föreskrift inte innebära attnågon missgynnas på grund av sitt kön såvida inteföreskriften utgör ett led i strävanden att åstadkommajämställdhet mellan män och kvinnor. Detta är rege-ringsformen. Det var på den grundvalen som riksda-gen med stor majoritet antog jämställdhetspropositio-nen inklusive principen om att utnyttja positiv särbe-handling.Det har också klargjorts i samband med regerings-formens tillkomst och den formulering som gäller i11 kap. 9 § om sakliga grunder. När det stadgandetfick sin nuvarande utformning var det just för attmedge hänsynstagande av annat slag, bl.a. arbets-marknadspolitiska och lokaliseringspolitiska synpunk-ter. Det är helt klart av tidigare behandlingatt detta icke strider mot regeringsformen. Någonlagrådsremiss av en redan existerande lag torde varahelt onödig.Jag håller med om att dettaverkligen är en fråga om kvinnorna i det akademiskalivet som gäller forskningens och undervisningensframtid. Det är därför det är så upprörande att vi harett system som i praktiken gynnar män, missgynnarkvinnor och innebär att kvinnor och kvinnliga forska-re inte har de högsta tjänsterna inom forskarvärlden.Anf. 34 ()Fru talman! Det är alldeles riktigt att detta behand-lades när man antog denna lagstiftning. Det är alldelesriktigt att man i kommentarer till lagstiftningen, enligtde kontakter jag har haft med bl.a. grundlagsfäder,konstaterar att det finns vissa tvivel när det gälleruniversitetens högsta tjänster, där regeringsformen ärtillämplig. Det är därför jag tycker att försiktighet ochvördnad för grundlagen hade varit klädsamt. Men detär klart, när vi skall syssla med modefrågor blir detbråttom.Jag skulle vilja säga en annan sak också. Manskall vara litet försiktig med siffror. I ilördags redovisades statistik om att kvinnliga sökandetill professurer har mycket större chans att bli profes-sorer. Det är en högre frekvens kvinnor än män somfår tjänster. Det är alltså litet svårt att bara gå på anta-let kvinnliga professorer.Anf. 35 ()Fru talman! Jag är glad att höra att utbildningsmi-nistern tar upp detta problem och ser att det är pro-blem med kvinnliga professorer. Men gör nu inte dekvinnliga forskarna och professorerna en björntjänst.Det måste också vara i utbildningsministerns intresseatt se till att får en så kvalificerad forskningoch utveckling som möjligt. Att i detta läge vara be-redd att avstå från kvalitet för att tillgodose kvotering,där man gör avkall på meriter, kan inte vara försvar-bart. Varför inte i stället se över val av sakkunnigaoch tjänsteförslagsnämnder och hur tjänster utlyses -varför får inte kvinnor professurer trots att kompeten-sen finns?Anf. 36 Utbildningsminister ()Fru talman! Det är just för att jag vill ha hög kvali-tet i forskning och undervisning som jag är angelägenom att hela den stora kompetens som finns blandkvinnliga forskare också innebär att kvinnor kan in-neha professurer.Som jag sade i mitt svar finns mängder av vittnes-börd om att i själva meritbedömningen i tillsättningsä-renden utnyttjas, omedvetet eller medvetet, sätt attskriva bort kvinnors meriter. Det har bl.a. arbetsgrup-pen för jämställdhet i högre utbildning och forskning,den s.k. JÄST-gruppen, påpekat i en skrivelse tillregeringen . Docent har nyligenpåpekat och visat hur det går till när man utformarprofessurer efter särskilda personers kvalifikationeroch då män. slutsats är attslump, relationer och utvaldhet i hög grad bestämmerurvalet av professorer och att hela ämbetet och tjäns-testrukturen borde ses över. Det finns vittnesbörd imassor. Det viktigaste vittnesbördet är det faktiskaförhållandet att endast en mycket liten minoritet avSveriges professorer är kvinnor, trots att det finns såmånga kvinnliga kvalificerade forskare.Anf. 37 ()Fru talman! Kvar står fortfarande min fråga: Ärutbildningsministern beredd att göra någonting åt denkritik som har kommit? Det skulle faktiskt innebäraatt backa från formuleringen "att en tjänst skall tillsät-tas med en kompetent sökande av underrepresenteratkön även om vederbörande är mindre kvalificerad änmedsökande av andra könet".Utbildningsministern motsade sig själv när hansade att man är ute efter att få en förstärkt kvalitet.Det går faktiskt inte ihop med denna mening. Detmåste vara i utbildningsministerns intresse utifrån detjag har hört att backa från denna mening. Den ärinte logisk ihop med det vi nu har hört.Anf. 38 ()Fru talman! När man ser på antalet professorermåste man också se på hur många som har sökt pro-fessurer. Den jämförelsen gjordes. När det gällerhumanistiska och teologiska fakulteter i landet visadedet sig att frekvensen tillsatta kvinnliga professorervar högre än frekvensen tillsatta manliga professorer.Det tar tid att komma upp i de högsta graderna avvetenskaplig kompetens. Att vi t.ex. har mycket fåkvinnliga professorer på tekniska högskolor är inte såkonstigt. Vi hade inga kvinnor som sökte till civilin-genjörsutbildning . Vi har faktiskt ganskamånga kvinnliga ekonomie doktorer och en och annanekonomie professor också. Kom ihåg att vi hade näs-tan inga kvinnor som blev civilekonomer på 50-talet.Det tar tid.Anf. 39 Utbildningsminister ()Fru talman! Skillnaden mellan är uppenbarligen attMargit inte anser att detta är någon särskiltviktig fråga, att allting egentligen är ganska bra ochatt frågan är, som hon sade, en modefråga. Det ärinte min uppfattning, och det är uppenbarligen inteheller uppfattning.När det gäller kvalitet och kompetens vill jag sägaföljande. Den formulering som finns i propositionenrefererar och återger gällande lagstiftning, jämställd-hetslagen och möjligheten till positiv särbehandlingsom är antagen av med stor majoritet. Jagmåste faktiskt bolla tillbaka frågan till MargaretaNordenvall och fråga: Är det att jämställdhetslagen skall gälla på allaandra områden i samhället utom i det akademiskalivet?Det är så som jag sade, att den kompetens somkvinnliga forskare har sållas bort. Två medicinare har påpekat i en artikel närdet gäller att det ärmycket svårare för kvinnor att få forskartjänster trotsen formellt lika meritering. Detta är verkligheten. Detär det som har lett fram till det nuvarande systemet.Detta måste behandlas i sin helhet. Jag ber att fåuppmana båda frågeställarna att faktiskt studera pro-positionen, för den innehåller en mängd olika förslag.Anf. 40 ()Fru talman! Jag brukar alltid läsa på, och jag harfaktiskt studerat propositionen. Men jag kan aldrigtycka att särbehandling kan vara någonting positivt,särbehandling är negativ. Därför skall man undvikasärbehandling. Därför skall folk bedömas på sammasätt.Medicinska forskningsrådet har kritiserats inte ba-ra av kvinnliga forskare utan också av manliga forska-re. Professor i har haft en hel delsynpunkter på och sättet att tilldelaforskningsanslag. Diskriminering kan träffa både mänoch kvinnor, unga och gamla osv. Jag tycker att det ärett steg tillbaka att försöka tala om positiv diskrimi-nering. Diskriminering är nämligen alltid negativ.Anf. 41 ()Fru talman! Om vi nu harkompetenta och välmeriterade kvinnor behöver vi intei propositionen passusen om att även om man ärmindre kvalificerad skall man kunna få en tjänst. Detmåste vara i allas, särskilt utbildningsministerns,intresse att vi får den mest kvalificerade professorn påplats. Det är faktiskt professorn som driver institutio-nens forskning och utveckling framåt. Därför vänderjag mig fortfarande mot den här punkten och hoppasatt utbildningsministern tänker backa på den punkten.Vad gäller negativ särbehandling av kvinnor tyck-er jag att man i stället skall ta itu med problemet påett för kvinnor förtjänstfullt sätt.Anf. 42 Utbildningsminister ()Fru talman! För att illustrera hur det nu kan gå tillvill jag återge en del av ett brev som jag fått av rek-torn vid . Han hari ett brev föreslagit att han skall få resurser för attfemdubbla antalet kvinnliga professurer vid universi-tetets tekniska och naturvetenskapliga fakultet genomatt inom det nuvarande tjänstetillsättningssystemetutnyttja möjligheten att göra en så snäv beskrivningav tjänsten att avsedd kvinna får tjänsten. Jag harliknande brev från andra rektorer.Detta är en illustration av hur det nu i praktikengår till fastän det i allmänhet är män som får skräd-darsydda tjänster. Jag anser att det är bättre, både förforskningens anseende och i det här speciella fallet,för kvinnorna att detta är reglerat, tydligt och klart.Sanningen är ju den att den rådande ordningen i dagbara är illusoriskt könsneutral. Ordningen innebär isjälva verket en positiv särbehandling av män och ennegativ särbehandling av kvinnor. Det är detta som ärroten till det onda, som jämställdhetsombudsmannennyligen har påpekat.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1994/95:338 om kvinnliga dok-toranderAnf. 43 Utbildningsminister ()Fru talman! har frågat mig vadden samlade effekten blir - sett ur ett jämställdhet-sperspektiv - av regeringens förslag i budgetproposi-tionen och i propositionen om jämställdhet mellankvinnor och män inom utbildningsområdet vad gällerstudiefinansieringen i forskarutbildningen.Regeringens förslag innebär att universiteten ochhögskolorna åter får möjlighet att utse nya innehavareav utbildningsbidrag. Bakgrunden till förslaget är attresurserna helt enkelt inte räcker till för att ge dokto-randtjänster åt alla kvalificerade sökande. Sedan 1987har utbildningsbidrag successivt omvandlats till dok-torandtjänster. De resurser som har tillförtshar emellertid inte varit tillräckliga, bl.a. därför attantalet doktorander har ökat.Regeringen har satt en gräns för hur stor andel avde medel som avses för studiefinansiering inom fakul-tetsanslagen som får användas för utbildningsbidrag.Minst 50 % måste gå till doktorandtjänster. Om inteden av regeringen föreslagna åtgärden vidtas skullemånga doktorander, kvinnliga som manliga, kommaatt mista sin studiefinansiering när utbild-ningsbidragen enligt tidigare planer avskaffas.