prot · GJ0923 · 1995-11-15 00:00:00 — I avvaktan på för-slaget till ny miljöbalk avslås motionerna i det betän-kande som vi nu behandlar.Det finns anledning att understryka vikten av attekonomiska styrmedel, som inte använts isvenskt miljöarbete, finns med i den kommande pro-positionen.I en motion som vi i har väckt, Fi407,punkt 4, pekar vi på att ett ekonomiskt styrmedel imiljöpolitiken som inte används i , nämligenöverlåtbara utsläppsrätter, måste skrivas in i den nyalagstiftningen. Denna modell aviserades ,men den är fortfarande inte konkretiserad.Herr talman! Det finns i , även bland osspolitiker, en misstro mot nya metoder, framför alltmot tankarna på överlåtbara utsläppsrätter, på sammasätt som när vi i drev frågan om miljöav-gifter.Visst finns det problem med utsläppsrätterna. Dekan aldrig helt bli ett alternativ utan kommer alltid attvara ett komplement i de områden där man har svårautsläppsproblem.Men har vi inte längre råd att låsa oss fast vidgamla metoder. Vi måste gå vidare för att hitta ochpröva nya modeller när det gäller luftföroreningspro-blematiken. Det måste finnas med i det lagstiftnings-förslag som kommer att läggas fram för riksdagen.Jag tycker att många fått en litetmer öppen inställning till detta. I denna kammare hardet t.o.m. sagts att detta är en intressant fråga som ärväl värd att pröva. Det sade finansminister , miljöminister , , frånModeraterna tidigare och från Social-demokraterna. Alltså vill jag understryka att det nufinns ett bredare stöd än tidigare för att i det framtidamiljöarbetet använda sig av nya styrmedel såsomutsläppsrätter. Det är bra.Herr talman! Vi står inför utmaningar här i riksda-gen. Vi har möjligheter att minska utsläppen till för-mån för miljön och att bejaka och stimulera utveck-ling av ny teknik på miljöområdet.Det finns starka skäl för att regeringen i proposi-tionen om en ny miljöbalk föreslår en lag-text som möjliggör handel med utsläppsrätter. Det villjag understryka i det särskilda yttrande som vi har lagttill detta betänkande från och Moderater-na, och jag hoppas att man i det arbete som pågårmed en ny miljöbalk kommer att ta hänsyn till dettasärskilda yttrande.Herr talman! Jag vill därmed yrka bifall till jord-bruksutskottets hemställan i betänkande nr 2.Anf. 64 () replikHerr talman! Jag vill hålla med omväldigt mycket av det hon sade. Jag delar uppfatt-ningen att det är viktigt att vi har en helhetssyn och aldrig kan diskutera arbetslöshet och mil-jöproblem var för sig, utan att allt hänger ihop förmänniskan. Jag delar också uppfattningen att det ärviktigt att vi är öppna för nya metoder. Som EvaEriksson sade har många framfört det tidigare här.Jag är inte så insatt i det här med överlåtbara ut-släppsrätter som ett styrmedel, men det lär jag väl blinär kommer med ett eventuelltförslag och pekar på för- och nackdelar. Det kan sä-kert vara en bra metod.När det gäller ny teknik och öppenhet för översynav lagstiftning - detta riktar jag delvis också till Len-nart - pågår det en översyn på Miljödeparte-mentet om VA-lagen i för stor grad innebär en be-gränsning för kommunerna. Jag tror att det är bra attdet arbetet fortsätter.Anf. 65 () replikHerr talman! Det gläder mig att ut-trycker detta. Om alla de inlägg och diskussioner somvi har haft, både i utskott och här i kammaren, stäm-mer, har jag stora förhoppningar om att förslagetkommer att innehålla alla de här delarna. Då kan vigemensamt ena oss om att det kommer att finnas enparagraf i som också pekar på värdet avatt använda sig av utsläppsrätter.Anf. 66 ()Herr talman! Det här är ett betänkande där manslår ihop en massa faktiskt ganska viktiga motioneroch sedan tillämpar ett förenklat förfaringssätt, vilkettyvärr innebär en inte helt fullödig hantering av mo-tionerna. Många av förslagen i betänkandet är bra ochskulle ha förtjänat ett bättre öde: att vi hade kunnatdiskutera dem litet mer fullödigt i kammaren. Jagförmodar att många av de här frågorna därför kommeratt återkomma.Jag vill kort kommentera det som har sagts hittills.Jag saknade faktiskt er ledamöter i jordbruksut-skottet i den debatt vi hade först här på morgo-nen, nämligen debatten om allergier. Det vi diskuterari jordbruksutskottet om kemikalier, miljölagstiftningosv. hänger otroligt mycket ihop med den situation vihar , dvs. att av alla barn är allergiska elleröverkänsliga. Den här siffran, , hörde vi i jord-bruksutskottet när vi hade Kemikalieinspektionen påbesök.Jag skulle verkligen önska att ni andra som sitter ijordbruksutskottet började mer aktivt ta del i dendebatt som handlar om allergi. Det här är vår storafolkhälsosjukdom, och den har med våra ärenden attgöra, nämligen med miljön. Det är i Baltikumoch det är av barnen i som ärallergiska. Det beror på miljöfaktorer, och här kom-mer vi in.Det här är ett exempel på att miljöproblematiken är stor och vid, och den behandlas i flera utskott.Vi måste börja ta aktiv del i den debatten.Jag hyser mycket sympati för det moderaten säger om kvävereningar. Det gårutmärkt att komplettera små reningsverk meddammar och våtmarker och få ett mycket bra resultat.Låt oss kalla det för nästa steg i reningsprocessen.Om vi gjorde så i att vi komplettera-de de små reningsverken med våtmarker, så skulle vise att vi kunde reducera kvävet rejält. Tyvärr är det såi kommunerna att det i de allra flesta fall sitter kom-munalpolitiker som fortfarande bara tror på de teknis-ka lösningarna.Ett exempel är hemma hos mig i , därman , just , bygger en ledning från ett litetreningsverk över ett skogsparti med ett antal pump-stationer för att leda vattnet till ett stortreningsverk. I stället hade man mycket väl kunnatbygga om det lilla reningsverket för en billig penningoch komplettera det med en våtmark. Men man trorinte att det är möjligt. Man tror fortfarande bara på detekniska lösningarna.Det här är ett problem. Jag hoppas att och jag kan fortsätta den här diskus-sionen, för här kan kommunpolitikerna göra jätte-mycket. Det här ligger på nivå. Men dåmåste, tyvärr måste jag säga, framför allt socialdemo-kratiska ledamöter börja tro att den biologiska delenfaktiskt kan fungera i , fast vi har vinter. Deförsök som har gjorts visar att det fungerar oerhörtmycket bättre än man kan tänka sig. Dessutom blir envåtmark bara bättre, medan reningsverkhela tiden bara blir sämre.Här har vi en enormt viktig funktion att fylla, att fåi gång den diskussionen. Vi har långt kvar, tyvärr.Jag skulle egentligen gå upp här för att tala om enmotion som vi i har väckt, som handlarom obligatorisk miljörevision för tillverkningsindust-rin.Vad vi föreslår i den här motionen är att man skallkräva en miljörevision av tillverkningsföretag ochindustrier så att de skall tala om vilka råvaror de tarin, vilka ämnen och produkter de hanterar, hur storamängderna är, vilken energiåtgång de har, hur utsläp-pen ser ut i detalj, vilken avfallshantering de har, hurproducentansvaret ser ut m.m.Vi vill också att den här miljörevisionen skall varaoffentlig. Det skulle innebära att det blev oerhörtmycket lättare att kontrollera vad som sker i mångaindustrier . Framför allt i de små och medelstoraföretagen. Där finns det många industrier som inte harbörjat med miljöarbetet . Man hanterar ämnen påett sätt som inte riktigt stämmer med hur man bordegöra. Miljörevisionen skulle också göra att det blevlättare för den som har tillsynsansvaret att komma inoch enkelt se hur det ser ut i industrin.Det här är faktiskt också ett problem när det gällerstora industrier, där t.ex. kommunen har tillsyn ochdär det är koncession på tillverkningsindustrin. Där ärdet också svårt att få den här genomlysligheten, justdärför att man saknar en miljörevision.Det här förslaget är oerhört viktigt. Tittar vi påvad som händer är det väldigt få miljöbrott somgår till åtal. Det är representant i justi-tieutskottet, , som har skrivit den härmotionen och engagerat sig mycket när det gäller justmiljöbrotten. Hon menar med rätta att det skulle varamycket bra om vi fick en obligatorisk miljörevision.Man skulle få en genomlyslighet, man skulle få möj-lighet att hitta var någonstans det inte sker som skallske, och man skulle få en möjlighet att väcka åtal motmiljöbrott.Vi kommer att återkomma med den här motionen iflera sammanhang, eftersom vi anser att det här är ettviktigt instrument som gör att vi skulle kunna få denlagstiftning som finns att fungera mycket bättre.Tyvärr är även denna motion en sådan som harhanterats förenklat. Eftersom vi med stor tillförsikt serfram mot den miljöbalk som kommer och som Miljö-partiet och regeringen skall se till att den blir bra, harjag inte lagt något särskilt yttrande i det här betänkan-det med anledning av motionen, utan jag hoppas attdet som står i vår motion kommer att beaktas i detfortsatta arbetet med . Därför yrkar jagbifall till hemställan i betänkandet.Anf. 67 () replikHerr talman! Jag skulle vilja påpeka tre saker medanledning av vad sade.Jag tycker att det är olyckligt om talarstolen drar slutsatsen att vi inte är intresseradeav allergifrågor och inte förstår sambandet mellanallergifrågor och miljöfrågor, bara med anledning avdet faktum att vi inte fanns i kammaren när ärendetdiskuterades. Det var punkt ett.Punkt två handlar om våtmarkerna. Jag tycker attGudrun något nedvärderar det arbete somsker i många kommuner. Jag rekommenderar GudrunLindvall att åka till och , där mananvänder sig av den här metoden. Det är ställen somjag känner till, men det kan finnas flera.Punkt tre gäller biologisk rening, som GudrunLindvall propagerar för och som jag tror att det ärriktigt att man bör utveckla. Biologiska processeranvänds rätt mycket vid de kommunala reningsver-ken. En av metoderna där är ju faktiskt en biologiskprocess. Jag undrar också vad menarnär hon säger att reningsverken bara blir sämre. Jagtror att reningstekniken har utvecklats mycket undersenare år.Till sist trodde jag att vi var överens om att be-handla de här motionerna förenklat i utskottet.Anf. 68 () replikHerr talman! Jag tror inte alls att det saknas intres-se för allergi , jag tror att det kommer att bli ettämne som kommer att diskuteras oerhört mycketframöver. Det jag menar med mitt inlägg är att vi ijordbruksutskottet, dvs. vi som skall ha någon sortsövergripande ansvar för miljödebatten, också skallkasta oss in i allergidebatten och visa att det är enfråga som även berör oss. Jag tror att det skulle berikaden debatten.Min uppmaning är: Nästa gång det diskuteras al-lergi, se till att i alla fall några stycken fler än jag,som var här , finns i kammaren! Vi skallvara med i debatten och visa att vi förstår att det härär ett problem som faktiskt också berör vårt utskott.När vi får miljöfrågor och en fråga som t.ex. al-lergi, som är så övergripande och som egentligenberör så många utskott, är det en nackdel att riksda-gens arbete delas upp i små sektorer. Men jag kanockså se fördelen. Jag framförde alltså inte alls någonkritik, det var bara en uppmaning.När det gäller våtmarker går det också bra att åkatill och titta på hur man kan arbeta. Där harvi gjort en våtmark som framför allt renar dagvatten,och dagvatten är mycket svårt att rena i reningsverk.Vad jag menar, , och det tror jag attalla tekniker är överens om, är att ett reningsverk ärbäst den dagen det är nystartat. Sedan måste manalltid komplettera och förbättra det. Den biologiskaprocessen kan vara oerhört dålig om förmycket dagvatten tränger in, så att man får för storgenomströmning. Hur reningsverket fungerar fluktue-rar väldigt mycket. Men materialförslitning och annatgör de facto att reningsverket åldras. ärså mycket förslitet och fungerar så pass dåligt att detbehöver bytas ut.Med våtmark är det tvärtom. Den blir hela tidenbättre. Jag är övertygad om att det som börjar ske ikommunerna , t.ex. i , kommer att öka.Men tyvärr finns det fortfarande ett stort motstånd.Kan vi gemensamt få bort motståndet skulle jag varaoerhört glad.Anf. 69 () replikHerr talman! Det börjar kanske bli en alltför tek-nisk debatt. Men jag tycker att det är viktigt att kom-ma ihåg att alla reningsverk utvecklas beroende på attdet finns så många kompetenta tekniker. Det går inteatt döma ut den ena metoden till förmån för den and-ra. Det gäller att försöka använda det bästa i bådafallen.För övrigt tror jag att man kan jobba med aller-gifrågor på andra ställen än bara med debatt i kamma-ren, även om jag naturligtvis tycker att vi skall varamed där också.Anf. 70 () replikHerr talman! Talmannen har efterlyst att vi skallfinnas här mer än vad vi gör. Det kan jag känna sym-pati för. Vi kanske i alla fall kan leva upp till det närdet gäller just allergifrågorna. Vore vi överens om detskulle jag vara glad.Självklart kan man förbättra ett reningsverk, ÅsaStenberg. Men man måste, precis som , ha tekniker anställda. Det förutsättermänniska och teknik. Det förutsätter dyra investering-ar, medan en våtmark förutsätter en investering närman börjar, sedan sköter den sig ganska mycket själv.Man måste rensa efter för att det bildassediment.Precis det som redovisar nu är detjag vänder mig emot. Börja tänka om! Tekniken ärinte alltid det allena saliggörande, det kommer andrabra metoder. De är nya och dem måste man våga geen chans.Anf. 71 () replikHerr talman! säger att nedvärderar kommunernas arbete när det gälleratt anlägga våtmarker, biologiska dammar, m.m. Menjag kan faktiskt instämma i det sä-ger, för jag har egen erfarenhet av hur svårt det är attfå kommunens gehör för att det finns andra metoderför att reducera kväve. Det är metoder som kansket.o.m. reducerar mer kväve än man kan åstadkomma iett reningsverk, nämligen om man angriper de storautflödena i en del vattendrag. Jag tänker då framförallt på jordbrukstäta och jordbruksintensiva områden,t.ex. i västra är utmärkt, , att vi är påsamma våglängd när det gäller detta. Jag minns litetgrand av en debatt då vi inte riktigt nåddevarandra. Men det är jättebra om vi kan försöka dradet här lasset tillsammans.Jag kan ge ett exempel på att det inte bara handlarom små dammar i slutet på ett reningsverk, utan attdet handlar om att angripa de stora utsläppen, t.ex.1 000 ton kväve i Saxån-Braån mot ikommunens reningsverk. Med samma 30 miljonersom man nu bygger ut ett kommunalt reningsverk förskulle man alltså ha kunnat åstadkomma väldigtmycket våtmarker, som förmodligen hade inneburit enlångt större reduktion än de som man klarar ikommunen. Det handlar om att sänka kväveutsläppenmed för att nå det mål som har sattupp. Det är bra om vi kan jobba vidare på detta.Anf. 72 () replikHerr talman! Det och jaghar debatterat har kanske varit utsläppsrätter-na, där vi inte har samma uppfattning. Men är detinte jag som har replikrätten, utan jag skall bemötadet sade.I har vi tyvärr inte lyckats åstadkommaen kvävereduktion i stället för att leda avloppet tillHimmerfjärdsverket, där man för övrigt brottasmycket med kvävereduktion. Kvävereduktion i av-loppsverk är än så länge på nybörjarstadiet. Det äroerhört svårt och oerhört dyrt att på teknisk väg görakvävereduktion i stora avloppsverk. Här är absolutvåtmarksrening det enda möjliga.I ville , och Mode-raterna ha en våtmarksrening. Även på det kommuna-la planet är koalitionerna andra än mankanske hade väntat.Jag tycker att det är oerhört bra att vi får upp dehär frågorna på bordet. Det är naturligtvis lätt att troatt tekniken kan fixa allt åt oss. Men ibland innebär,precis som säger, de enklalösningarna, de biologiska lösningarna inte bara att viskulle få en bra kvävereduktion, de innebär också attvi får ett enormt fint tillskott i landskapet.En våtmark är någonting som faktiskt ökar denbiologiska mångfald som vi talar om. Det finns mångaänder som behöver våtmarker. Det finns många insek-ter som behöver våtmarker. Det finns många groddjursom behöver våtmarker. Vi skulle inte bara lyckasrena kvävet, vi skulle också se till att den biologiskamångfalden, de arter som finns i , skullefå en till. Just när det gäller våtmarker är dethär enormt viktigt, för de har minskat radikalt, ochprecis de här arterna är de som ofta finns på hotlistan.Anf. 73 () replikHerr talman! Även när det gäller den biologiskamångfalden och de plusvärden man kan få när detgäller anläggandet av våtmarker är jag helt överensmed vill bara göra en liten kommentar. GudrunLindvall, var inte så fördomsfull när det gäller mode-rat miljöpolitik. Jag tror att vi skulle kunna diskuteramånga saker och finna beröringspunkter.Anf. 74 () replikHerr talman! Jag har full respekt för GudrunLindvalls miljöengagemang. Jag är tyvärr inte likatekniskt kunnig och vill heller inte som politiker gå ini den tekniska diskussionen. Men jag vill ändå säga attjag förbehåller mig rätten att avgöra var i Riksdagshu-set jag skall befinna mig. Jag var dessutom i kamma-ren.I tycker vi alla att allergifrågorna ärviktiga. Därför fördelar vi olika områden, och vi hadevår talesman här i kammaren.Vi markerade också allergifrågorna genom att till-sammans med reservera oss till förmånför miljömärkning. Vi tycker faktiskt att det är viktigtatt allergifrågorna kommer upp på agendan.Men det finns ingen diskussion om att jordbruks-utskottet skall ta sig an allergifrågorna, eftersom deligger i ett annat utskott. Jag måste säga att det utta-landet förvånar mig litet grand. Hur skall vi kunnabedriva ett arbete i den här om vi skall sittahär i kammaren, när vi har en annandebatt där vi skall behandla jordbruksutskottets ären-den?Dessutom vill jag understryka det talar om när det gäller reningsverken och vatten-problematiken. Det gäller inte bara i kommunernasom en helhet, utan det här är också ett globalt pro-blem, som vi i jordbruksutskottet naturligtvis måstediskutera . Förhoppningsvis kommer manockså att i miljöbalkslagstiftningen belysa de härfrågorna.Anf. 75 () replikHerr talman! Jag förstår inte varför sig så angripen. Det låter litet grand som omhon hade dåligt samvete för att hon inte var här. Detvar inte alls avsikten.Det jag avsåg var att föra fram min önskan, ochjag tror att det kommer att bli så, att vi som är miljö-politiker i också går in i andra debatter föratt visa att det också är en miljöfråga. Pratar man omhelhetssyn på miljöområdet måste vi nästan göra detför att tala om att det här berör vårt område. Här harvi också en kompetens som måste tillföras. Jag hop-pas i alla fall att vi som sitter i jordbruksutskottet haren exklusiv kompetens, är kunniga på de här område-na och skulle kunna tillföra debatten mycket.Det är därför jag skulle önska att vi började enga-gera oss i just allergidebatten, som egentligen handlarom hur miljön ser ut, vilket kemikaliesamhälle vi harosv. Jag vill inte upprepa debatten från . Detvar i och för sig en bra debatt, och jag är oerhört gladatt det är fler partier än som numeraengagerar sig i allergifrågan så mycket som man gör.Jag tror att det här kommer att bli frågor som dis-kuteras. Men allergifrågan får inte bli ytterligare enfråga där man har stora svulstiga mål och väldigtvackra politiska skrivningar men inte vågar ta kon-sekvenserna av det man säger. I stället måste manbörja miljölagstifta så att vi får ett samhälle där färrekemikalier finns i omlopp och där vi minskar mäng-den belastningar på barnen och ser till att de inteutsätts för kemikalier som är allergiframkallande. utsätts de för minst ett åttiotal sådana.Det var absolut inget angrepp på är övertygad om att allergidiskussionerna kommeratt fortsätta.När det gäller våtmarker får jag ofta höra att jagkan för mycket detaljer. I andra sammanhang brukarFolkpartiet inte precis vara ett parti som säger attkunskap är tung att bära. Det är det inte för mig hel-ler. Jag tycker att det är en fördel att ha kunskap. Jaghar en bakgrund som biolog och kemist. De kunska-perna kommer jag att använda i kammaren. Jag hop-pas de kan vara till nytta även för andra än Miljöpar-tiet.Anf. 76 () replikHerr talman! Jag har inte ifrågasatt kunskaper. Dessutom anser jag mig kompetentinom de områden jag diskuterar. Men jag är intekompetent i allergifrågan och därmed deltar jag inteheller i den debatten.Jag tycker att frågan är viktig. Vi sätter oss in iden och diskuterar den. Självklart är det en miljöfrå-ga. Men det är inget område som jordbruksutskottethar ansvaret för just nu.Anf. 77 ()Fru talman! Vi moderater tillstyrker jordbruksut-skottets betänkande om miljölagstiftning, men har i ettsärskilt yttrande betonat våra och förslagom utsläppsrätter.Ekonomiska styrmedel som utsläppsrätter, skatte-rabatter eller miljöavgifter kan styra utvecklingen imiljövänlig riktning utan att det behövs regleringar.Vi anser därför att överlåtelsebara utsläppsrätter börprövas i Sverige.Inom vissa geografiska områden kan man period-vis slå fast en bestämd högsta mängd utsläpp som kantillåtas, en högsta mängd som tar hänsyn till övrigpåverkan inom området liksom dess toleranser ochdär målsättningen måste vara minskade utsläpp. Idessa områden kan kommuner och företag köpa ochsälja utsläppsrätter inom givna ramar.I ett system där man tvingas köpa rätten till ut-släpp kommer företagen att arbeta för kostnadseffek-tiva lösningar och investeringar och därigenom mins-ka både sina utsläpp och sina kostnader.Även i EU bör våra företrädare driva frågan omett system med handel med utsläppsrätter som kom-mer till stånd på en europeisk bas. Ute i ärspeciellt de stationära utsläppskällorna som t.ex.kraftverk med svaveldioxidutsläpp intressanta när detgäller att använda de här styrmedlen.Socialdemokraterna har genom att återkalla denborgerliga propositionen om miljöbalk hindrat möj-ligheten att pröva systemet med utsläppsrätter och denvägen förbättra miljön i . Det kommer attdröja innan den socialdemokratiska regering-ens miljöbalk är klar. Vi anser därför, speciellt när jaghar lyssnat till den tidigare debatten i kammaren ochtill inlägg, att vi redan nu kan diskute-ra, planera och sjösätta en försöksverksamhet medutsläppsrätter.Anf. 78 () replikFru talman! Jag tror att vi får återkomma till denhär frågan när vi ser propositionen om miljöbalken.Anf. 79 ()Fru talman! Det var synd, ! Jag hadehoppats, efter det positiva inlägg gjordetidigare, att vi skulle kunna sätta i gång och diskuteradet här , innan är klar.Anf. 80 ()Fru talman! Jag trodde faktiskt inte att det skullebli någon större debatt här i dag.Kristdemokraterna har ett antal motioner i det härbetänkandet. Trots att vi inte har en ordinarie ledamoti utskottet har vi ändå accepterat utskottets förenkladebehandling. Därför är jag lite förvånad över den parti-runda som har varit.Men anledningen till att jag begär ordet, fru tal-man, är att från säger atthon önskar få en miljölagstiftning som fungerar bätt-re.Fru talman! Jag kan inte låta bli att påminna henneom att det ju är som förhindrat en ny,effektiv och samlad miljölagstiftning. Det är faktisktMiljöpartiet som har varit bromsklossen i det härmiljöarbetet.När gjorde upp med regeringen omatt skjuta på den nya sade man att ikraft-trädandet inte skulle försenas . har det gått138 dagar - jag räknade just ut det - sedan den härmiljöbalken skulle ha kunnat träda i kraft, iår. Än ser det ut att dröja innan vi får dennanya miljölagstiftning.Fru talman! har ingen trovärdighet iden kanske viktigaste miljöfrågan, nämligen att fåfram ett verksamt verktyg för det samlade miljöarbe-tet.Jag konstaterar, fru talman, att ,som uppenbarligen hade synpunkter på deltagandet iandra debatter som berörde utskottet, nu inte självdeltar i den här debatten. Det är något förvånandemed tanke på det angrepp som hon har gjort här tidi-gare.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )12 § betänkande 1995/96:JoU3SkogspolitikAnf. 81 ()Fru talman! Varje gång vi talar om skog, skogs-politik och skogsnäring måste vi påminna både osssjälva och andra om hur viktig skogen, våra skogsre-surser och vår skogsindustri, är för hela landets väl-stånd och för hela vårt folkhushåll.Näringen ger goda exportinkomster - i särklasshögst exportinkomst netto räknat - med 60-70 mil-jarder . Det är flerfaldigt mer än vad t.ex. dentotala bilindustrin presterar. Skogsnäringen sysselsät-ter många människor, heltid eller deltid.