prot · GJ096 · 1995-10-11 00:00:00 — Detta stämmer intemed huvudinriktningen i propositionen, att det ärsäkerhetspolitiken som skall styra utbildningen.Anf. 177 ()Herr talman! Den bedömda hotbilden skall alltidstyra rustningsnivå. Så står det i propositio-nen som regeringen har lagt på bord. I ochmed detta slår man fast det som jag tycker är själv-klart, nämligen att man inte skall dimensionera för-svaret efter ett värsta fall. Men med det resonemangetslår man också fast att det är bäst att möta oro och ennegativ utveckling i vår omvärld med upprustning iSverige. Här finns grundläggande skillnader mellanMiljöpartiet och andra partier.Jag är nämligen övertygad om att man möter hotmer effektivt på andra sätt än genom avskräckninggenom ett starkt militärt försvar. Det är min uppfatt-ning i grunden.Man har också i detta resonemang bortsett frånden vidgning av hotbilden som propositionen förslår.Andra hot som lyfts upp i säkerhetspolitiken, t.ex.sårbarheten i samhället, miljöhot, ökade ekonomiskaoch sociala klyftor mellan människor och mellan olikaländer möter man inte med rustning i Sverige.Det civila försvaret får en mer framskjuten roll ioch med Försvarsberedningens rapporter och denproposition som ligger på bord. Denökade vikt som ges till det civila försvaret innebärockså mer pengar till verksamheten enligt det förslagsom ligger. Det tycker jag är positivt.Jag skulle gärna se att vi kunde ha en speciell de-batt om det civila försvaret här i kamma-ren. De skulle ge möjlighet för intresserade att speci-fikt debattera de civila delarna av totalförsvaret iframtiden.Herr talman! Under dessa få minuter som jag harpå mig vill jag koncentrera mig speciellt på tre sak-frågor i propositionen. Det är tre sakområden där jaglämnar en avvikande mening till beredningens rappor-ter.Det gäller pliktfrågan, synen på EU, VEU och va-penexport och materielfrågor.När det gäller pliktfrågorna har jag en uppfattningsom är vitt skild från andra partiers. Det ligger tillgrund för min inställning till regeringens och Centernsambition att öka folkförankringen genom att utbildafler totalförsvarspliktiga.Jag kan inte se ett sådant automatiskt sambandmellan antalet utbildade och försvarsviljan och folk-förankringen som Socialdemokraterna och Centerngör. Vänstern hyser ju tvivel om det här sambandet,men går med på själva förslaget.Jag tycker att det är olyckligt att man till en storkostnad vill driva igenom ett förslag om att utbildafler i t.ex. bevakningsuppgifter baserat på ett antagan-de om detta samband. Jag tror att det finns risk för attdet blir tvärtom.Jag skulle vilja att försvarsministern berättar hurett sådant samband kan mätas och vad försvarsminis-tern egentligen menar med begreppet folkförankring.I propositionen finns det några viktiga avvikelserfrån vad beredningen kommit fram till i sina rappor-ter. En av dessa avvikelser gäller antalet ubåtar, somJan Jennehag var inne på. Beredningen säger sju ochregeringen säger nio. Jag frågade företrädarna förCenterpartiet och regeringspartiet i den debatt somhölls här i kammaren om detta. Jagfrågade om det innebär en fortsatt utveckling av Ubåt2000. På den frågan fick jag klara nej från BrittBohlin och . Det är glädjande.Mindre glädjande är att regeringen nu går ifrån sitteget kongressbeslut som säger att någonytterligare beställning av JAS-plan inte skall komma ifråga.Propositionen förmedlar en syn på EU och VEUsom jag inte delar. Jag ser inte EU som ett fredspro-jekt. Jag ser med oro på vad som skrivs om VEU ipropositionen. Det står att man vill verka för att stärkaVEU såväl generellt som speciellt vad gäller förmå-gan till snabba och tidiga fredsfrämjande insatser.Kan försvarsministern utveckla hur man ser på EUoch VEU ? Menar regeringen och Center-partiet verkligen att man vill stärka VEU generellt?Hur menar man att detta bör göras? Skall det ske påbekostnad av FN? Detta är en farlig utveckling, enligtmin mening.Kapitlet i propositionen om vapenexport och för-svarsindustri är en sorglig läsning för en miljöpartist.Det rimmar illa med den helhetssyn som man , ioch med det vidgade säkerhetspolitiska begreppet,skall ha. Man måste titta i ett vidare perspektiv påvapenexporten än bara på den kortsiktiga ekonomiskavinningen. Man hänger sig i propositionen åt för-hoppningar om hur mycket mer vapen vi kan sälja ochhur mycket billigare vapen vi kan köpa, genom"aktivt deltagande i olika internationella fora". Manskriver t.ex. om ett närmande till WEAG.Herr försvarsminister! Skall vi inte vara glada åtatt marknaden för vapen minskar? I propositionenskriver regeringen snarare i ett beklagande tonfall omden vikande försvarsmaterielmarknaden. Det bordeväl vara allas vår förhoppning att vi inte för all fram-tid skall ägna oss åt vapenhandel och rustning och åtatt bygga vår gemensamma säkerhet på starka militäraförsvar!Miljöpartiet vill ha en global nedrustning. Det ärvår vision , och det är den visionensom jag vill ha framför mina ögon. Jaghoppas att jag aldrig kommer att sluta med det.Anf. 178 () replikHerr talman! Jag tycker inte att det är något fel påAnnika vision om framtiden, och hon kangärna hålla fast vid den. Däremot är jag inte säker påatt är den världsnation som kan gå i täten. Viär beroende av försvaret, därför att andra nationer bärsig åt. För den skull önskar jag till. Jag vidhåller ändå min idé om att Sverigefortfarande skall ha ett fredsbevarande och starktförsvar. Det är till gagn t.o.m. för det som AnnikaNordgren håller på med.Hon konstaterade inledningsvis att man i proposi-tionen inte tar hänsyn till ett "värsta fall". Det var detjag talade om, men jag använde inte samma uttryck.Men det är det som är allvarligt. Det anordnas mångastora tävlingar här i världen, och det är inte så dumtatt bli tvåa i en sådan tävling. Men har tänkt på att det inte är bra att bli tvåa i ett krig?Anf. 179 () re-plikHerr talman! Jag är glad att min vision om en glo-bal nedrustning delas av , och jaghoppas att den delas av alla försvarsutskottets ledamö-ter.Men man får inte bara skjuta detta framför sig ochlägga över ansvaret på alla andra nationer i världen.Vi måste också kunna driva på, genom att omsätta deti praktiken i vårt eget land. Det är kanske den skillnadmellan mig och som jag kan peka påhär.Menar verkligen att vi skall di-mensionera det svenska totalförsvaret efter det värstatänkbara scenariot? I så fall tror jag att har många fler miljarder att hämta hem till för-svarsbudgeten.Anf. 180 () replikHerr talman! Jag börjar hålla med på punkt efter punkt. Det blir nog så, att ävenefter detta försvarsbeslut är ni andra skyldiga mig enoch annan brigad. Så till vida kommer det kanske inteatt sluta väl för mig.Om jag får börja i en annan ände, är det nämligenså att man aldrig kan besluta om trovärdighet. Mankan bara skapa förutsättningar för trovärdighetenavseende vår vilja och förmåga att värna om densvenska befolkningens integritet och oberoende. Detär lustigt nog inte vi själva som kan bestämma, utandet är omvärlden som värderar oss. Jag vill ha ettsådant försvar att omvärlden värderar oss på det sättetatt man anser att vi har trovärdighet. Då kan vi fortsät-ta, och då kan fortsätta med detglobala arbetet. Lycka till!Anf. 181 () re-plikHerr talman! Är det inte intressantare, och främjardet inte vår trovärdighet mer, om vi i stället för attdiskutera att vi skulle ha ett totalförsvar dimensione-rat efter ett "värsta fall", förekommer de här hotensom kan dyka upp och försöker skapa förutsättningarför en fredlig utveckling? Vi kan satsa dessa miljar-der, som vill satsa på det militäraförsvaret, på att förebygga att sådana hot uppkommer.Jag tycker att det är en vettigare och rimligare inves-tering, . 182 () replikHerr talman! var inne på fråganom utbildningen. Vi har alltså ett vidare säkerhetspo-litiskt begrepp, och det finns ett antal bevaknings-uppgifter som inte fullgörs. Det finns alltsåbehov av utbildning. Men den utbildningen skallnaturligtvis inte skötas på ett gammaldags sätt, utandet är viktigt att utbildningen formas för de uppgiftersom vi bestämmer att de som utbildas så småningomskall utföra. Det är en bättre differentiering men ocksåen effektivisering av utbildningen. Det ligger ingenpoäng i att det är en lång utbildning, utan det skallvara utbildning anpassad till behovet. Det är alltså detsäkerhetspolitiska läget som skall bestämma hur stororganisation vi behöver ha.Om detta resonemang leder till att vi kan hålla osskraftfullt över nivån där får fullgöra plikttjänst-göring, är det bättre än att gå mot , som . Jag tror att det har en betydelse för försvarsvil-jan.När det gäller vapenindustrin behöver vi, enligtbedömningarna, en vapenindustri i . Vi harväldigt restriktiva regler för försäljning av vapen ochannan krigsmateriel. Det skall vi ha; det är ett sätt attdela på kostnaderna. Vi kan också sälja till andra,som uppfyller villkoren.Anf. 183 () re-plikHerr talman! Det var nästan samma tema som jagdiskuterade med . Jag undrar om maninte kan satsa de dyra pengar som det kostar att utbil-da flera inom totalförsvaret på att i stället förebyggaden sårbarhet i samhället som i vissa fall leder till attvi har objekt som vi måste bevaka. Det är smartareoch ett mer långsiktigt sätt att se på saken.Dessutom står min fråga kvar, och jag ställer denigen: Hur vet att graden av utbildadehar direkt bäring på försvarsviljan och folkförank-ringen?Anf. 184 () replikHerr talman! Svaret på den sista frågan är att ing-en vet exakt var brytpunkten ligger. Jag tror ändå attdet är stor klokhet att inte låta det antal som deltar iplikttjänstgöring komma ned i de tal som vi är på vägmot . Det är lika viktigt att den utbildning som manfår genomgå har ett meningsfullt syfte och att de somgenomgår utbildningen känner att de fyller ett behovoch att de får en utbildning som är användbar.Sedan är det också så att de 10 000 extra somskall utbildas för det civila försvarets behov rimligtvisborde stämma ganska väl med de ambitioner somAnnika har. Det civila samhället skall ju iprincip byggas säkert, men flyktingströmmar ochkatastrofer, var de än uppkommer, är sådant som maninte kan bygga in ett försvar för i det normala samhäl-let.Det borde väl ändå vara bra, ,om vi nu är överens om att det här är en bra vidgningav det säkerhetspolitiska begreppet - och det är vi -att det också finns några människor som är bereddaoch utbildade för att delta i den delen av totalförsva-ret.Anf. 185 () re-plikHerr talman! Vidgningen av det säkerhetspolitiskabegreppet är jag och helt överens om,och även regeringen.Anders sade att ingen vet exakt var bryt-punkten finns, och det innebär att detta förslag byggerpå ett antagande, som jag sade i mitt anförande. Syftetoch meningsfullheten i utbildningen är oerhört vikti-ga, som sade, annars främjas absolutinte folkförankringen och försvarsviljan. Då blir detkontraproduktivt. Där är vi helt överens.Däremot finns det alltså grundläggande skillnadermellan våra åsikter om hur pliktsystemet skall utfor-mas . Det är det som ligger till grund förmina ställningstaganden i denna fråga.Anf. 186 ()Herr talman! genomgår en förvandling,och dess stater och folk måste finna sin plats i dettanya . Slutet på den politiska, ideologiska ochmilitära konfrontationen mellan öst och väst har inne-burit en ny öppenhet och därmed skapat nya möjlighe-ter för förståelse och samarbete.Det slut har inneburit att riskerna förett storskaligt krig kraftigt reducerats på kort sikt,men på vet vi inget. På grund av att allmilitär försvarsberedskap tar att bygga upp ärdet för tidigt att dra alltför radikala slutsatser av detnya läget. I fortsätter det fredliga integ-rationsarbetet, och i östra finns både positivatecken på återhämtning och vilja till samarbete menockså ökad regional instabilitet. Det rörliga och svår-förutsägbara säkerhetspolitiska läget gör det nödvän-digt att försöka skapa en regional säkerhetsordning.EU har ju här en avgörande betydelse för stabiliteten ivår världsdel.Vi vet från tidigare decennier alltför väl att vårtgeografiska läge gjorde vårt territorium synnerligenintressant. Vi vet att spionverksamhet och infiltrationi olika sammanhang har varit omfattande. Det finnsklara belägg för att andra länder alltjämt känner be-hov av att bedriva en inte obetydlig underrättelseverk-samhet också i vårt land.Herr talman! Karakteristiskt för det nordiska om-rådet är dess närhet till och beroende av andra strate-giska regioner - , och norradelen av det kontinentala . är encentralt belägen kommunikationsled. I händelse avkonflikter kan därför komma att utgöra enmycket viktig konfrontationszon.Den strategiska situationen i norra delen av detnordiska området är i sina grunddrag oförändrad. Somen följd av den samlade utvecklingen inom kärnva-penområdet kan områdets strategiska betydelse t.o.m.öka. De konventionella stridskrafterna i det ryskanorra militärområdet har minskat men genomgått enomfattande modernisering genom tillbakadragandetav styrkor från . Tillskott av flyg- ochhelikopterförband har skett även om utbildningsverk-samheten är låg.Även om offensiva förmåga i områdetär begränsad finns de rent tekniska förutsätt-ningarna att sätta befintliga resurser i stånd. Rege-ringen skriver i propositionen: "De alltmer förbättrademöjligheterna att uppnå överraskning med strategisktrörliga insatsstyrkor bör dock observeras". Vi vill nubygga in bra anpassningsförmåga, förmåga att höjavår krigsduglighet, och därför undrar jag vad somryms i "en betryggande beredskap att höja dennaförmåga om det säkerhetspolitiska läget försämras"?Vi måste beakta de osäkerheter som finns i våromvärld. När framtiden är okänd - och det tordehistoriens lärdomar visa att den alltid är - bör nyckel-ordet vara handlingsberedskap. Vi som lever vidhavet vet att båtar alltid skall förtöjas som om stormväntades. Ett bedrägligt lugn kan nämligen snabbtersättas av oro.Herr talman! tycker att det ärbra att satsningar görs inom det civila försvaret för attmöta det moderna samhällets sårbarhet. I en motionskrev vi 1992 att "vårt samhälles förmåga att mötastörningar är en angelägenhet för alla, och en nog-grann utredning skulle härvidlag öka förståelsen blandoss medborgare för civilförsvarets betydelse".Hot- och riskutredningen tillsattes, och dess arbeteger nu ett värdefullt bakgrundsmaterial till det vidga-de säkerhetsbegreppet.De ungdomar som föreslås få utbildning förcivila beredskapsstyrkor kommer att ha ökat sitt sä-kerhetsmedvetande och kan därmed bidra till attminska sårbarheten i samhället. Ett viktigt område fördenna utbildning är vård och omsorg, dvs. sjukvårdoch socialtjänst i kriser och krig. Hot- och riskutred-ningen har även visat att inte minst informationsför-medlingen är mycket viktig vid allvarliga störningar.Förbättrad förmåga att delta i fredsfrämjande in-satser är en naturlig utveckling, eftersom det enligtsäkerhetspolitiska bedömningar kommer att finnasbehov av att agera snabbt vid kriser och katastrofer.Operationerna blir alltmer blandat militära och civila,vilket ställer nya krav på samordning av olika insat-ser.Herr talman! I propositionen ges många uppdragtill vårt totalförsvar. Vi skall kunna möta väpnat an-grepp, och därför skall vi fortlöpande upprätthålla enbetydande förmåga, inte minst kvalitativt. Vi skallkunna möta en angripare som utnyttjar moderna stra-tegiska insatsstyrkor för att nå snabba framgångar,oavsett vilka delar av landet som utgör mål för an-greppet. Det svenska försvaret skall långsiktigt ha ensådan teknisk modernitet och förtrogenhet med taktiskoch operativ utveckling som krävs för att möta strids-krafter i omvärlden som skulle kunna sättas in i Sve-rige. Vi skall kunna hindra en angripare att få herra-välde i luften.Med tanke på att ett framtida krig karakteriserasav att kvalificerad militärteknik och strategiska in-satsstyrkor kommer till användning undrar jag hur viskall tolka följande citat ur propositionen: "Luftvärnetär en viktig del av vårt luftförsvar. Modernisering ochförnyelse av luftvärnet fordrar dock ytterligare över-väganden. "ÖB menar att på den ekonomiska nivå som Cen-tern och Socialdemokraterna är överens om får För-svarsmakten begränsad förmåga att hejda en angriparesamtidigt som förmåga att slå en angripare inte tordeföreligga. Vår förmåga att snabbt och säkert förflyttastridskrafter över hela landet blir starkt eftersatt. Dettainnebär en stor risktagning med tanke på de väpnadeangrepp som trots allt skulle kunna ske med styrkorsom snabbt sätts i stånd. Ger detta trovärdighet åt vårvilja att försvara oss själva, och skapar det säkerhets-politisk stabilitet i vår omvärld?Herr talman! hävdar att den fö-reslagna neddragningen av ytterligare 2 miljarder från1999 innebär en kraftig urholkning av försvarsförmå-gan tillsammans med den vidgade tillämpningen avtotalförsvarplikten samt den höjda ambitionsnivånvad gäller internationella insatser. En allvarlig följdkan bli en obalans mellan säkerhetspolitikens mål ochtotalförsvarets uppgifter och resurser.Anf. 187 () replikHerr talman! sade att det är viktigtatt inte dra alltför långtgående slutsatser av det för-bättrade läget på säkerhetspolitikens område. Risker-na kan öka, vi måste ha en betryggande beredskap ochman skall alltid förtöja som om storm väntades. Dennaturliga frågan till är då: Kan vi klara"storm" med ytterligare 2 miljarder? Jag har en känslaav att det inte riktigt är där som skillnaderna ligger.Om det handlar om det värsta fall som har nämnts iden tidigare delen av den här debatten tror jag att dethandlar om belopp av en helt annan storleksordning.Jag vill också påminna om vikten av de särskildasäkerhetspolitiska kontrollstationer som finns med ipropositionen. Den första är den som finns med redani denna proposition, och de kommande är den införbeslutet och den inför beslutet . Därskall det kunna både läggas till och dras ifrån. Detsäkerhetspolitiska läget skall styra.Men är det faktiskt så, , att man klararstormen med 2 miljarder till och att vi är slagna utanytterligare 2 miljarder?Anf. 188 () replikHerr talman! tog upp det här medstorm. Det här skall inte tolkas som ett värsta fall -jag inser naturligtvis att 2 miljarder inte kommer atträcka för det. Vi kan alltså inte dimensionera vårttotalförsvar för det värsta fallet. Jag menar inte attförslaget om ytterligare 2 miljarder skall tolkas på detsättet, men vi skall vara mycket noga med att se efterom oron i vår omvärld ökar. Man skall naturligtvisalltid vara beredd - så tycker jag att vi skall tolka dethär.Vi kristdemokrater tycker att kontrollstationernaär ett mycket värdefullt tillskott. Det är bara så atttotalförsvaret måste planeras långsiktigt. Jag menar attkontrollstationernas utvärdering av den säkerhetspoli-tiska situationen inte enbart kan användas så att denekonomiska ramen får gunga upp och ned hur somhelst. Jag tror att inser att det inte äravsikten. Men det finns viss planering som måste skelångsiktigt. Det är viktigt för att vi skall kunna få dengrund som vi vill ha för att kunna anpassa oss efterden ändrade omvärldsutvecklingen.Anf. 189 () replikHerr talman! Av vad nu säger drarjag slutsatsen att det kanhända att även kds så små-ningom kan tänka sig att stödja det förslag som nuföreligger, när vi i försvarsutskottet får titta igenomordentligt vad som faktiskt står på de här områdena.Det finns ju med tankar om hur man skall klara avförändringar. Det finns inbyggt hur krigsdugligheteninom skall höjas till den nivå som behövsutan några speciella åtgärder, och Försvarsmakten fårockså i uppdrag att utreda och komma med förslagom hur den långsiktiga, planerade upprustningen skallgå till. Detta har man tänkt på, och man har kontroll-stationerna i botten. Jag menar att det finns godaförutsättningar att klara av det som vi har att klara av,baserat på en säkerhetspolitisk situation, men ocksåatt göra en rimlig insats för att få ordning på Sverigesekonomi.Anf. 190 () replikHerr talman! berörde långsiktighe-ten, och jag vill än en gång betona hur viktig den är.Jag har fått den uppfattningen i beredningsarbetet attCentern och Socialdemokraterna redan har bestämtsig för en neddragning av 2 plus 2, alltså 4, miljarder.Hade det funnits en öppning att se konsekvenserna avdet förslag som har lagts fram skulle det kunna bli enhelt annan diskussion under år 1996.Anf. 191 Försvarsminister ()Herr talman! Jag vill börja med att tacka för sexsakliga och innehållsrika inledningsanföranden.Jag vill också bemöta de antaganden som för-svarsutskottets ordförande förde fram. Han sade atthan eftersträvade en konstruktiv dialog med alla par-tier i försvarsutskottet för att få med så många partiersom möjligt. Det har varit min strävan . Jaginledde min gärning som försvarsminister med attsäga just detta. Så vi kan faktiskt, ,inleda debatten med att säga att vi är överens omdenna utgångspunkt.Mitt arbete med att få med alla partier i Försvars-beredningen underströk också detta, och jag har aldrigriktigt förstått eller fått en hållbar förklaring till varförModeraterna och lämnade Försvarsbe-redningen.Jag vill också, herr talman, säga att jag gillade Ar-ne öppenhet och lågmälda ton. Det var enbefriande skillnad mot de mycket högljudda röstersom har hörts under den senaste veckan.Egentligen har vi, , en bra gemen-sam utgångspunkt i överensstämmelsen mellan vårasäkerhetspolitiska bedömningar. Vad en enig för-svarsberedning sade om det säkerhetspolitiska läget,vilket bildar underlag för Socialdemokraternas ochCenterpartiets försvarspolitiska överenskommelse,återfinns faktiskt i Moderata samlingspartiets säker-hets- och försvarspolitiska program. Jag har tagit framett par citat som visar detta. I programmet står:"Vår militära utsatthet har som helhet inte ökat.Tvärtom har det som tidigare definierats som hotetmot relativt vår egen försvarsförmåga intevarit svagare . "Jag vill ta fram också ett annat citat ur :"Vår politiska säkerhet är större än någonsin tidi-gare under vår moderna politiska historia. "Det borde därmed finnas goda möjligheter förModeraterna att ansluta sig till regeringens förslag.Moderaterna har ju bara att dra konsekvenserna av sinegen analys.Det är slut. I kan vi, liksomman gör i flertalet andra länder, konstatera att hotetom ett stormaktskrig i är långt borta. I vårteget närområde har den politiska och militära situa-tionen förändrats drastiskt i och med Sovjetblocketssönderfall, våra baltiska grannfolks återvunna frihetoch Tysklands återförening.Vårt lands radikalt förbättrade säkerhetspolitiskaläge ligger till grund för regeringens förslag till in-riktning av totalförsvaret inför nästa sekelskifte. Detär just detta som motiverar en måttfull besparing påförsvarsutgifterna om sammanlagt under /96 t.o.m. . Låt mig få understrykadetta klart och tydligt: Det är det nya säkerhetspolitis-ka läget som gör att den , i likhetmed en rad andra västeuropeiska regeringar och denamerikanska regeringen, sänker försvarskostnaderna.Den måttfulla besparingen om är säkerhetspoli-tiskt motiverad.Men till detta kommer det självklara, att försvaretmåste bära sin del av bördan för att sanera Sverigesekonomi. Försvaret kan inte få vara en fredad zon närsjuka, gamla, arbetslösa, ensamstående föräldrar ochbarn måste göra stora uppoffringar för vårt landsframtid och oberoende.Jag har en speciell motivering till att säga detta.Om vi nu inte minskar försvarspremien, när detta ärsäkerhetspolitiskt motiverat och möjligt, riskerar vifaktiskt i modern tid att skapa enklyfta mellan det svenska folket och försvaret ochdärmed allvarligt skada försvarsviljan. Jag har hörtdenna argumentation på ett par möten under de senas-te dagarna - i och i Gamlastan på ett möte i går kväll.Det påstås från somligt håll att den förändradehotbilden intecknades försvarsbeslut.Det är fel i flera avseenden. För det första var föränd-ringarna inte lika tydliga då som . Den utveck-ling man kunde konstatera 1992 har befästs ytterligareunder . För det andra drog man 1992 ingalundafullt ut konsekvenserna av det förändrade säkerhets-politiska läget.