prot · GJ0941 · 1995-12-19 00:00:00 — Först ett lycka till också från mig ochfrån grupp i näringsutskottet när det gäl-ler det nya arbetet och tack för ett trivsamt samarbete,!Det finns säkert myter. Jag utesluter inte att dett.ex. finns en del sådana på arbetsrättens område. Detfinns emellertid också fakta, exempelvis att andelenegenföretagare av den totala arbetskraften hela tidenminskar. Bland uppvisar vi i Sverigei dag den lägsta siffran. Jag tror att det rör sig om7 %. Dessutom minskar nyföretagandet, och det ärlika allvarligt - detta alltså i en situation med myckethög arbetslöshet.Det är nog riktigt att det mesta har sagts. En heldel av det som är centralt för företagen är naturligtvisskattepolitiken, och den har ju tidigare diskuterats här.En annan central del är arbetsrättsfrågorna.Jag tänkte därför i stället ta fasta på det här medföretagsklimat och stabila spelregler. Sådana kanskapas utan att man diskuterar frågan om blockpolitikeller inte blockpolitik genom att man söker finna utvad företagen behöver. Det behövs nämligen godakunskaper om företagens villkor.Vad är då ett gott företagsklimat? Jag tror att ock-så de som inte har någon som helst erfarenhet avföretagande och t.o.m. de som har ett slags ideologisklåsning och som tycker att alla företagare är bovar ochbanditer inser ekonomiska fakta: Företagaren måsteha en rimlig lön och företagsskatterna får inte varasådana att de omöjliggör verksamhet.Jag tror att det svåra för Socialdemokraterna är ensak som inte direkt kan mätas i pengar, nämligen attsätta sig in i småföretagarens vardag. Jag är rädd attdet är sådana brister som gör att vi får en så dåligregeringspolitik på detta område som den vi just nuhar.Anf. 165 BO () replikHerr talman! De siffror som till och som gäller företagsandelen skulle jaghemskt gärna vilja titta närmare på.Jag kan bara än en gång hänvisa till . Där gås de här frågorna igenom och jämförel-ser görs med andra industriländer när det gäller startav nyföretagande, nyföretagande per 1 000 tuseninvånare, det berömda timglaset osv. Vad man iNUTEK:s skrift kommer fram till är just att det intefinns något som är vetenskapligt belagt och som visaratt vi skulle vara sämre eller att vi på ett avgörandesätt skulle avvika på de här områdena jämfört medandra industriländer i motsvarande situation, dvs. Jag skulle, som sagt, viljatitta närmare på de siffror som nämnts.Man måste inte diskutera blockpolitiken när detgäller detta med stabila spelregler, sägs det här. Jo,det tror jag att man måste göra. För att få stabila spel-regler för företagen och medborgarna, och sådanaskall vi ha, kan vi inte ha samma situation som den vihaft under med blockpolitiken.Varje gång det blir regeringsskifte förändras villko-ren. Jag tror faktiskt att det, om stabila spelreglerönskas, är nödvändigt att ifrågasätta blockpolitikenoch ensidigheten. Lösningarna skall vara stabila ochde måste bygga dels på ett blocköverskridande, delspå att man lyssnar på de båda parter som finns före-trädda på arbetsmarknaden. Jag tror faktiskt att det ärnödvändigt.Anf. 166 Tredje vice talman () replikHerr talman! Jo, det är viktigt att lyssna på bådaparterna, men det måste då finnas en minsta gemen-samma nämnare som är densamma oavsett sittanderegering. Det måste finnas ett slags facit. Det är detsom jag eftersträvar att hitta. Jag tror att man gör detdels genom kontakter, dels genom att skaffa sig godakunskaper framför allt om hur det ser ut i de mindreoch medelstora företagen.De siffror som jag nämnt kan naturligtvis redovi-sas. Jag har dem inte här. Vad jag sagt är alltså attandelen egenföretagare av den totala arbetskraftenminskar. Jag vill minnas att den andelen har minskat imånga år, men det blir ju inte mindre allvarligt fördet. Att nyföretagandet minskar framgår av en alldelesny utredning, så det kan jag också redovisa senare förBo Bernhardsson.Det här är naturligtvis allvarligt av alla de skälsom vi varit inne på. Det gäller självklart arbetslös-hetssiffrorna. Men det är också viktigt att se till att dethela tiden i botten finns en grogrund för att få tillstånd nya och större företag. Det gäller ju också att fåföretagen att växa. Det gäller även konkurrensaspek-ten, t.ex. att vi får en mångfald i svenskt näringsliv.Vi måste alltså se till att det finns ett intresse föratt utveckla en affärsidé och att de många duktigakillar och tjejer som finns ute i näringslivet ochsom har en affärsidé vågar ta språnget ut i en ganskariskfylld och ofta väldigt arbetssam tillvaro.Anf. 167 BO BERHNARDSSON (s) replikHerr talman! Bortsett från nämnda siffror som jaginte är riktigt klar över kan jag i stort sett instämma idet sista som sade. Där har vi alltsåinte olika uppfattning.Anf. 168 ()replikHerr talman! använder sig av ennågot säregen debatteknik. Han går emot snart sagtvarje föreslagen förändring och anför de skäl som hananser talar för hans hållning. säger hanatt en del kanske ändå behöver ändras, men inte justnu.Jag förstår att det är ganska knivigt för en social-demokrat att på de här områdena företräda regeringeni . Det som var fel i går kan ju vara rätt , och det som är rätt kan vara fel i mor-gon. Där har man som socialdemokratisk företrädare,som sagt, en tuff uppgift här i riksdagen.Bo Bernhardsson vill gärna i sitt anförande få dethela att framstå så att de fyra partier som förra perio-den bildade regering fungerade som ett slags beställ-ningsautomat, där SAF stoppade in önskemål. Sedaneffektuerade regeringen dessa önskemål. Men det varinte riktigt så. Tvärtom var det här resultatet av gans-ka mycket funderande över hur vi bäst får en effektivtfungerande ekonomi och hur vi skall kunna få nerarbetslösheten och helst eliminera den helt och hållet.Där finns det vissa punkter där vi inte är överens medregeringen om vilka åtgärder som är bäst när det gäl-ler att få fram fler arbeten.Bo Bernhardsson går emot varje enskild åtgärdoch säger att det inte är fråga om något som vänderutvecklingen. Det säger vi inte heller. Däremot sägervi att det finns många små men viktiga åtgärder somsammantaget kan ge det nya klimat där enskildamänniskor finner det mödan värt att starta eller attutveckla ett företag. Men går integärna in i en diskussion om det.Anf. 169 BO () replikHerr talman! Jag skall försöka förtydliga vad jagsade, eftersom det verkade krångligt.Tillväxtpolitik och nyföretagande behövs. Tekno-logiutveckling och ökad konkurrenskraft i internatio-nella sammanhang behövs också.Jag går emot att främst men delvisäven kds hänger upp så mycket av sin tillväxtpolitikpå att försämra anställningstrygghetslagstiftningenoch göra ingrepp i arbetsrätten. Framför allt Modera-terna hänger upp sin tillväxtpolitik på att skattetrycketär högt, som man själv medverkar till attdriva upp utgiftstrycket till det högsta någonsin iindustrivärlden. Man hänger upp sin tillväxtpolitik påden typen av åtgärder - skattesänkningar och arbets-rättsförsämringar.Däremot kan det finnas andra skäl, t.ex. att det ärkrångligt eller att det har blivit otidsenligt att förändraarbetsrätten. Det skall göras på ett sådant sätt att manlyssnar på båda parter på arbetsmarknaden. Det ärinte den stora tillväxtpolitiken, utan det har i så fallrelativt marginell betydelse på det området. Det ärdetta jag vill säga.Anf. 170 ()replikHerr talman! När det gäller detta med stabila spel-regler som gärna talar om är det bra.Han har dock till uppgift att försvara de återställaresom har skett och de åter-återställare som allteftersomhar gjorts. Det här är inte stabila spelregler. Kvitt-ningsrätten upphävdes av Socialdemokraterna ochåterinfördes. På arbetsrättens område upphävde mande regler som infördes och tillsatte en utredning. Manupphävde beslutet om enkelbeskattning och tillsatteen utredning för att genomföra någon förändring avdetta. Detta är inte stabila spelregler. Man hade möj-ligen kunnat låta de spelreglerna ligga kvar tills manhade något bättre att sätta i stället. Det hade natur-ligtvis varit en reträtt från de positioner som manmålade in sig i under valrörelsen och tiden i opposi-tion.Bo Bernhardsson kritiserar de som hänger upp sintillväxtpolitik för mycket på skattetryck och reglernapå arbetsrättens område. Det är naturligtvis mycketlätt att ironisera över de punkter som regeringen pre-senterade i den här propositionen som handlar ommotorfordonsskatt etc. Det var tio ganska intetsägan-de punkter som inte hade särdeles mycket med tillväxtatt göra. Det hade naturligtvis varit önskvärt att denklarsyn som möjligen kan besittaskulle ha kunnat utmynna i konkreta förslag från re-geringen.Anf. 171 BO () replikHerr talman! Jag tycker att det var principiellt rik-tigt att göra återställarna mot bakgrund av det sätt påvilket åtgärderna hade genomförts. Man gjorde detutan att söka något sorts samförståndslösningar överblockgränserna och utan att lyssna på mer än en partpå arbetsmarknaden. Det var faktiskt så - för att åter-gå till SAF:s beställningslistor - att såvitt jag minnsberömde sig Per i offentliga sammanhangöver hur mycket av dessa beställningslistor som hanhade effektuerat, så det var inte helt gripet ur luften.Jag tycker att det var principiellt rätt att återställa,eftersom åtgärderna hade genomförts som ett uttryckför ensidighet. Man brydde sig varken om vilkenuppfattning socialdemokratin eller den andra partenpå arbetsmarknaden hade.Efter återställarna kan vi börja om och diskuterastabila spelregler utifrån en ambition att skapablocköverskridande lösningar och att lyssna på allainblandade parter på arbetsmarknaden.Anf. 172 ()Herr talman! Det här betänkandet från finansut-skottet har fått en övergripande roll. Innehållet berörockså en rad andra olika politikerområden, därför ärdet bra att vi får en runda även här i näringsutskottet.Många av de frågor som behandlas i det här be-tänkandet berör i allra högsta grad det näringspolitis-ka området.Vi känner alla till vad som skedde med dess kasino- och spekulationsekonomi. Detlönar sig bättre att tjäna pengar på pengar än att satsapå långsiktig näringsverksamhet. Det ledde också avgrund för svensk ekonomi.Tiden efter kraschen i svensk ekonomi har åtgåttför att reparera skador från tidigare års många misstagi den ekonomiska politiken. Tiden har varit smärtsambåde för företag och för den enskilde. Jag skall inte gåin ytterligare på historiebeskrivningen utan hoppardirekt till vårvintern 1995. Då var den svenska eko-nomin i ordentlig gungning. Kronan sjönk och räntanbörjade stiga till mycket höga höjder. För att få sta-bilitet i ekonomin ställde upp på en omfat-tande sanering av svensk ekonomi. Det innebar bådebesparingar och stimulanser.Arbetet med denna sanering slogs fast i vårenskompletteringsproposition, där det också avviseradesen rad åtgärder som var till gagn för svenskt närings-liv.I det här betänkandet betonas vikten av långsiktigaspelregler. Detta är bara att understryka. När företa-gen gör långsiktiga investeringar bör de också vetavilka spelregler som de har att rätta sig efter.Det finns en samsyn i näringsutskottet om att nä-ringspolitiken måste också ses mot bakgrund av denekonomiska politik som förs. Den måste innebära enstram finanspolitik för låga räntor och en låg inflation.En fortsatt sanering av statsfinanserna måste genom-föras.När vi talar om förutsättningar för näringslivet,vill jag betona att befintliga företag bör ges möjlighe-ter att växa och utvecklas. Vi har många bra företagsom kan utvecklas om de rätta förutsättningarna ges.Det kan också ske avknoppningar ifrån de befintligaföretagen. Självfallet måste vi också satsa offensivt pånyföretagande. Olika åtgärder som föreslås är tillgagn både för befintliga företag och för nyföretagan-det. Men det måste komma till ytterligare åtgärderlängre fram, eftersom det här inte räcker.Jag vill beröra några av de förslag som aviseradesredan i våras och som har lagts fram i olika pro-positioner.Riskkapitalavdraget är en åtgärd som vi från Cen-tern har krävt, och införs den. finns detförslag till ett sådant avdrag. De som satsar pengar ionoterade företag kan nu få dra på skatten.Det är en bra stimulans för småföretagen att stärka detegna kapitalet.Ett annat förslag som finns med är slopandet avdubbelbeskattningen. Det är förvisso bara en utred-ning, och jag beklagar att vi inte direkt kunde återin-föra enkelbeskattningen. Men siktet är inställt på attenkelbeskattningen skall införas . Jagbeklagar att dubbelbeskattningen över huvud tagetslopades. Jag anser inte att det är rimligt att man skallbetala skatt två gånger på avkastningen av aktier.Sparande i aktier är ett av viktigaste instrumentenför näringslivet att skaffa riskkapital. Men sparandetinnebär också betydande risker för den som sparar.Att i detta läge ta ut dubbelbeskattning för sparande iaktier är helt fel. Sparar man t.ex. i riskfria statligaobligationer beskattas det bara en gång.En av återställarna är kvittningsrätten.Jag tycker att det är glädjande att den återinförs.Möjligheten att kvitta underskott av näringsverksam-het mot inkomst av tjänst är ett gammalt bra sätt attfinansiera starten av ett företag. De flesta småföretagstartas i mindre skala, kanske på fritid eller deltid.Många vill så att säga känna sig för. Under de förstaåren är det också svårt att få någon lönsamhet i före-taget. Då är kvittningsrätten ett bra och billigt sätt attklara finansieringen.I propositionen finns också en annan viktig frågamedtagen, nämligen arbetsrätten. Arbetsrätten är somjag sade tidigare anpassad till de stora företagen.Därför behövs en flexiblare arbetsrättslagstiftningsom är anpassad till de små företagens villkor. Jag ärockså besviken över att den försiktiga reformeringensom skedde förra perioden har återställts. gällerdet att gå vidare. Jag hoppas också att kommissionenskall komma fram till bra förslag.När det gäller riskkapitalförsörjningen i övrigt harbåde Industrifonden och olikamöjligheter att bidra med riskvilligt kapital. Jag trorockså att det är viktigt att man i stället förstatliga lån och bidrag mera inriktar sig på att lämnagarantier. Här finns också en utredning föreslagen omföretagsgaranti.Betänkandet tar också upp frågan om kvinnligt fö-retagande. Under den borgerliga regeringen infördesde särskilda kvinnolånen. Dessa lån har blivit en suc-cé. De har överförts till förhandläggning. I förslag avsätts nu också en särskildram för att stödja kvinnligt företagande, och det tyck-er jag är bra.Betänkandet innehåller även ytterligare stimulan-ser för vindkraft och solenergi. Det är bra att detkommer till stånd, och det innebär säkerligen ocksånya arbetstillfällen.Fru talman! Jag vill också i korthet beröra de tvåmotioner som jag lagt fram med anledning av dennaproposition.Den första gäller försöket med en regional risk-kapitalförsörjning. De pengar som satsas i aktier går ihuvudsak över Stockholmsbörsen. En del av dessamedel och kanske också nya aktiesparare kan kommatill om man gav möjlighet att stimulera till placeringute i olika regioner.Här har Aktiefrämjandet, banker, m.fl.förklarat sig intresserade av att starta ett försök iVästerbotten. Det finns också liknande intressen iVärmland.Motionen anses i betänkandet tillgodosedd, i ochmed att ett sådant arbete pågår i Näringsdepartemen-tet, och jag får väl nöja mig med det svaret så länge.Jag hoppas bara att det här försöket kommer till stånd.Ett viktigt inslag i tillväxtpolitiken är en satsningpå kompetensutveckling och teknikspridning. Behovetav kompetensutveckling är stort. Därför är det bra attnya platser och insatser för forskning och utvecklingaviseras i propositionen.Jag vill också beröra en av mina gamlakäpphästar, nämligen forskning och utveckling för vårskogsnäring. Det är inte ofta vi debatterar de möjlig-heter som skogsnäringen ger oss. Det är egentligenganska konstigt, då skogen är vår i särklass störstainkomstkälla. Den har stor betydelse i skogsbruket,för sågverken, i pappers- och massaindustrin, förenergiförsörjning och maskintillverkare m.fl. Den gerockså väldigt många nya arbetstillfällen. Trots dettasatsas det mycket litet samhällsmedel för att ytterliga-re förädla vårt gröna guld. Jag hoppas att de kom-mande forskningsinsatserna i högre grad riktar sigmot skogsnäringen.Sammanfattningsvis finns det, fru talman, viktigaförslag till åtgärder i detta betänkande, och ytterligareåtgärder aviseras. Det kommer också att behövas fleråtgärder för att vi skall få ett gynnsamt klimat förnäringsverksamhet i detta land. Det är också det somär det viktigaste för att vi skall få nya arbetstillfällenoch därmed en tryggad välfärd.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan.Jag vill också instämma i kören av lyckönskningartill , till hans nya arbete, och jag villtacka för ett trivsamt samarbete.Jag vill också tillönska alla en god jul och ett gottnytt år.Anf. 173 ()Fru talman! Detta betänkande heter En politik förarbete, trygghet och utveckling. anser attdet övergripande målet för samhället måste vara enlångsiktigt hållbar utveckling. Detta skiljer sig från detraditionella målen om ekonomisk tillväxt, eftersom vimiljöpartister vill bygga på kvalitativa, kulturella ochandliga värden, inte kvantitativa, där solidaritet medkommande generationer, naturen, fattiga i världen,sjuka, handikappade, äldre och barn ligger oss var-mast om hjärtat. "Small is beautiful", som Schuma-cher sade. Ta t.ex. den lille trädgårdsmästarens träd-gård, som är ett under av effektivitet och skönhet -apropå symbolspråk.Näringslivet skall leda till kretslopp, gynna ensmåskalig och decentraliserad samhällsstruktur, lokalaoch regionala försörjningssystem som minskar trans-portbehov och resursförbrukning, uppmuntra person-ligt engagemang och ansvarstagande. Det skall ökamänniskors medinflytande och lokal självtillit.Att arbeta mindre och leva mer - det är en devissom jag hörde första gången av den alternativaekonomen från . Hans tesborde alla i denna kammare kunna anamma. Varförproducera mer och mer, arbeta mer och mer? Att delapå jobben och producera efter behov är nödvändigtför att Moder Jord skall kunna överleva.Strävan efter ekonomisk tillväxt, utan att ställakrav på tillväxtens innehåll, tenderar ofta att upp-muntra produktion av varor och tjänster som innebärslöseri med energi och andra naturresurser på fattigafolks och kommande generationers bekostnad, dvs.sådant som står i total motsättning till Riokonferen-sens krav.För att samhällsutvecklingen skall bli långsiktigoch bärkraftig krävs att utvecklingen av teknik ochnäringsliv sker i samspel med naturens kretslopp,inom de ekologiska ramarna - annars försämras möj-ligheterna för mänskligt liv på vår jord. Vi människorkan inte skapa någon egentlig värdeökning genomvårt arbete om inte naturen kan bryta ned det som viinte kan återanvända eller återvinna. Det behövs enhelt ny världsbild! Och det har ungdomarna insett.Det behövs en världsbild där dessa kvaliteter står icentrum.En hållbar utveckling innebär en helt ny livsstil,med ökad livskvalitet. Det nu nämnda är Miljöpartietssyn på näringslivet i komprimerad version.I det betänkande som vi nu behandlar tycker jagmig skymta ett visst genombrott för en långsiktigthållbar utveckling. Investeringsstöd går till sol ochvind, gröna jobb skapas och en satsning på framtidenblir därmed verklighet. Dessa måsteomsättas i praktisk och konkret handling. Det är enförsvinnande liten del, men ändå en början - en bör-jan på en expansiv näringsgren.Jag gläder mig också åt att småföretagens villkorhar förbättrats genom t.ex. riskkapitalförsörjning ochkvittning. Även nya ägarformer stimuleras, där lån tillkvinnor som avser att starta kooperativa företag upp-märksammas.Vi i har en viss förkärlek till koope-rativ, på grund av att dessa är mer demokratiska änandra ägarformer och lämpar sig mycket bra för kvin-nor. Kvinnor går gärna ihop om projekt och satsar enmindre summa för att vara på den säkra sidan. Det ärsällan kvinnliga företag går i konkurs. Kooperativaoch medarbetarägda former har, som det visat sig,haft svårt att erhålla riskkapital. Medlemmarna är oftavanliga löntagare utan kapital. De satsar dock sigsjälva. finns inga speciella stödformer för dessakooperativa entreprenörer. Vi vill se en större del avbefolkningen ta del i nyföretagande, varför det ärviktigt att etablera anpassade stöd, som näringsutskot-tet har markerat i sitt yttrande till betänkandet.Fru talman! ursprungliga förslag oms.k. närfonder har så gott som slagit igenom i detupplägg som fått. Verksamheten består avinformation, rådgivning och finansiering. Målgruppenav små och medelstora företag med färre än 200 an-ställda - med tyngdpunkt på färre än 50 anställda - ärhelt i vår smak. skall arbeta medbl.a. riskfyllda lån, nyföretagarlån och företagarlån tillkvinnor. Det är bra. Här vill jag dock betona att det ärviktigt att lånen och stöden läggs upp så att det inteblir en onödig ekonomisk börda för den sökande,vilket själv har framhållit att det ofta blivit,främst för de små företagen. Upplägget behöver intekosta så mycket som , eftersom rutinen finns ochadministrationen absolut inte kostar så mycket somman tar ut i dag.Vi gröna anser att mentorskap och rådgivning ärviktiga ingredienser vid startande av företag. Detgäller för ett ungt företag att hitta partner som kankomplettera den eldsjäl som har idén men som kanskesaknar erfarenhet av bokföring, marknadsföring ellerannat väsentligt för att få avsättning för produkten.Här kommer den viktiga resursen in, som pensio-nerade företagare, bankirer osv. De har kunskaper ocherfarenheter som får dubbel effekt när de tillvaratas.De äldre kan fortsätta att överföra sina kunskaper ochkänna sig behövda, som de yngre företagar-na får en otroligt god hjälp.Nätverk i form av kompetenta rådgivare betyderalltmer inom samhället, så även inom småföretagensvärld. Om detta nätverk kan stödja utvecklingen inomföretaget utan kostnader, är det en ovärderlig resursför företaget.Näringsutskottet vill framhålla vikten av att detskapas sunda och fasta spelregler för näringslivet. Detgäller t.ex. det allmänna regelverket för företagen,skattesystemet och energipolitiken, sägs det i utskot-tet.Vi i de gröna hävdar att den humane-kologiska synen bör genomsyra näringspolitiken, därhöga miljökrav blir en konkurrensfördel samt socialtoch etiskt ansvar blir en marknadsfördel. Det gälleräven energipolitiken. Vi vill ha spelregler som ärekologiskt hållbara, där miljö, hälsa och risker finnsinbyggda i de ekonomiska kalkyler som presenteras idenna kammare såväl på energiområdet som på nä-ringslivsområdet. förslag till skatteväx-ling utmynnar just i detta.Fru talman! På s. 85, bil. 9, del 2 i yttrandet till fi-nansutskottet har och enavvikande mening, där vi kräver en snabbare ändringav minerallagstiftningen. Avarter av den under denborgerliga regeringen tillkomna nya lagen om mineralhar gjort att konkurrensen snarare kvävts än fått frittspelrum.Under hösten 1994 har speciellt utländska dia-mantprospektörer visat stort intresse för och isynnerhet . De har sökt undersökningstill-stånd på av areal. Detta upplevs somett enormt hot för de boende. Det upplevs som kolo-nialism. Ansökningarna blockerar totalt andra sökan-de. Bergsmästaren i norra distriktet har också påtalatbristen i rådande lag i en skrivelse till Näringsdepar-tementet, och instämmer i hans utlåtande.Diamantprospektörerna markerar revir, och dettauppmanar till öppet missbruk. Minerallagen är allde-les för löst utformad. Den har ingen övre gräns förtillståndsområdets storlek, och den tvingar inte hellerprospektören att redovisa sina resultat från prospek-teringsverksamheten, vilket sker på det internationellafältet. De svenska lagarna håller inte internationellstandard. Vi har skrivit några förslag i den motionsom väcktes under den allmänna motionstiden.Miljöpartiet de gröna anser att minerallagen börses över, och vi avvaktar regeringens nya lagförslag,som bör överensstämma med internationellt hårdareregler för att skydda från exploatering, i en-lighet med vad jag nämnt.Fru talman!