prot · GI09104 · 1995-05-12 00:00:00 — Föräldrarnas valfrihetbeträffande barnomsorg måste öka.Det finns inte bara en orsak till våldet i vårt sam-hälle. Det kommer att kosta både tid och kraft attbesegra de destruktiva krafterna - det är jag övertygadom. Vi har ett gemensamt ansvar för att se till attsamhällets minsta men viktigaste demokrati, familjen,ges förutsättningar att vara tillsammans med barnen,så att familjen kan var den grund för trygghet ochsolidaritet som den måste vara i vårt samhälle, i allasamhällen, och som FN i samband medden lägger in under temat.Jag är tacksam för den här diskussionen. Jag ärtacksam för den gemensamma uppfattning vi harbeträffande möjlighet till öppningar, breda lösningaroch samlat utbyte av erfarenheter när vi skall attacke-ra de frågor som kulturministern nämnt här. I slutän-dan är det faktiskt så att vi just nu diskuterar det vikti-gaste vi har, den nästa generationen.Anf. 23 ()Herr talman! Jag tror att mig när jag talade om förhandsgransk-ning. Hon säger att hon kan ta fram 100filmer som borde förhandsgranskas. Säkert, men defilmerna måste ha sett någongång. Och är det inte en förhandsgranskning detgäller. Förhandsgranskningen måste ske innan filmenöver huvud taget kommit ut på marknaden. Då måsteman sitta i biografbyrån i så fall. Det är det som ärproblemet. Kunde man få effektivitet genom för-handsgranskning skulle många vilja förorda en sådangranskning. Men det går inte, så som förhandsgrans-karna själva säger. Mitt förord för förhandsgranskningligger i just detta.Ulla-Britt tog upp frågan om Europarå-det igen. I den rapport som jag talade om slutar manmed att konstatera att statens roll skall vara trefaldig,nämligen att främja mediautbildning både för demsom utövar och för oss som tar emot, att se till att vifår en bildläskunnighet, att bevara pluraliteten och attse till att yttrandefriheten bevaras trots de åtgärdersom vi vill och måste vidta.Anf. 24 Kulturminister ()Herr talman! Runt om i världen diskuteras de härfrågorna. Det handlar om det värdefullaste vi har,barn och ungdomar som vi vill skydda. Vi bär påsamma vånda, funderingar och ångest inför ett tillta-gande våld. Då måste vi ibland hålla huvudet kallt ochinte bara utföra symbolhandlingar utan något somverkligen kan påverka utvecklingen i rätt riktning ochsom gör att vi får ett bättre samhälle att leva i.Vi återkommer säkert till den här diskussionenmånga gånger. Det är inte så ofta jag står på sammasida som Kds. Men här tycker jag att Ulla-BrittHagström har konstruktiva förslag till åtgärder. Det ärprecis som hon säger: Låt oss aktivera konsument-medvetandet, tittarmakten, låt oss engagera oss somföräldrar, se till att anmäla filmerna. Det måste vigöra. Får vi kännedom om sådana filmer måste vi setill att de anmäls och granskas. Vi har faktiskt lagarsom ser till att vi får undan det som vi inte vill ha.Ändå brottas vi med skyddet för yttrande-friheten, att undvika mer censur. Vi vet att det interäcker. Inte kommer vi att lösa problemen även om viförhandsgranskar varje videofilm. Det tror vi inteskulle lösa problemet med våldet i samhället, absolutinte. Det hela är mer komplicerat än så. Sambanden ärsvårare och mer invecklade än så.Den här diskussionen kommer vi som sagt säkertatt ha . Men det också viktigt att lärabarn och ungdomar att titta mycket kritiskt. Jag troratt mediakunskap är någonting oerhört viktigt i sko-lan, likaså vårt föräldraansvar. Vi skall göra vad vikan från regeringen i fortsättningen för att just backaupp det breda ansvarstagandet. Det gäller allt frånvapenlagstiftning till detta med åldersgränser ochvideovåldet. Vi kommer att ta upp frågan i olika eu-ropeiska sammanhang. I och EU är dettaen återkommande fråga.Jag uppskattar denna diskussion. Vi har alla ettstort ansvar att bära på i fortsättningen.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1994/95:131 om kul-turhuvudstadsåretAnf. 25 Kulturminister ()Herr talman! Jag har fått en fråga av om vilka initiativ jag är beredd att vidta bl.a. beträffande en even-tuell omfärgning av och vill anföraföljande.Vad avser genomförandet av kulturhuvudstadsåretligger ansvaret, vilket säkert kännertill, på en särskild organisation som Kulturdeparte-mentet inte har något direkt inflytande över.Under kommer svensk konstoch kultur att uppmärksammas internationellt mer änannars. Självfallet kommer det att satsas en hel delextra under just det året från kulturinstitutionernassida. Många av dem riktar in sin långsiktiga arbets-planering på just . Bl.a. kommer det nya Mo-derna museet på att stå färdigt vid dentiden.För egen del är jag särskilt angelägen om att se tillatt inte bara utan hela landets rika ochmångfasetterade kulturliv kommer att reflekterasunder . Jag och mitt departementhåller fortlöpande kontakt med de programansvarigaför att hålla oss informerade om planeringen, och jagvet att de delar min uppfattning på den punkten.Så till frågan om en eventuell omfärgning avStockholms slotts fasader. Huvudsyftet med pågåendefasadrenovering är att konservera den dekorativastenutsmyckningen. För putsytorna planeras endastrengöring.Den nuvarande putskulören tillkom ursprungligeni samband med en fasadrenovering vid sekelskiftet.När genomgick en omputsningvalde man att behålla den brunaktiga kulören. För attbli hållbar gjordes den nya putsen starkt cementhaltig,som gör att den är hård och svår att avlägsna.I antikvariska kretsar har förts en dis-kussion om en återgång till den ursprungliga 1700-talskulören. Slottsarkitekten bedömer dock att putsenär i så gott skick att den håller ytterligare ca 30 år.De pågående arbetena sker under inseende av för-valtande myndighet, och . Jag har fullt förtroende för attfrågan därigenom sköts på bästa sätt.Anf. 26 ()Herr talman! Jag vill först tacka för svaret. Somkulturministern påpekar är det egentligen två frågorjag vill diskutera. Den ena frågan rör departementetsroll i själva firandet av , och denandra gäller slott.Jag vill fortsätta diskussionen om regeringens ochriksdagens roll när det gäller som kultur-huvudstad.Det är klart att det är viktigt att hela landet får va-ra med och fira, men det är ändå som ärkulturhuvudstad. Vore det då inte viktigt att ocksåriksdagen och regeringen tar något initiativ för att visaatt vi också tycker att är vår huvudstad ochatt vi vill hedra den?Jag känner naturligtvis också till kommittén somarbetar. Jag tycker att det vore ganska naturligt att dettogs initiativ från regeringens sida utöver riksdagsbe-slutet om att bygga ett modernt museum. Även riks-dagen skulle kunna ta initiativ.Jag vill aktualisera den frågan, för jag tycker attden känns viktig. För mig som stockholmare är detsärskilt viktigt att vi har kvar vår huvudstad och hed-rar den. Jag tycker att det är betydelsefullt. Det är fåstäder i världen som t.ex. har fyra operor, vilket vi hari . Det tycker jag är någonting att framhål-la. Vi har fått en ny opera i - jag vet det.Den andra frågan handlar om . Jag vill attden satsning på renovering som pågår i hela landetockså skall ske i . Ett sätt att fira kulturhu-vudstaden skulle vara att renovera de gamla fastighe-ter som tillhör staten och som finns i . Enav dem är Slottet.Det är intressant att kultuministern själv sitter i detBobergska huset. Det har blivit mycket vackert sedandet fick sin nya röda färg. Arvfurstens palats är ocksåett palats i vacker färg. Jag vet egentligen inte varförman fick för sig att Slottetskulle se ut som . fick inte Bobergrita , utan det blev istället, även om hade gjort flera förslag.Det jag tycker är konstigt och inte förstår är varfördet Tessinska inte skall höra ihop med Stor-kyrkan och eller med arvfurstenspalats, som ju är från , utan i stället hängaihop med det grå . Jag anser att det ärväldigt viktigt att lyfta fram tiden. är inte enprodukt , utan borde tillhöraden epok som det kommer ifrån. Då vore det naturligtatt det fick tillbaka sin färg.Jag vet också att det är viktigt med fasader. har gjort ett stort arbete när det gäller atttitta på fasaderna. Vi är många i som blirsneda i nacken av att gå och titta på alla vackra fasa-der. Det skall bli roligt när också fasaderna på blir klara.Kan inte kulturministern ta detta under ompröv-ning?Anf. 27 Kulturminister ()Herr talman! Först vill jag kommentera regering-ens och inflytande och ansvar för kultur-huvudstadsåret. Vi från hålleross naturligtvis väl informerade. Vi har en bra kontaktmed dem som sköter planeringen inför kulturhuvud-stadsåret. Vi skall ha fortlöpande kontakt för att disku-tera vad regeringen kan ställa upp med och hur an-svarsfördelning och ekonomiskt ansvarstagande skallske i fortsättningen.Gruppen har valt att jobba på ett sådant sätt väntar ut en del av den planering som kommer.Man har inte redan detaljerade planer på alla fält. Dettror jag säkert är en klok strategi och en klok plane-ring.Därför kommer vi med all säkerhet att på ett ellerannat sätt gå in och hjälpa till. Vi har tyckt att det ärnaturligt att ta reda på hur regeringen kan hjälpa tillnär det gäller att föra ut i detövriga landet.Det pågår en diskussion om hur vi skall fördelaansvar, aktiviteter och ekonomi. kankänna sig lugn: Vi skall följa frågan med stort intres-se. Vi skall ta del i aktiviteterna på ett vettigt sätt.Jag har tagit reda på hur det ligger till med kulörenpå . Frågan kan säkert diskuterasmycket. Jag tog reda på detaljerna.Om man skall återgå till en ljusgul originalkulörmåste målningen utföras med kalkfärg, säger exper-terna. Det är väldigt svårt att använda kalkfärg på dennuvarande cementhaltiga putsen. Om man skall målaom måste man avlägsna putsen. Det skulle framförallt vara mycket kostnadskrävande och ta tid. Det ärockså svårt att avlägsna putsen utan att samtidigtskada murverket.Slottsarkitekten säger att putsen är i så gott skickatt den håller ytterligare ca 30 år.Det är klart att man kan tänka sig en annan färgtypsom fäster på cementputs, men då kan man kanske fåkulören men inte den ursprungliga kalkfärgsytan. Detär så man har bedömt det. Man har valt att ändå behål-la den bruna kulören. Men det kan som sagt säkertdiskuteras.Anf. 28 ()Herr talman! Jag har också tagit reda på vad somgäller. Det har varit mycket skriverier om detta. Ex-perterna är naturligtvis inte ense. Därför måste manha en egen uppfattning. Det var den uppfattningen jagefterlyste. Vilken uppfattning har kulturministernsjälv?Jag har själv kommit till den uppfattningen skulle kunna ta det i två steg. Man skulle kunnabörja med att måla i rätt färg, men med en färg sominte ger den riktiga ytan. Om , när putsenändå skall bytas, skulle man kunna gå tillbaks till denhelt rätta färgen.Jag tror att det är viktigt att på något sätt visa attSlottet inte tillhör den period som Operan och Riks-dagshuset gör utan att det tillhör en annan period. Detär viktigt att man ser var hör hemma kulturhis-toriskt. Jag tycker att det skulle ge en klar signal omvad är för palats.Jag vill återigen komma tillbaka till svaret på frå-gan om . Jag tycker att kultur-ministern är defensiv. Vad skulle kulturministern viljaatt året gav, mer än att hela är med? Vad skallStockholm visa upp? Vad skall det bli?Jag förstår att ni skall delta i arbetet. Finns detingenting som kulturministern anser skulle vara enhöjdpunkt?Anf. 29 Kulturminister ()Herr talman! Vi är inte alls defensiva. Vi tyckeratt det är viktigt att vi har ett nära samarbete med denkommitté som jobbar med frågorna. Vi håller förnärvarande på att fundera. Detaljerna är inte klara. Viför en debatt om offensiva satsningar. Men jag haringenting klart . Jag kan inte säga exakt hur detskall se ut. Vi måste följa kommittén väldigt nära,som jag bedömer det.När man som privatperson ytligt följer med i de-batten kan man säkert tycka att det verkar käckt attåtergå till den gula kulören. Jag tar del av faktauppgif-terna och lyssnar på de myndigheter som har ansvaroch sköter detta. Jag tycker att jag får vika mig försakkunskapen.Det är dessutom vi som i så fall skulle betala enommålning, och de pengarna finns inte.Anf. 30 ()Herr talman! Som jag sade, kulturministern, ärexperterna faktiskt oense. Det är därför man självmåste ha en uppfattning.Jag tackar för debatten. Jag tror att vi skall hållabåde frågan om färg och frågan om kulturhu-vudstadsåret levande.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1994/95:91 om ar-betsrättenAnf. 31 Statsrådet ()Herr talman! har frågat mig om dennyligen tillsatta kommissionen om den svenska ar-betsrätten.Kent har inledningsvis frågat om det par-lamentariska inflytandet vid framtagning av nya för-slag rörande arbetsrätten.Syftet med kommissionen är att den skall sökalösningar på de problem som arbetsmarknadens parteranser finns på arbetsrättens område. Det väsentliga ärhär att kommissionen under medverkan av parternaskall finna former för hur parterna själva i så storutsträckning som möjligt genom kollektivavtal kanutforma de arbetsrättsliga reglerna så att de fungerarväl i praktiken och blir så enkla och effektiva sommöjligt. Det är alltså meningen att man genom kol-lektivavtal skall komma fram till lösningar. Om detgår att komma fram denna väg är det parlamentariskainflytandet av mindre betydelse.Om man emellertid inte skulle kunna komma framdenna väg inom ett visst område, kan det bli aktuelltför kommissionen att lägga fram lagförslag. Dessakommer då naturligtvis att beredas och beslutas påsedvanligt sätt.Kent har vidare frågat vilka åtgärder somkommer att vidtas för att arbete skall kunna skapas ismåföretagen.Beträffande småföretagen anges i direktiven tillkommissionen (dir. 1995:30) att särskild hänsyn skalltas till den situation som småföretagen och derasanställda befinner sig i. I kommissionen finns ocksåsom expert en representant från Företagarnas riksor-ganisation.Kommissionen kommer mycket noggrant attkartlägga de särskilda problem som småföretagenställs inför. Det är min förhoppning att man genomkollektivavtal skall kunna lösa så många problem sommöjligt. Detta ställer krav på att förhandlingarna inomkommissionen sker i en anda av samförstånd, vilketjag tror att det finns all anledning att se optimistisktpå.Det är visserligen riktigt att det finns småföretagdär det inte har träffats kollektivavtal. Det är ocksåriktigt att många småföretag därför inte kommer attomfattas av de kollektivavtal som kan komma attslutas. I direktiven nämns detta som ett problem ochskall uppmärksammas i kommissionens arbete. Detfinns dock inte något hinder för att även de små före-tag som inte har kollektivavtal träffar sådana, exem-pelvis i form av s.k. hängavtal, varigenom arbetsgiva-ren förbinder sig att tillämpa det gällande branschav-talet inom området.Regeringens strävan är att bygga vidare på densvenska arbetsrättsliga modellen. Den innebär att det iförsta hand är arbetsmarknadens parter som genomkollektivavtal skall ge de arbetsrättsliga reglerna ensådan utformning att de fungerar väl i praktiken, blirså enkla och effektiva som möjligt och lägger infly-tande, ansvar och befogenheter så nära de berördasom över huvud taget är möjligt. En förutsättning fördetta system är att det även på mindre arbetsplatserträffas någon form av kollektivavtal.Kommissionen skall redovisa sitt uppdrag senastden . har frågat om dettainnebär att de nuvarande arbetsrättsliga reglerna skallvara kvar under ytterligare och att där-med ingenting kommer att hända på det arbetsrättsligaområdet för att skapa fler arbetstillfällen.Svaret på den frågan är helt beroende av hur detgår med förhandlingarna inom kommissionen. För-hoppningen är att man skallkomma överens avtalsvägen. Avtalslösningarna är påintet sätt bundna till utan kan i enlig-het med parternas vilja få träda i kraft tidigare.Avslutningsvis har frågat vad somhänder om fack och arbetsgivare inte kommer över-ens.Jag vill först säga att det är min förhoppning att deverkligen kommer överens. I direktiven har vi ocksåangett att inriktningen bör vara att i möjligaste ut-sträckning undvika lagstiftningsåtgärder. Om detemellertid skulle visa sig att lagstiftningsåtgärderkrävs inom ett visst område har vi i direktiven sagt attkommissionen skall utarbeta konkreta förslag till hurdessa lagregler bör vara utformade.Anf. 32 ()Herr talman! Låt mig inledningsvis få tacka stats-rådet för svaret på interpellationen.Jag måste säga att jag är en aning besviken på sva-ret. Svaret ger ingen antydan om att statsrådet ochregeringen skyndsamt har för avsikt att ändra arbets-rätten. Denna skyndsamhet hade man dock när manvid regeringsskiftet genast förändrade de små förnyel-ser av arbetsrätten som fyrpartiregeringen genomför-de. Man valde att följa LO och facket och lade genastned den arbetsrättskommitté som faktiskt tillsatts avMona under den tidigare socialdemokratiskaregeringen. Dessutom återställde man provanställ-ningsperioden liksom tiden förvisstidsanställning vid arbetsanhopning som återsänktes . Man återinförde det fackligavetot och turordningsreglerna.Den parlamentariska arbetsrättskommittén, somalltså tillsattes under , skulle ha lagt framsitt slutbetänkande med förslag tillförändringar i arbetsrätten. Men man fick inte göradetta, utan kommittén lades ned. Varför ville man ejlåta denna parlamentariska utredning få lägga framsitt förslag, som därefter kunde ha remissbehandlats?I detta låg en möjlighet att se vilka förändringar somden parlamentariska kommittén hade föreslagit kringarbetsrätten.På vad sätt, frågar man sig, är en kommission bätt-re? Man får intrycket av att regeringen sitter i LO:soch fackets knä då det gäller arbetsrätten. Läpparnasbekännelser stämmer inte med verkligheten. Hur skallman annars tyda statsministerns uttalande häromveck-an om att arbetsrätten måste utformas så att denfrämjar företagandet, framför allt småföretagandet?Han sade vidare att arbetsrätten måste vara så utfor-mad att den inte försvårar för småföretagen att expan-dera och göra nysatsningar. I regeringsförklaringensade statsministern att det är i näringslivet de nyaarbetstillfällena i första hand måste komma.Näringsminister har sagt att ar-betsrätten är gammal och att det inte rådernågot tvivel om att den måste ses över. Statsrådet har själv sagt att behovet att moderniseraarbetsrätten är stort.Men varför återställer man då arbetsrätten? Enligtregeringen är det för att den skall bli bättre. Däreftertillsätter man en kommission för att förbättra denytterligare. Vilken logik!Målet är att åstadkomma en långsiktig och stabilarbetsrätt, säger man. Men då kan man inte förändraden stup i ett. Småföretagare, , ekonomer, andra organisationer och soci-aldemokrater har bett regeringen att återställa arbets-rätten till den form den hade under fyrpartiregeringen.Detta skulle ge fler jobb, därom är alla överens. Olikatyper av råd ger knappast några nya arbeten.Lyssnar man inte på det företagarna säger kommerman inte att få ned den höga arbetslösheten, en arbets-löshet som är på . Det är ca 550 000människor som står utanför arbetsmarknaden. Höjdaskatter, höjda arbetsgivaravgifter och återställd arbets-rätt har visat sig kontraproduktivt och har trots hög-konjunktur inte minskat arbetslösheten.När nu regeringen tillsatt denna kommission, ef-tersom olika ministrar anser arbetsrätten vara otidsen-lig, skulle jag vilja fråga statsrådet: När kan kommis-sionen förväntas lägga fram förslag? Vem bestämmerom fack och företag är oense? Är detta ett hot motföretagen? Kommer man inte överens, lagstiftar rege-ringen och följer som tidigare facket.Om kollektivavtal slutes mellan LO och SAF, vadinnebär det för dem som inte har kollektivavtal? Jo,då utesluts ett stort antal småföretag som inte är med ikollektivavtalsslutande organisation. Regeringensäger ju att arbetsrätten behöver ändras för just småfö-retag. Jag blir en aning konfunderad när statsrådetsvarar att dessa företag skall träffa kollektivavtal iform av hängavtal, så att arbetsgivaren förbinder sigatt tillämpa detta kollektivavtal, trots att företaget intehar kollektivavtal. Det kan väl inte vara så att statsrå-det menar att man skall tvinga småföretagen att träffaavtal.Denna grupp är inte heller någon liten grupp avbefolkningen. Av de 2,5 miljoner anställda på denprivata arbetsmarknaden är mer än 1 miljon anställdahos arbetsgivare som inte är medlemmar i någonkollektivavtalsslutande organisation. I stort sett av den privata arbetsmarknaden och avhela arbetsmarknaden står utanför det beslut om kol-lektivavtal som eventuellt kan komma att beslutas avkommissionen. Anser statsrådet detta vara tillfreds-ställande? Vad tänker statsrådet göra åt detta?De förändringar i arbetsrätten som eventuellt kangöras kommer alltså att gynna storföretag men slå hårtmot småföretag. Är detta enligt statsrådet ett bra sättatt skapa nya arbetstillfällen i den situation där vibefinner oss , med över 500 000 arbetslösa?Anf. 33 ()Herr talman! Först skall jag ta upp en teknisk frå-ga. I interpellationssvaret hänvisar statsrådet till attkommissionen "skall redovisa sitt uppdrag senast den1 ". Min fråga är om tryckfelsnisse har varitframme eller om det ligger något annat bakom detta.I interpellationssvaret sjunger statsrådet avtaletslov - det är det som är kungsvägen. Annars blir detlagstiftning, och då blir det naturligtvis parlamentariskberedning, är beskedet.Egentligen kan man säga, herr talman, att dendeklarationen i långa stycken är ganska invändnings-fri. Problemet är att svårigheterna har varit stora,särskilt för småföretag. Man har känt osäkerhet. Manhar bromsat nyanställningar , och det harblivit till men för hela arbetsmarknaden.Vad gjorde då den förra regeringen, och vad beslötriksdagen under den förra mandatperioden? Jo, detvar en försiktig reformering som genomfördes, dåbl.a. längre provanställning och två undantag frånturordningsreglerna var de mest framträdande punk-terna. Det var en liten förändring, och man kan sägaatt det var en varsam reformering. Men den hade enpositiv effekt, därför att den hade starkt psykologisktvärde.Statsrådet kan naturligtvis invända att återställareninte heller är så märkvärdig. Jo, den är det, därför attden har just ett psykologiskt värde. Låt vara att manöverdriver sin oro för vad arbetsrättsreglerna innebär,men de har ändå den effekten.Detta sker i ett arbetsmarknadsläge där vi de se-naste veckorna har sett att varslen ökar och att det ärfärre lediga platser. Arbetslösheten har i praktikeninte minskat under detta år. Där har vi en stor del avde svåra bieffekter som detta har fört med sig.I den regeringen och LO närstående avisan stod det att läsa så sent som i går eftermid-dag:"signalerar numera, efter att bl a la-gen om anställningsskydd, Las, återställts, oupphörligtatt den vill tillmötesgå berättigade krav från näringsli-vet på ändringar i arbetsrätten. Framför allt för småfö-retagen. Det talas vitt och brett om omprövning, sär-skilda regler, att lagen ska främja företagande o s v."Det nämns också vad statsministern sade hos , vilket interpellanten citerade här.Man avslutar stycket med att säga att statsministernblev "inte trodd på sitt ord. Det är illa, men sympto-matiskt. "Den stora frågan är alltså: Vad är det som behövergöras? uppmanar att här tala klarspråk. Till dels har statsrådet gjort det,men jag tror att det skulle behövas ett förtydligande,nämligen om en vilja till beredskap att vara med påförändringar som i praktiken ligger mycket nära denbalanspunkt som den förra beslöt om ochsom i grunden var väldigt positiva för arbetslivet istort. Jag skulle vilja att tog ut stegetytterligare något och gav en deklaration på den punk-ten. Om regeringen och statsrådet är beredda att verkai en sådan riktning tror jag att det skulle kunna förlösakommissionen och hjälpa parterna att snabbare kom-ma fram till en god uppgörelse.Anf. 34 Statsrådet ()Herr talman! Vi har valt vägen att gå via enkommission, som har ledamöter från näringslivsor-ganisationerna, dvs. och of-fentliga arbetsgivarorganisationer. Även småföreta-garna finns representerade i kommissionen. Vi harockså på andra sidan bordet löntagarorganisationerna iSverige.