prot · GI0996 · 1995-04-27 00:00:00 — Det hade inneburit att våra till-synsmyndigheter ute i landet hade haft ett kraftfullareverktyg i sin hand för att komma till rätta med mil-jöproblemen än vad som är fallet . Det hadeinneburit straffskärpningar som hade varit välkomna.Vi vet hur få miljöbrott som verkligen leder till fäl-lande domar.Miljöskyddsavgiftssystemet hade också skärpts.Vissa av de skärpningar som föreslogs av den borger-liga regeringen var ett resultat av EU-anpassningen,t.ex. reglerna om miljökonsekvensbeskrivningar ochmiljökvalitetsnormer. Dess värre är det ju så, att vi iSverige inte når upp till de hårdare krav som mångaandra länder ställer på miljökonsekvensbeskrivningari beslutsprocesser i planeringsfrågor.Ett av regeringens skäl att dra tillbaka förslagetom miljöbalk har angetts vara att inarbetaskogsvårdslagen och vattenlagen. Men den borgerligaregeringen införde särskilda regler om miljökon-sekvensbeskrivning i skogsvårdslagen. Därför menarvi att just denna lag inte behöver omfattas av MKB-lagstiftningen i förslaget till miljöbalk. Detta skulleinnebära en dubbel reglering.Den andra lagstiftningen, vattenlagen, kan synasangelägen att föra in i balken, men man skall då haklart för sig att detta är ett mycket stort och tidsödan-de arbete. Detta kommer att försena miljöbalkenmed . kan vi nu hoppas att den kanbörja gälla, och det är en fördröjning som vi modera-ter inte kan acceptera.Vi menar att regeringen bör ompröva sittbeslut att dra tillbaka förslaget till miljöbalk.Jag yrkar därför bifall till den moderata reserva-tionen nr 3 till betänkandet.Anf. 97 ()Herr talman! Rubriken på dagens debatt är Miljön- Vårt gemensamma ansvar. I regeringens skrivelseoch också i betänkandet står det, och detta ställer sigutskottet bakom:"En politik för hållbar utveckling måste utgå frånmänniskans villkor och ekosystemets långsiktigabärighet, både i och i världen." Detta innebärnaturligtvis att en hel del saker måste hända. Detmåste ske en omställning av vårt energisystem, så attvår användning av energiråvaror stämmer bättre över-ens med en sådan här målsättning. Vi måste se till attAgenda 21-arbetet fortsätter att utvecklas och att detger resultat. Dessutom måste vi se till att kretslopp-stänkandet förverkligas och utvecklas - en verksam-het som igångsattes av den förra regeringen på ett brasätt. Men vägen fram till målet är lång.Det finns några saker som vi inte har blivit över-ens om när det gäller detta betänkande. Framför alltgäller det förslaget om en miljöbalk. Den frågankommer jag att ägna min taletid åt här i dag.Förväntningarna var stora att vi skulle få en miljö-balk som gjorde att vi fick en effektivare och bättremiljölagstiftning - en modern miljölagstiftning somkunde skydda miljön på ett effektivt och bra sätt.Arbetet sattes i gång 1989, men tankarna på en sådanhär miljölagstiftning uppstod betydligt tidigare.Nu är det 1995, och vi har ännu inte fått någonmiljöbalk. När Socialdemokraterna var i oppositions-ställning kritiserade de den dåvarande regeringen föratt den inte tillräckligt snabbt jobbade fram det miljö-balksförslag som man höll på med. Det gällde ju att fåett ikraftträdande så fort som möjligt. Den kritiken varväl delvis rättvis. Det tog ju sin tid. Men Miljö-skyddskommitténs första betänkande kom först imitten av 1993 och det andra i mitten av 1994. Detfanns alltså vissa förklaringar till att det tog tid.Nu har regeringen dragit tillbaka miljöbalksförsla-get. På det sättet försenar man hela processen mycketkraftigt. Risken finns nu att vi inte under det här sek-let får en fungerande miljöbalk. I varje fall försenasden - säkert till 1999. På det sättet förlorar vi mark.Vi kommer att få ha en föråldrad miljölagstiftningunder en mycket . Vi missar det som fanns idet förslag till miljöbalk som man dragit tillbaka.Man missar , som skulle tatill vara allmänhetens intresse i det här sammanhang-et. Man missar de skärpta aktsamhetsregler som finnsi miljöbalksförslaget. Man missar miljökon-sekvensnormer osv.Nu har man lagt det hela på en ny utredning. Ja,egentligen är det inte någon utredning. Det är en ut-redningsman. På det sättet skapar man en situation därdet demokratiska arbetet och framtagandet av en nymiljölag inte blir vad de borde vara.När man gör sådana här saker är det viktigt att haen demokratisk förankring även hos andra partier ifråga om hur arbetet skall gå till. Det är ju också frågaom att öka kunskapen hos oss alla om det som skerför att vi på rätt sätt skall kunna ta ett gemensamtansvar för miljön - i enlighet med rubriken.Vi i tycker att det var fel att göra pådet sättet. Om man vill vidga omfattningen av den härmiljöbalken kan man naturligtvis successivt göra det.Vi hade kunnat tänka oss förändringar och förbätt-ringar - sådant som utskottet hade kunnat sköta isamband med sitt arbete. Därefter handlar det om enutvidgning till nya lagområden efter hand. På detsättet hade vi, som ju var tänkt, kunnat få en miljö-lagstiftning, en miljöbalk, ganska snart.Vårt förslag i vår reservation här är att en miljö-balk träder i kraft . Förmodligeninnebär det att man inte kan få med i alltdet som regeringen vill ha. I stället får man bearbetaförslag som redan fanns och komma med tillbakaredan våren 1996 för att vi över huvud taget skall haen chans att klara det här. Med regeringens upplägg-ning får vi vänta betydligt längre.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till reser-vation nr 4.Vidare har vi i det här betänkandet en reservationom beräkning av miljöutrymme. Inför om miljö och utveckling i utarbetadeJordens Vänners holländska motsvarighet ett systemför att beräkna miljöutrymmet för olika regio-ner/länder för att se hur man skulle kunna kommafram till det som kom fram till: att viskall ha en hållbar utveckling.En hållbar utveckling innebär att vi inte får för-bruka och förstöra mer i naturen än vad naturen klararav att läka.All mänsklig verksamhet innebär ju en åverkan pånaturen. Det gemensamma ansvar som det handlar omhär innebär att vi som bor i den industriella delen avvärlden och som har förbrukat, och förbrukar, betyd-ligt mer och som också skräpar ner mer måste ta ettstörre ansvar.När man gjorde sådana beräkningar som man gjorti och som presenterats i fick manfram hur olika regioner hanterat dessa frågor och hurman skall bete sig för att kunna få sin rättmätiga andelav det miljöutrymme som finns. Det innebär, som jagsagt, att vi som redan har tagit ut mycket naturligtvisfår vara sparsammare än andra som inte gjort det.Det är viktigt och nödvändigt att komma fram tillnågot sådant för att få förståelse för detta och för attvi skall begripa vad vi måste göra för att kunna nå detmål som sattes i Rio.I nämnda reservation kräver vi att resurser tillförsså att ett system kan utarbetas som klarar det här.Herr talman! Jag yrkar inte bifall till denna reser-vation. Men naturligtvis står vi bakom vad som sägshär. Vi kommer att driva denna fråga också framöver.Men jag yrkar alltså bara bifall till reservation 4 idetta betänkande.Anf. 98 ()Herr talman! miljöpolitik står stadigtpå fyra ben.För det första behöver vi en samlad miljölagstift-ning. Vi behöver en ny miljöbalk. Tyvärr har densocialdemokratiska regeringen av prestigeskäl dragittillbaka förslaget och därmed försenat arbetet avse-värt. Jag återkommer strax till den frågan.För det andra behöver vi införa ekonomiska styr-medel i ökad grad. Det arbetet är på gång.För det tredje behöver vi utöka det internationellasamarbetet inom både och arbetet är också på gång.För det fjärde gäller det den biologiska mångfal-den. För oss liberaler är det en viktig moralisk fråga.Vår generation har helt enkelt inte moralisk rätt attutrota djur- och växtarter. Då är det också vår genera-tions skyldighet att skapa förutsättningar i vår naturför att befintliga djur- och växtarter skall kunna varakvar.I det här betänkandet finns det två reservationerfrån oss i . Jag skall börja med att tala ommiljöbalken.Den borgerliga regeringen lade som bekant framett förslag till miljöbalk som samlade och skärptemiljölagarna på ett antal punkter som återges i vårreservation. Därför skall jag inte närmare gå in pådetaljerna.Återkallelsen innebär alltså enligt atten rad angelägna förbättringar i miljölagstiftningenförsenas. Vi har ju hört här från andra företrädare förde borgerliga partierna att man har den åsikten.När den nya socialdemokratiska regeringen till-trädde talade miljöministern först om en försening påett till och gjorde alltså bedöm-ningen att det var en försening som det var värt att haför att få en förbättrad miljölagstiftning. Men vi harnu klart för oss att förseningen kommer att bli avse-värt mycket större än så. Förseningen kan bli tre fyraår. Det är alltså grova felbedömningar som den soci-aldemokratiska regeringen gjorde när den beslutadeatt återkalla den borgerliga propositionen.Det talas nu i betänkandet om att lägga fram enproposition . Om den läggs sent på hösten- är ju en vår före ett val - är det intesäkert att klarar av att behandla ett så stortlagarbete . Det kan alltså hända attbehandlingen skjuts framåt, till efter valet, för att istället ske . Vi inser snabbt vad det kaninnebära i form av allvarliga förseningar i stället föratt få en miljöbalk som träder i kraft ,dvs. om bara ett par månader.Den socialdemokratiska regeringen har med andraord tagit på sig ett tungt ansvar för den försening somhar uppstått. Vi har yrkat att ett nytt förslag skynd-samt bör föreläggas riksdagen.Detta gäller alltså den ena av två re-servationer i det här betänkandet.Den andra reservationen handlar om tillsättandeav en kommission. Vi konstaterar att det tycks finnasett systemfel i samhället som gör att många miljöbe-slut inte genomförs i praktiken och att vissa uppsattamiljömål tillmäts för liten betydelse i det praktiskaarbetet.Vi liberaler anser det angeläget att utreda varförproblemen finns och hur man kan lösa dem. Därförbör en kommission tillsättas med uppdrag att utredahur man kan förändra och förbättra beslutsprocesser-na och lämna förslag om vad som krävs för att nå enhållbar utveckling i . Om detta har vi yrkat ien motion. Men vi har inte fått med oss utskottet, somhar gjort bedömningen att den kommitté som skalljobba med Agenda 21-frågor i ganska stor utsträck-ning tillgodoser folkpartimotionen. Men vi tycker inteatt direktiven till den tillsatta Agenda 21-utredningen stämmer överens med det som vi har talatom här, nämligen att man skall klara ut vilka hindersom finns i olika beslutsprocesser och lämna förslagpå vad som måste göras för att klara ut systemfelen.Vi i avser att återkomma med nya initiativi detta syfte.Med detta har jag lagt ut texten kring våra två re-servationer, som vi naturligtvis står bakom.Men, herr talman, för att spara kammarens tid yr-kar jag inte bifall till någon av motionerna.Anf. 99 ()Herr talman! Frågan om en samlad miljöbalk serut att bli en riktig långkörare - dess värre med tankepå miljön.Vi har ju fört en debatt om detta se-dan regeringsskiftet. Jag skall inte förlänga dagensdebatt i onödan, men jag måste ändå få göra ett parpåpekande.Det första gäller regeringens skäl till att dra tillba-ka det liggande förslaget till miljöbalk, som ju äroerhört krystade. Man kan skönja att det framför alltär fråga om två skäl.Det första är vattenlagen, som inte fanns med iförslaget. Men återigen måste jag påpeka att det varsocialdemokraterna i miljöskyddskommittén som inteville ha den med. Därför fanns inte förslaget med ibetänkandet. Däremot hade vi kristdemokrater enreservation som förordade att man tog med vattenla-gen. plötsligt använder man detta som argumentför att förslaget inte finns med och för att man drartillbaka . Detta är minst sagt horribelt.Det andra är de ideella organisationernas talerätt.På den punkten finns det en betryggande majoritet häri parlamentet. Varför använder man sig inte av den?Om ett par månader hade vi kunnat ha en ny, mo-dern miljöbalk i kraft. Men skjuts allt på framti-den.Vidare, herr talman, gäller det tidpunkten för dennya balken. tog upp miljöministernsbesked i en frågedebatt med mig den 25 oktober.Miljöministern sade: Jag räknar med att dessa för-ändringar av innebär att balken kommeratt försenas ett till . Vi kan nu kon-statera att löftet har övergivits. Det är ytterligare ettav de löften på miljösidan som man nu överger. Nuskjuter man allt framför sig.Jag vill också ta upp besked att mil-jöbalken inte skulle försenas . Beskedet gavshär i kammaren . Jag vill återigencitera ur snabbprotokollet. sade: Vårtkrav på regeringen var att få en bra miljöbalk. I dekrav som vi ställt ingår att införandet av den inte skallförsenas en dag.Vi kan konstatera att från till den 1januari 1998, som man nu försöker rikta in sig på, ärdet . Det är en viss skillnad mellanförhållandet att inte få en försening och entidsrymd på två och ett halvt år.Nu säger i sitt särskilda yttrande helst hade sett en ny miljöbalk . Mensedan accepterar man ändå utskottsmajoritetens för-slag om ny miljöbalk . Jag måste ställafrågan till : Vad är det för hållning egent-ligen? Ni bekräftar bilden av att ni bromsar upp arbe-tet med en skärpt miljölagstiftning.Herr talman! Vi kristdemokrater har ingen ordi-narie ledamot i jordbruksutskottet och måste därförframlägga våra yrkanden direkt här i kammaren.Herr talman! Vi har i tidigare debatter varitmycket restriktiva med att lägga yrkanden, men jagnoterar nu att inte alla partier har samma restriktivitet.Därför yrkar jag nu under mom. 5 bifall till kds-motionen JO606, yrkandena 13, 4-9 och 11. I övrigtyrkar jag bifall till utskottets hemställan.Anf. 100 ()Herr talman! behandlade vihär i kammaren budget. Nuhandlar debatten om inriktningen i det miljöpolitiskaarbetet. Utgångspunkten är regeringens skrivelse nr120, Miljön - Vårt gemensamma ansvar, och ett antalmotioner som har väckts under allmänna motionsti-den, såväl 1994 som 1995.Miljöpolitiken har sin grund i visionen om enhållbar samhällsutveckling. Vi är alla överens om deövergripande miljömålen: Att skydda människorshälsa, att bevara den biologiska mångfalden, attfrämja en långsiktigt god hushållning med naturresur-ser och att skydda natur- och kulturlandskap.Över huvud taget tycker jag att det råder en storsamstämmighet mellan alla partier i jordbruksutskot-tet när det gäller miljöpolitikens inriktning, vilket ärvärt att notera.Betänkandet är indelat i tre delar: Den miljöpoli-tiska inriktningen, en ny miljöbalk och ekonomiskastyrmedel. Jag skall kort beröra alla tre.Herr talman! Jag börjar med den miljöpolitiskainriktningen.Redan våren 1991 fattade ett övergri-pande beslut om mål och riktlinjer för miljöpolitiken.Regeringen beskriver i den nu framlagda skrivelsenhur man ser på inriktningen av det fortsatta arbetetoch hur tillståndet i miljön är i dag.Miljöproblemen är omfattande. Många problemåterstår att lösa. Försurning, övergödning, klimatför-ändringar och biologisk mångfald är exempel på så-dana problemområden - kanske de viktigaste.Vissa av de mål som sattes upp 1991 kommer inteatt uppfyllas utan ytterligare åtgärder. Utskottet delarregeringens bedömning att särskild uppmärksamhetbör ägnas åt att minska kväveutsläppen, att särskilduppmärksamhet bör ägnas åt att säkerställa den bio-logiska mångfalden och att särskild uppmärksamhetbör ägnas åt att begränsa koldioxidutsläppen. Vi utgårockså från att framöver får ta ställning tillmer konkreta åtgärder som krävs för att uppfylla 1991års beslut.Jag övergår nu till den andra delen av betänkan-det, nämligen den del som handlar om arbetet medden nya , som har berörts av många talare.Vi är alla medvetna om historien. Arbetet med enny miljöbalk påbörjades , då den dåvarandesocialdemokratiska regeringen tillsatte en kommittésom antog namnet . Dess hu-vudbetänkande överlämnades , ochföljdbetänkanden kom 1993 och 1994.I augusti 1994, alldeles före valet, lade den dåva-rande borgerliga regeringen en proposition på riksda-gens bord om en ny miljöbalk. Propositionen drogssedan tillbaka , efter valet, av den sittanderegeringen som dock har för avsikt att för riksdagenlägga fram ett nytt förslag till miljöbalk så snart sommöjligt. har genomtilläggsdirektiv fått i uppdrag att ytterligare utvecklaoch komplettera tidigare förslag till miljöbalk.Varför drogs då propositionen tillbaka? Huvud-skälet var Lagrådets kritik mot förslaget till miljöbalk,som bl.a. innehöll följande punkter:Viktiga miljölagar har lämnats utanför, somt.ex. vattenlagen och skogsvårdslagen.En ökad samordning och integration av deingående lagarna borde ha kunnat ske på ett bättresätt.Straffbestämmelserna i miljölagstiftningenutanför borde ha samordnats med balkensstraffbestämmelser.Genom att det tidigare förslaget nu har dragits till-baka finns det nu också möjlighet att diskutera ocheventuellt tillföra vissa andra frågor, som t.ex. talerättför miljöorganisationer, övergripande aktsamhetsreg-ler för all miljöpåverkan och lagrum för generellaföreskrifter.Tilläggsdirektiven till ärtämligen omfattande. Enligt regeringens tidsplan skallhuvudbetänkandet lämnas ochen proposition läggas fram under hösten 1997.Vi har i jordbruksutskottet noga diskuterat ochövervägt tidsåtgången för arbetet kontra kvalitén påresultatet. Eftersom arbetet har pågått sedan 1989finner vi det synnerligen angeläget att resultatet avarbetet med att åstadkomma en effektiv, fullständigoch överblickbar miljölagstiftning presenteras så snartdet är möjligt.En ny miljöbalk bör enligt utskottets mening trädai kraft . Vi i utskottet villinte låsa en fixerad tidpunkt då propositionen skallavlämnas, men det bör ske i så god tid att behandling-en i hinner avslutas före sommaruppehållet1997, eftersom vi sedan har budgetbehandling underhösten.Samtliga borgerliga partier har reserverat sig närdet gäller . och står iprincip bakom den tillbakadragna propositionen ochkan följaktligen föreslå en snävare tidsplan. Folkpar-tiet tycker att det behövs förändringar, men att dessahade kunnat tillfogas i efterhand. Jag yrkar avslag påreservationerna. Men jag vill ändå understryka att viär överens om att det är mycket angeläget att få framen så homogen och heltäckande miljöbalk som möj-ligt för ikraftträdande före . Has-tigheten får dock inte bli viktigare än kvaliteten.Herr talman! Så över till del tre av detta betänkan-de, som handlar om ekonomiska styrmedel.Vi är i utskottet överens med regeringen om att detär viktigt att öka användningen av ekonomiska styr-medel i miljöpolitiken så att vi på det sättet kan sättarätt priser på miljöförstöringen och på förbrukningenav naturresurser. Genom att använda fler miljöskatteroch avgifter kan vi stimulera till investeringar i miljö-skyddande och resursbevarande teknik. Avgifternasoch skatternas, alternativt skatterabatternas, storlekbör självfallet baseras på miljöeffekten.När det gäller avfallsskatt, som det finns en reser-vation om, pågår det ett arbete på departementet, ochvi finner därför ingen anledning att binda oss förnågon särskild konstruktion innan vi tagit del av ut-redningsmaterialet. Jag yrkar avslag på den reserva-tionen liksom på samtliga reservationer, och jag yrkarbifall till hemställan i jordbruksutskottets betänkandenr 16.Anf. 101 () replikHerr talman! Först vill jag korrigera mitt yrkande.Jag yrkar alltså bifall till kds-motionen Jo606, yrkan-dena 1-3, 5-9 och 11. Därmed hoppas jag att mittyrkande är korrekt och att det tidigare yrkandet stryks.Då har vi förenklat det hela.Herr talman! Jag vill göra ett par kommentarer tillÅsa anförande. Det som sadebekräftar det som jag sade i mitt anförande. Man harhängt upp tillbakadragandet av på attvattenlagen inte fanns med och på talerätten.Att vattenlagen inte fanns med berodde ju på so-cialdemokraterna. Vad är det som har förändrats i saksedan blev klar med sitt arbeteoch sedan ert ställningstagande att dra tillbaka miljö-balken?När det gäller talerätten finns det en betryggandemajoritet här i kammaren för att lösa det hela. Varföranvänder ni er inte av den majoriteten?Sedan vill införa lagrum för generel-la föreskrifter. Också på det punkten - och det visstesocialdemokraterna - fanns det en betryggande ma-joritet för att man skulle kunna lösa detta vid ut-skottsbehandlingen. Men det ville man inte.Angående tidpunkten för ikraftträdandet undrarjag mot bakgrund av tidigare besked som har getts avmiljöministern varför vi nu skall tro på det som ut-skottet säger, att det blir en ny miljöbalk den 1 januari1998. Vilken tilltro kan vi verkligen sätta till detta?Tror själv att detta kommer att förverk-ligas ?Anf. 102 () replikHerr talman! Självfallet tror jag på det som viskriver i utskottsbetänkandet.Dan talar om att vi har ändrat oss när detgäller att föra in vattenlagen. Delvis är det så att framförde detta som en stark kritik. Jag vet inteom det är främmande för kds att man ändrar uppfatt-ning. I den här frågan har vi ändrat uppfattning.Det förslag till balk som lades fram av den bor-gerliga regeringen var inte helt okontroversiellt. Denhar av många beskrivits som ett hastverk. Jag skallcitera ur en debattartikel i tidningen ,som kom . Författaren är utredare avmiljöbrott och ansvarig för miljöutbildningen på Po-lishögskolan. Han beskriver miljölagstiftningen såhär:"Den svenska miljörätten består av ett mycketstort antal författningar med ibland motsägande syf-ten. På grund av denna oerhörda uppspjälkning utgörden därför ett konglomerat, dvs. Tilldetta kommer att man måste ha viss kunskap om detsom dessa lagar reglerar, nämligen mark-, luft ochvattenvårdsfrågor samt den organismvärld som beborbiosfären.Skälet härtill är helt enkelt att miljöjuridiken inne-håller många knepiga begrepp som ska appliceras påolika förhållanden, även om inte alla återfinns i självalagtexten. Som exempel kan nämnas störning, påver-kan, skada, miljöfarligt avfall, emission, immission -- -.I den nya balken hade det införts ännu fler brotts-definitioner (!) och en avsevärd textmassa hade lagtspå en redan befintlig lagtext. Detta trots att kommit-téns uppgift var att skapa en ändamålsenlig balk.Istället skapades en kompilation, dvs. en samman-ställning av redan känd lagtext. De ändringar somgjorts var med få undantag inte mer systematiska äntidigare. Flera av de mest centrala miljölagarna hadeutelämnats".Anf. 103 () replikHerr talman! Det är inte så att kristdemokrater ärfrämmande för att ändra uppfattning. Vi kan göra detom vi övertygas av argumentationen och om det finnstyngd bakom den. I det här fallet diskuterade vi iMiljöskyddskommittén rätt - precissom Lagrådet sedan framförde i sin kritik - att detvore rimligt att också ta in vattenlagen. Men då mot-satte sig socialdemokraterna detta. tog vi ändåfram ett miljöbalksförslag. Det hade varit bättre att hafått sätta det i sjön, eftersom då kunde haträtt i kraft , än att som stå utanmiljöbalk ett ytterligare antal år. Sedan hade vi kunnatgå vidare och bygga på den miljöbalken.Sedan vill jag läsa vidare i den artikel i tidningenSvensk Polis som citerade ur. Som aven händelse har jag också rivit ut samma artikel. Detsom denna miljöbrottspolis säger om miljölagstift-ningen är inte så entydigt. I och för sig var det kanskeinte så lyckat, säger han. Vidare säger han att om manskall få någon draghjälp vid behandlingen av miljö-brott, krävs det något alldeles extraordinärt. Han ärsjälv inte övertygad om att man skall kunna kommafram till en så mycket annorlunda produkt som hjälperpolisen i dess utredningar.Skall vi citera artiklar, skall vi kanske också sehelheten i det som sägs där.Anf. 104 () replikHerr talman! Tyvärr hann jag inte läsa upp helaartikeln på den kort repliktiden. Men det är självklartatt det är svårt att åstadkomma en heltäckande miljö-balk, det tror jag att vi alla inser. Men det är viktigareatt vi nu ägnar oss åt att försöka att göra den så brasom möjligt och inte åt sifferexcersis om vilket exaktdatum som den skall vara klar.Anf. 105 ()replikHerr talman! sade i sitt huvudanfö-rande att det enligt mening behövdesförändringar i miljöbalksförslaget.