prot · GJ0939 · 1995-12-15 00:00:00 — Man täcker överhuvud taget inte in vad kärnkraften kostar , ochdefinitivt inte avfallskostnaderna.Om vi använder oss av alla dessa metoder - 5 öreper kWh, realränta på och säkerheter - har vi fåtten helhetssyn. Vi tror att det finns en chans att räknain avfallskostnaderna.Det finns faktiskt inte en enda miljökon-sekvensbeskrivning över hur man skall ta hand omkärnavfall - inte en enda i hela världen! Kärnavfalletär det mest livsfarliga "gift" som existerar i världen.Ändå har ingen kunnat prestera en miljökonsekvens-beskrivning. Ingen kan egentligen avgöra vad detkommer att kosta.Man har redan rivit en Westinghousereaktor iUSA. I Sverigehar man räknat med en tredjedel av den kostnaden förrivning av en liknande reaktor. Man räknar med attdet skall kosta runt . Det är enlögn! Det är lurendrejeri. Det kommer att kosta merän det smakar.Vi säger att vi skall börja avveckla. Från den da-gen man stoppar reaktorn tar det att ta hand omden genom rivning, nedmontering osv. Då kan manbörja prata om att avveckla kärnreaktorer!Anf. 69 () replikFru talman! och jag är helt överens, ocht.o.m. är överens med oss om att detär absolut nödvändigt att reaktorägarna tar hand omansvaret för det utbrända bränslet. Min fråga gälldeegentligen inte detta, , utan hur det skallske. Skall det ske genom att man betalar in pengar tillfonden, eller skall det ske genom att man sätter säker-heter i vattenkraft eller andra tillgångar? Det är enviktig fråga. Det är detta det handlar om. Det är enviss skillnad. Det skiljer mellan och2,4. Man behöver förmodligen även i fortsättningenbara betala in om man ställer säkerhet i stället.Jag tror att och hennes parti bör titta pådetta och fundera över det som jag har sagt . Jagtror inte att vi har delade meningar i sak.Det är litet svårt att förstå resonemanget om enrealränta på , måste jag säga. Det har bara bety-delse vid det tillfälle då man beslutar hur mycket manskall avsätta . Om man då säger att realräntanframöver skall vara blir det naturligtvis en högreavsättning . Men om man utgårifrån att det handlar om totalt 45 miljarder uppnårman de 45 miljarderna mycket tidigare om man avsät-ter mer, för man får ju ränta på pengarna under allaomständigheter, och inflationen är ju som den är.Realräntan är ju skillnaden mellan räntan och inflatio-nen. Det blir en avkastning på fonden oavsett om manvill placera pengarna eller ej. Man kommer att uppnåbeloppet tidigare, vilket betyder att man framigenommåste börja betala tillbaka pengar till reaktorägarna,som då kan använda dem till annat. Det kan i och försig vara en poäng.Anf. 70 () replikFru talman! Jag skall läsa innantill i den reserva-tion vi har skrivit. Det krävs att man preciserar kravenpå säkerheter på en sådan nivå att tryggheten verkli-gen åstadkoms. Vi vill ha en precisering av hur detskall gå till. För att undvika att säkerheter för mycketstora belopp blir mer kostsamma än nödvändigt skullesäkerheter för successiva intervall kunna godkännas istället för solidariska säkerheter. Därmed skulle manliksom i ovanstående förslag angående olycksriskernafå en naturlig marknadsvärdering av var gränsen förde ekonomiska riskerna går.Det är den reservation som vi har inför . Det är så vi har tänkt oss det hela.Anf. 71 ()Fru talman! Att vi skall ta hand om avfallet frånkärnkraftsverksamheten är de flesta överens om. Vivet också att det kostar pengar. harrektorinnehavarna en skyldighet att betala avgifterenligt finansieringslagen.En säker finansiering av framtida avfallskostnaderär något som vi alla är beredda att medverka till. Närnu regeringen föreslår vissa ändringar i lagen är syftetjust att säkra denna finansiering. Därför föreslås attreaktorinnehavarnas nuvarande skyldighet att betalain avgifter skall kompletteras med en skyldighet attställa säkerheter för dessa kostnader. Säkerheternakan bestå av borgensåtaganden, kreditförsäkringareller liknande.Kärnkraften kommer att kosta pengar långt efterdet att produktionen har upphört. Det använda kärn-bränslet skall hanteras, kärnavfallet skall tas om handom kärnkraftverken skall rivas. För att finansiera dettabetalar kärnkraftsbolagen en årlig avgift somplaceras på ett konto i Riksbanken.De fyra reaktorinnehavarna har bildat bolagetSKB, som skall ta hand om avfallet och hitta enlämplig plats för slutförvaring. De totala framtidakostnaderna beräknas till ungefär 45 miljarder kronor.Avfallshanteringen kommer att pågå ef-ter det att ett kärnkraftverk har ställts av, och därefterkan det komma att behövas någon form av övervak-ning. Tillförlitligheten i det nuvarande systemet börförstärkas och avgiftsmedlen förvaltas på ett sådantsätt att avkastningen blir bättre. Finansieringslagenkompletteras så att de grundläggande principerna förkostnadsansvaret för använt kärnbränsle och kärnav-fall tydligt framgår.För att kompensera de avgiftsintäkter som fondenskulle förlora om en reaktor stängs av innan intjänan-detiden gått ut, dvs. de beräknade 25 åren, bör god-tagbara säkerheter ställas. Det nämns i propositionenoch i betänkandet och kallas säkerhetsbelopp. Detinnebär att fonden kommer att tillföras medel i sammatakt som om reaktorn varit i drift hela tiden.Säkerhetsbelopp II innebär att reaktorinnehavarenställer godtagbara säkerheter som täcker en eventuellbrist i fonden om det visar sig att fondbehållningenfaktiskt inte räcker. Det tycker jag och utskottsmajori-teten är bra. Det blir en säkrare finansiering. Ut-skottsmajoriteten delar också regeringens uppfattningatt Kärnavfallsfondens medel skall placeras hos Riks-gäldskontoret.Fru talman! Det finns några reservationer fogadetill betänkandet. Låt mig kort kommentera en del avdessa.Moderaterna och förordar somvi har hört en annan placering - en fri placeringsrätt.Det innebär förvisso möjligheter till en högre avkast-ning, men det innebär också större risker. Därförmotsätter sig utskottsmajoriteten det. Det handlar omen säkrare finansiering - inte om en mera riskfylld.Centern hyser farhågor om att kraftföretagen låserupp sina tillgångar i de säkerhetsbelopp som föreslås ipropositionen och därmed försvårar investeringar ialternativ energiproduktion. Till det vill jag säga attutbyggnaden av den alternativa energiproduktionenstyrs av andra mekanismer. Den styrs av utbud ochefterfrågan. Det finns många möjligheter för den somvill göra investeringar på det området. Den elmark-nadsreform som vi beslutade om i dennakammare underlättar möjligheterna för investeringar ialternativ energiproduktion.Miljöpartiet menar, som vi här har hört, att fondenbör byggas upp snabbare och för också fram sittgamla krav om en höjning av avfallsavgiften. Denavgiften fastställs av regeringen efter förslagfrån Kärnkraftinspektionen. Till grund för Kärnkraf-tinspektionens förslag ligger kostnadsberäkningarutförda av SKB. De faktorer som påverkar är realrän-tans storlek, den nuvarande fondbehållningen, deframtida kostnaderna och storleken på de framtidaelleveranserna. Där ingår också ett påslag för osäkrakostnader. föreslås en ändring så tillvida att någotpåslag för osäkerhet inte längre skall tas med i be-räkningarna. I stället skall de täckas av garantibelopp.Utskottsmajoriteten delar denna uppfattning.Miljöpartiet menar också att kommuner, sakägareoch miljöorganisationer skall kunna få stöd ur avfalls-fonden för bl.a. information. Till detta vill jag säga attmedel från Kärnavfallsfonden får användas av staten,kommunerna eller reaktorinnehavarna just för infor-mation till allmänheten i dessa viktiga frågor. Minerfarenhet av den här typen av informationer äregentligen den, att alltför få frågar efter den, är intres-serade och vill tillgodogöra sig den. Det finns utrym-me för betydligt fler.Under många år har vi i lokala säkerhetsnämndenvid Forsmark bedrivit information. Många skickligainformatörer har anlitats, och företrädare för kommu-nen och miljöorganisationer, m.fl. har deltagit. Menalltför få har kommit för att ta del av informationenoch delta i debatten. Det är något som jag verkligenhar saknat, ett intresse för dessa frågor. Många möj-ligheter finns men utnyttjas alltför litet.Fru talman! Jag yrkar bifall till näringsutskottetshemställan i betänkandet och avslag på samtliga re-servationer.Anf. 72 () replikFru talman! och kristdemokraternaföreslår inte en fri placeringsrätt. Vi föreslår en friareplaceringsrätt än på grundval av det förslagom framlagts av en enig Kärnbränslefondutredning.Ni socialdemokrater föreslår att man skall ha eninlåning till , trots att en enig Kärn-bränslefondutredning har sagt att det inte är bra, ochtrots att den berörda myndigheten med hänvisning till att det inte finns en funge-rande realränteobligationsmarknad i Sverige.Tillåt mig att ställa frågan: Finns det något annatskäl än som motiverar attsocialdemokraterna kör över Kärnbränslefondutred-ningen, , övriga remissinstanser,Moderata samlingspartiet och Kristdemokratiskasamhällspartiet?Anf. 73 () replikFru talman! Jag är ledsen om rösten inte riktigtbär, men jag skall försöka. I propositionen kan manläsa kommentarerna kring just den här utredningen.Där står: Alternativet med inflationsskyddad ochriskfri inlåning i ansåg ändå kunnaha väsentliga fördelar. Man förordade därför att rege-ringen ytterligare lät undersöka möjligheterna tilldetta alternativ. Det är det som regeringen har gjort,och det är det som regeringen nu lägger fram förslagom.Anf. 74 () replikFru talman! Att rösten inte bär är ursäktligt, att ar-gumentationen inte bär är värre.Jag vill upprepa frågan. avrådersjälvt regeringen från att vidta denna åtgärd medhänvisning till att det inte finns en fungerande realrän-teobligationsmarknad i landet. Eftersom det för miginte varit möjligt att utläsa något annat skäl i proposi-tionen måste jag upprepa frågan.Har jag missuppfattat någonting? Finns det någotannat skäl än PR-behov sommotiverar att socialdemokraterna kör över , , remissinstan-serna och och ?Anf. 75 () replikFru talman! Skälet till att förslaget ser ut som detgör är att man vill ha just en säkrare finansiering. Jaghänvisar till vad utredningen sade, att man bör ytterli-gare undersöka möjligheterna. Det är faktiskt vad manhar gjort, och man har kommit fram till att detta vardet bästa sättet.Anf. 76 ()Fru talman! Det är riktigt att staten, kommuneroch reaktorägarna har rätt att informera allmänheten.Vi tycker att sakägarna och miljörörelsen skall fåpengar från avfallsfonden, och inte bara staten, kom-muner och reaktorägarna.Också jag kan beklaga att inte fler kommer ochlyssnar. Men jag kan tala om att det är många somkommer och lyssnar i , och Malådär man har varit och projekterat eller gjort förstudier- i lyckades man avstyra det. Människorkommer och lyssnar när de är direkt berörda. Det kanjag garantera. Men det kostar skjortan för dem att fådit oberoende expertis.Miljöpartiet vill definitivt ha en snabbare upp-byggnad av Kärnavfallsfonden. Om vi stänger av skall vi också kunna garantera att vi kan tahand om avfallet. Jag instämmer också i det BarbroAndersson säger att det kommer att ta tid efter det attvi avvecklat kärnkraften. Det var det jag sade. Det kommer att fortsätta längre. Det är denerfarenhet man har av de reaktorer som är avstängda iUSA, där man inte, som vi har gjort, har fortsatt attbyta t.ex. ånggeneratorer och satsa miljarder på det.De har varit kloka nog där.Det senaste glädjande budskapet varatt man i , British Energy, inte kommer attsatsa på två nya reaktorer, eftersom marknadskrafter-na råder. Det finns alltså ingen marknad för dem. Detär för dyrt att satsa på det. De andra alternativen ärbilligare.Jag är glad att säger att detfinns andra krafter som råder när det gäller de alter-nativa energislagen. Med vårt förslag till skatteväx-ling kommer det verkligen att bli utrymme för denlokala produktionen av inhemska bränslen och förny-bara bränslen. Det kommer det att bli. Jag hoppas attriksdagen kommer att fatta beslut om det under dennamandatperiod.Anf. 77 () replikFru talman! Den information som både jag ochEva tycker är så viktig hänger inte på huruvidaman har mycket pengar till sitt förfogande. Det berorväldigt mycket på intresset hos människorna som bor inärheten.Som jag tidigare sade bor jag i kärnkraftskommu-nen , där vi hyser Forsmarks kärnkraftverkinom våra gränser. Vi har via den lokala säkerhets-nämnden gett omfattande informationer. Vi har möj-ligheter att inom den ramen tillkalla alla typer avexpertis, även från miljörörelsen och från miljöorga-nisationerna. Men det tråkiga är egentligen att männi-skor engagerar sig alldeles för litet, trots att de bor inärheten.Det finns möjligheter för information. Det finnspengar för information, och det rymmer alla.Anf. 78 () replikFru talman! Jag vet att det finns projekt som heterDialogprojektet och Låna varandras glasögon, därman möts inom kärnkraftsindustrin och miljörörelsen.Det har funnits väldigt bra projekt i Uppsalatraktenoch i område. Men så är det inteöverallt. Det vill jag verkligen betona.Nu är vi inne på frågan om avfall. Jag tror att mani har beräknat rivningskostnaden till en tred-jedel. Tänk om det är så att de 45 miljarder som ärberäknade för avfallsfonden skulle vara tre gångermer, att det egentligen borde ligga 150 miljarder ifonden. Tänk om det är så? Vi vet hur det är när mankalkylerar för broar och liknande. Ofta kostar detdubbelt så mycket.Kalkylerna har aldrig hållit. Hur skall mankunna lita på de ekonomer som lägger fram kalkylernär de över huvud taget aldrig har hållit? En gång itiden skulle vi bryta uran, och då skulle vi tjäna 2miljoner per svensk, eftersom det var så fantastisktekonomiskt att bryta i . Men det gör vi inte,och vi vet varför. Vi vill inte utsätta oss för de miljö-konsekvenserna. Dessutom var det så väldigt litenuranhalt i kroppsådern.Vi har jättestora problem med avfall.Vi har t.ex. höganrikat avfall - high enriched uranium- i Studsvik som vi inte vet hur vi skall bli av med,och som egentligen skall ta hand om. Ingen vetvar det skall ta vägen. börjar man tala om att manskall leverera det halvvägs och eventuellt försöka attskicka det till en upparbetningsanläggning i frågor är inte lösta. Därför menar jag attdet behövs en enorm garanti och säkerhet för att manskall kunna se till att avfallskostnaden täcks in. Vitycker att lagförslaget inte är tillräckligt långtgående.Regeringen måste återkomma med uppgifter om vilkasäkerheter som man har tänkt att sätta in för att garan-tera att vi kan ta hand om kärnavfallet.Anf. 79 () replikFru talman! och jag är helt överens omatt det behövs säkerheter för att man skall kunna varaövertygad om att det finns medel när den dagenkommer. Det är precis därför som man föreslår dessasäkerhetsbelopp. Det som kallas för säkerhetsbelopp2 är avsett att säkerställa finansieringen om fondbe-hållningen är otillräcklig efter det att samtliga reakto-rer stängts av. Allt det som efterlyser finnsmed i propositionen och i betänkandet.Anf. 80 ()Fru talman! Jag får tacka för ettutmärkt referat av propositionen och betänkandet.Ingenting i det sade avslöjar omhon har lyckats upptäcka den bockfot som döljer sig idet här. Ingenting av det hon sade avslöjar om honinsett att det här faktiskt betyder att man med hjälp avsäkerheter i bl.a. vattenkrafttillgångar finansieraromhändertagandet av det utbrända bränslet. Ingentingav detta framgår av det hon har sagt. Det är litet oro-ande. Det ger mig känslan att man från Socialdemo-kraternas sida inte upptäckt om inte bockfoten så ivarje fall slamkryparen.Barbro säger att det nuvarande syste-met kompletteras med en säkerhet. Det är inte så,. I stället ställer man ut säkerheterför en del av det som betalas med reda pengar.Kontentan är att oavsett om det finns säkerhetereller pengar avsatta har ändå kärnkraftverken detslutliga ansvaret för avfallet. Det handlar här om enfinansieringsform.Anf. 81 ()Fru talman! När jag läste motion hadejag litet svårt att förstå den. Jag läste den flera gånger.Till slut var jag tvungen att fråga vadhan egentligen menade. Det framgick inte så tydligt.Nu har förklarat det från talarstolen.Vad ni egentligen säger är att man borde höja avgiftenfrån till , men det är inte det ni föreslår.Det hade varit bättre om ni hade uttryckt det tydligareså att vi hade kunnat ta ställning till och debattera det.Anf. 82 ()Fru talman! Det handlar inte om det, utan jag ut-går ifrån vad SKI har sagt. Man har sagt att om vifortsätter med dagens system måste vi höja avgiftentill . Fortsätter man inte med dagens systemutan övergår till det nya behöver man inte höja. Det ärinte några siffror som vi har konstruerat, utan vårtresonemang bygger på vad SKI har sagt i samman-hanget. Det kan vara en tiondels öre hit eller dit, mendet är i den storleksordningen som de här säkerheter-na är värda. Vi har inte gett oss in på några öresreso-nemang i vår motion. Det här handlar om principeroch system och inte om de beslut som följer av detta.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutNU9 Ökad bankkonkurrensMom. 3 (mindre spar- och låneföreningar)1. utskottet2. (mp)Votering:279 för utskottet16 för res.1 avstod53 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 70 m, 20 c, 19 fp, 18 v, 11 kdsFör res. : 16 mpAvstod: 1 vFrånvarande: 20 s, 10 m, 7 c, 7 fp, 3 v, 2 mp, 4 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.NU10 Säkrare finansiering av framtida kärnav-fallskostnader m.m.Mom. 1 (förvaltningen av fondmedlen)1. utskottet2. 1 (m,kds)Votering:215 för utskottet80 för res. 154 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 20 c, 19 fp, 19 v, 15 mp, 1 kdsFör res. 1: 70 m, 10 kdsFrånvarande: 20 s, 10 m, 7 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 4 kdsRose-Marie Frebran (kds) anmälde att hon avsett attrösta nej men markerats ha röstat ja.Mom. 2 (säkerheter för täckande av framtida kostna-der)1. utskottet2. 2 (c)3. res. 3 (mp)Förberedande votering:21 för res. 216 för res. 3259 avstod53 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudvotering:258 för utskottet20 för res. 218 avstod53 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 69 m, 19 fp, 19 v, 10 kdsFör res. 2: 20 cAvstod: 1 m, 16 mp, 1 kdsFrånvarande: 20 s, 10 m, 7 c, 7 fp, 3 v, 2 mp, 4 kdsMom. 3 (realräntans storlek)1. utskottet2. 4 (mp)Votering:279 för utskottet16 för res. 454 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 69 m, 20 c, 19 fp, 19 v, 11 kdsFör res. 4: 16 mpFrånvarande: 20 s, 11 m, 7 c, 7 fp, 3 v, 2 mp, 4 kdsMom. 4 (beräkning av avgiftens storlek)1. utskottet2. 6 (mp)Votering:274 för utskottet17 för res. 65 avstod53 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 70 m, 14 c, 19 fp, 19 v, 11 kdsFör res. 6: 1 c, 16 mpAvstod: 5 cFrånvarande: 20 s, 10 m, 7 c, 7 fp, 3 v, 2 mp, 4 kdsMom. 5 (information angående slutförvaringen avanvänt kärnbränsle)1. utskottet2. 7 (mp)Votering:280 för utskottet16 för res. 753 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 70 m, 20 c, 19 fp, 19 v, 11 kdsFör res. 7: 16 mpFrånvarande: 20 s, 10 m, 7 c, 7 fp, 3 v, 2 mp, 4 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.11 § Viss fråga om arbetsplatsintroduktion förungdomarFöredrogsArbetsmarknadsutskottets betänkande 1995/96:AU5Viss fråga om arbetsplatsintroduktion för ungdomarAnf. 83 ()Herr talman! För att skapa fler arbetstillfällen be-hövs det sänkta skatter för företag. Det behövs sänktaarbetsgivaravgifter, förändrad arbetsrätt, med möjlig-het till ökad provanställningstid, till att börja med till12 månader, ökad möjlighet till visstidsanställning vidarbetstoppar, ändrade ungdomslöner och bättre före-tagsklimat.Arbetsrätten som den är utformad utestängeri stor omfattning ungdomar från möjlighet till arbete.Arbetsrätten är skapad för dem som har arbete menknappast för dem som står utanför arbetsmarknaden.Det är tillväxt som skapar arbete. För att få tillväxti företag måste vi politiker underlätta för företagsam-heten och inte försvåra för den, som regeringen hargjort.Trots högkonjunkturen har vi ca 600 000 ar-betslösa och mer än 400 000 förtidspensionerade avarbetsmarknadsskäl. Enligt AMS är arbetslö-sa. Från moderat sida har vi föreslagit åtgärder, enligtdet jag nämnde tidigare och i våra motioner, för attkomma till rätta med arbetslösheten.Men låt oss nu övergå till det speciella problemsom dagens betänkande handlar om, nämligen ung-domsarbetslösheten och om arbetsplatsintroduktionenför ungdomar.Den ungdomspraktik som fyrpartiregeringen ge-nomförde 1992 var mycket enkel att hantera ochminskade snabbt ungdomsarbetslösheten. Som mest, ifebruari 1993, var 93 000 ungdomar i ungdomsprak-tik, och av dessa fanns i enskilda företag.Många av dessa ungdomar fick också senare, efteravslutad praktik, arbete i det företag som de varitungdomspraktikanter i.Men när den socialdemokratiska regeringen till-trädde skulle denna framgångsrika ar-betsmarknadspolitiska åtgärd givetvis ändras. I bud-getpropositionen 1994/95 skrev regeringen att allaungdomar skulle vara i arbete, utbildningeller aktiv arbetsmarknadspolitisk åtgärd efter 100dagars arbetslöshet. Detta löfte gavs i budgetproposi-tionen och i stället för den framgångsrika ungdom-spraktiken infördes API.I detta betänkande finns domen över regeringenspolitik för våra ungdomar. I betänkandet konstaterasatt en tredjedel av ungdomarna i åldersgruppen 20-24år har varit arbetslösa . Så gick detmed löftet att alla skulle vara i arbete. Det går inte atti slagord kommendera fram jobb. Detta är en bittererfarenhet för de arbetslösa 20-24-åringarsom vi har.Man säger också i det här betänkandet att 1995 var antalet ung-domar i på ca12 000. Siffran 12 000 kan jämföras med ungdom-spraktikplatserna som /94 omfattade ca90 000 ungdomar och vintern därpå 50 000. EnligtAMS är behovet av en åtgärd med API:s syfte ochinnehåll större för den aktuella ungdomsgruppen änvad som uppnåtts volymmässigt.En faktor som kan förklara en stor del av tröghe-ten är enligt AMS att det för den aktuella gruppen 20-24-åringar finns ett krav på minst sex månaders an-ställning hos anordnaren efter praktiken. Den storaskillnaden mellan den gamla framgångsrika ungdom-spraktiken och den nya icke framgångsrika arbets-platsintroduktionen är att när det gäller arbetsplatsin-troduktionen får en åtgärd som sagt var endast bevil-jas om den följs av en anställning som varar i sexmånader. Detta gäller dock enbart för privata arbets-givare och inte för kommuner.Kravet på anställning har varit ett stort hinder föratt få företag att ta emot ungdomar i API. Med dettainitiativ vill utskottet att kravet på särskilda skäl vidanställning skall frångås, och dessa särskilda skälskall då bedömas av det lokala facket och arbetsför-medlingen från fall till fall.Från moderat håll välkomnar vi förändringen.Men vi frågar oss varför man inte helt och hållet slo-par kravet på anställning. Man har ju konstaterat attdet inte ger några jobb. Varför skall man då byråkrati-sera ytterligare och låta arbetsförmedling och fackkomma in innan ungdomar kan få praktik? Detta ärhelt obegripligt.Erkänn i stället att tanken med att anställningskulle vara nödvändig för att få praktik var feltänktfrån början. Det kan väl inte vara så att prestigen ärviktigare än ungdomars väl och ve. Prestigen innebärbara att socialdemokraternas löfte om åtgärd inom100 dagar för att komma till rätta med ungdomsar-betslösheten framstår än mer tomt. Om man erkändedetta skulle majoriteten vara tvungen att erkänna attden gamla ungdomspraktiken var bättre. Därför an-vänder man sig av denna konstiga nyordning.Men, herr talman, låt oss ändå konstatera att dettautskottsinitiativ går åt rätt håll. Det är likväl otillräck-ligt. Av konstitutionella skäl saknas möjlighet för ossatt nu påverka en mer ändamålsenlig lösning av dettaviktiga problem.