prot · GJ0914 · 1995-10-25 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1995/96:14Onsdagen den 25 oktoberKl. 12.01 15.57Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Anförande med anledning av FN:s 50-årsjubileumAnf. 1 TALMANNENÄrade ledamöter!Ett jubileum brukar ge anledning till hyllningstaloch högstämda lovord. När vi firar Förenta natio-nerna ligger dock ord som eftertanke, uppgiven-het, ja, rent av besvikelse nära till hands. De senasteårens utveckling, inte minst i vår omedelbara närhet iEuropa, har tydligare än tidigare demonstrerat världs-samfundets tillkortakommanden och svaghet.Det erbjuder inga svårigheter att se mörkt på FN:smöjligheter . Vi matas i våravardagsrum med bildbevis på hur Förenta nationernasauktoritet trotsas, hur fredskrafter skändas.Vi är väl medvetna om bristerna i FN:s organisa-tion, om ineffektiv byråkrati och utdragna beslutspro-cesser. Vi vet att många stater brister i lojalitet till destadgar de själva skrivit under, inte minst i fråga omfinansiellt stöd. Vi vet att detta dess värre också gällerstater som i allra högsta grad besitter resurser att görarätt för sig.Vi vet allt detta. Men det får inte stanna vid det.Vi måste ställa oss frågan: Hur bör vi handla för att,trots alla svårigheter och motgångar, kunna arbeta förfreden och ett stärkt internationellt samfund?Sverige och har sedan inträdet 1946 haftett intensivt engagemang i . Sveri-ge tillhör det tjugotal länder som också har en parla-mentarisk representation under FN-sessionerna. Dettahar varit och är en stor styrka gentemot vår omvärld.Den visar en samsyn och enighet om vikten av ettstarkt världssamfund. Den betonar vårt ansvar somledamöter av riksdag att förankra FN-arbetethos våra uppdragsgivare - medborgarna. En sådaninsats gjorde vi i går då vi medverkade vid runt om i landet. Jag vill ta tillfället iakt att särskilt tacka de ledamöter som under gårdagendeltog i aktion och informerade elever vid180 gymnasieskolor, folkhögskolor och elever ikomvux om arbete.Åren 1945-1988, under FN:s första , inleddes13 fredsbevarande operationer. har inte mindre än ytterligare 22 kommit till.Den utvecklingen är ett av många uttryck för hurFN:s verksamhet och inriktning har kommit att för-ändras. Förebyggande och fredsbevarande arbete harträngts undan av kraven på snabba och kraftfullainsatser vid uppflammande konflikter, som krävtomedelbar aktion. FN tvingas att satsa mång-dubbelt större resurser på konflikt- och katastrofinsat-ser än man har för det långsiktiga arbete, som skullekunna förhindra att de uppstår.Så var inte tanken när om fred, säker-het, mänskliga rättigheter och bättre levnadsvillkorantogs 1945. "Vi, de förenade nationernas folk, be-slutna att rädda kommande släktled undan krigetsgissel - - -" blev stadgans första ord.I dag, efter denna manifestation av vilja tillkonfliktlösning, möjligheter till samförstånd och hoppom en bättre framtid, inte bara kan vi, utan måste vihämta förnyad kraft och återuppväckt engagemangdärifrån. Frågan måste ju ställas - vad är annars vårtalternativ?FN är den demokratiska organisation som på ettunikt sätt länkar samman av människorna påjorden i 185 länder, från ö-staten 14 000 invå-nare till 1,2 miljarder. Vår utmaning är att setill att denna potentiella kraft får det politiska mandatsom krävs och de resurser som erfordras. Vår utma-ning måste bli, att genomföra de reformer som krävs.Vi saknar inte idéer. Vi saknar inte förslag. Grun-den har lagts med de viktiga åtaganden som gjortsunder de stora FN-konferenserna . som leddes av statsminister och har lämnat konkreta för-slag om hur FN skulle kunna reformeras och stärkas.FN:s generalsekreterare har i sin Agenda for Pea-ce i 86 punkter visat på möjligheter att uppnå interna-tionell fred och säkerhet och ett långsiktigt arbete försocial och ekonomisk utveckling.I An Agenda for Development fullföljer general-sekreteraren kravet på att vända tyngdpunkten i FN:sinsatser från akut krishantering till åtgärder för uthål-lig social och ekonomisk utveckling och en god miljö.Här betonas, att demokrati och mänskliga rättigheterutgör grunden för all utveckling.Ärade ledamöter!Vi kan också glädjas åt vad Förenta natio-nerna faktiskt uträttat under dessa . FN har för-handlat fram 145 fredliga lösningar på regionalakonflikter i världen. FN har gjort det möjligt förmänniskor i 45 länder att delta i fria val. FN har bi-dragit till att av alla vuxna i kan läsaoch skriva och att av barnen i dessa länder går iskolan. Det är också genom arbetet i Förenta natio-nerna som tillsammans med likasinnade ficktill stånd konventionen om barnens rättigheter.Låt oss därför här inrikta oss på att se möj-ligheterna och aktivt medverka till att de tas till vara.Nu krävs politiskt ledarskap, nu krävs mod och be-slutsamhet, nu krävs gemensamt ansvarstagande. Detär min förhoppning att det är i den andan vi nu skallföra debatten om . (Applåder)2 § BordläggningsdebattAnmäldes skrivelse 1995/96:40 FN inför framti-den.Anf. 2 Utrikesminister ()Fru talman! här och le-damöternas medverkan i många skolor i går är etttydligt uttryck för den betydelse FN har haft, fortfa-rande har och kommer att ha för Sverige.Den hängivenhet för FN och FN-tanken som oftakommer till uttryck i riksdag är inte bara ettuttryck för solidaritet. Det visar också på ett upplystegenintresse. Det är inte bara FN och FN-tanken sombehöver vårt stöd. Vi behöver också FN.För svenskar i allmänhet tror jag FN i första handär en mötesplats för världens alla länder för samtal,förhandlingar och beslut i stora och övergripandefrågor.Men när vi diskuterar hur FN kan förbättras är detnödvändigt att också försöka förstå hur FN som or-ganisation upplevs i vår omvärld.I Bosnien ses FN, trots kriget, som en organisationsom finns till för att ge mat och förnödenheter åtdrabbade människor mitt i krigets vansinne.I gör FN att människor kan återvändatill sina hembyar på flykt.I ledde FN arbetet för ordning och de-mokrati, bl.a. genom att organisera det första valet.I röjer FN minor så att bonden utanrisk för sitt liv kan odla åkern igen.I bidrog FN till att människor kanräta på ryggarna i en självständig nation.När höll sitt första tal i FN somnyvald president i ett demokratiskt kundehan göra sig till talesman för de människor som på-tagligt upplevt FN:s betydelse i sina egna liv. Hansade: De miljoner människor över hela klotet som stårförväntansfulla vid hoppets portar ser upp till dennaorganisation för att den ger dem fred, ger dem liv - ettliv värt att leva.Fru talman! Behovet av FN och FN:s arbete harinte minskat . Det har tvärtom ökat.Just nu genomgår världen stora förändringar vadgäller människors livsbetingelser och hur våra samhäl-len organiseras. Den snabba och genomgripande glo-baliseringen av ekonomi, teknik, kunskap, kommuni-kationer, livsstil, politik osv. har lett till att många avde redskap vi tidigare litat till inte längre fungerar likaeffektivt.I denna dynamiska internationella miljö finns detnya vinnare och nya förlorare. Miljontals fattigamänniskor i en del utvecklingsländer har fått nyamöjligheter till arbete och materiella förbättringar.Samtidigt ökar de ekonomiska och sociala orättvi-sorna mellan och - framför allt - inom länder. Väx-ande löneskillnader och hög strukturell arbetslöshetskapar en växande underklass i världen som helhet.I den nya situationen blir det allt svårare för en-skilda länder att på egen hand lösa de politiska, socia-la och ekologiska utmaningar som vi människor ställsinför.Ur detta växer ofta frustration och en känsla avhopplöshet hos stora grupper av människor, både iden rika och i den fattiga delen av världen. Så skapasen jordmån för många av de akuta problem vi i dagställs inför - flyktingströmmar, etniska motsättningaroch konflikter, terrorism, rasism, religiös intoleransosv. Såväl de akuta hoten som de bakomliggandeorsakerna kan bara mötas genom ett väsentligt fördju-pat och utvecklat internationellt samarbete.FN:s främsta uppgift sammanfattas i inledningentill : "Vi, de förenade nationernas folk,beslutna att rädda kommande släktled undan krigetsgissel. "Så hög måste självklart ambitionen vara, även omvi väl känner den dystra verkligheten. En lärdom vibör dra för att fredsarbetet skall kunna bli mer kon-struktivt är att FN måste agera mycket tidigare än vadsom sker i de akuta konflikterna.Vi måste handla tidigt, med större kraft och medstörre resurser. När en konflikt övergår till att bliväpnad släpps enorma krafter lösa - inte bara militärautan också politiska och psykologiska. Detta gör detså oändligt mycket svårare att senare finna lösningar.Det är därför FN:s möjligheter till konfliktförebyg-gande arbete måste stärkas.Enligt är det säkerhetsrådet som hardet främsta ansvaret för att upprätthålla internationellfred och säkerhet. kan också sätta kraftbakom sina beslut. Besluten är bindande för samtligamedlemsstater, och rådet kan också besluta om eko-nomiska sanktioner mot en stat och om militäratvångsingripanden.Med det slut upplöstes mycket av denförlamning som präglat rådets arbete under efter-krigstiden. De permanenta medlemmarna har i ställetför att blockera varandra inlett ett omfattande ochnära samarbete.Den stora bristen gäller i stället nästa fas:genomförandet av och respekten för rådets beslut.Respekten kan påverkas av att rådets samman-sättning i minskande grad är representativ för med-lemskretsen och de nya maktförhållandena i interna-tionell politik. Särskilt kritiserar rådet föratt brista i representativitet och i öppenhet.Den stöder en utvidgning avsäkerhetsrådet med nya medlemmar, både permanentaoch icke-permanenta.Vi har argumenterat för en ökning till omkring 23platser. Vi är också beredda att diskutera en modifie-ring av vetorätten så att den inte försvagar säkerhets-rådets möjligheter att genomföra sina stadgeenligauppgifter.Vi vill också ha en ökad öppenhet i rådets arbetegentemot ickemedlemmar och mer regelmässiga kon-sultationer mellan rådet och de länder som bidrar medtrupper till fredsbevarande arbete.Fru talman! FN är i behov av förnyelseoch reformer också på andra områden.Den viktigaste omedelbara reformen handlar omatt få ordning på FN:s ekonomi. Finanskrisen förla-mar FN och gör organisationen ineffektiv. När 1995års generalförsamling inleddes var medlemsländernaskyldiga FN i uteblivna obligato-riska bidrag. Största delen av skulden svarar för.I de här frågorna driver på med stor kraft.På kort sikt handlar det om att skapa opinion och fåländerna att ta sitt ansvar, men också om att sparainom organisationen och göra organisationen mereffektiv.För att få till stånd en sund och långsiktigt stabilfinansieringsbas är det viktigt att arbeta för nya ochrättvisare bidragsskalor som bättre speglar ländernasbetalningsförmåga och inte gör FN så starktekonomiskt beroende av ett enda land.På måste vi hitta kompletterande fi-nansieringskällor. Vi behöver t.ex. överväga skatt påinternationella valutatransaktioner eller avgifter påinternationella flygbiljetter.För FN:s utvecklingsarbete krävs det stabilare fi-nansieringsformer och en jämnare bördefördelningmellan givarländerna. och de andra nordiskaländerna bär en oproportionerligt stor andel avdet finansiella ansvaret för den verksamheten.Målet om av bruttonationalproduktentill utvecklingsbistånd, som fastslogs av FN för merän , måste hållas levande.Jämsides med arbetet att tillföra FN nödvändigaresurser behöver ytterligare ansträngningar göras föratt resurserna skall användas så effektivt som möjligt.Onödig administration kan inte accepteras. FN-organsom inte längre har relevanta uppgifter måste läggasned.Det här utgör naturliga inslag i en process där FNsuccessivt reformeras för att bättre kunna svara motframtida uppgifter och utmaningar.Statsminister har i arbetet iKommissionen för globalt samarbete, som han har letttillsammans med , kraftigt enga-gerat sig för FN:s reformarbete.Det är min förhoppning att såväl regeringsskrivel-sen, som lämnas till , som rapportenVårt globala grannskap från kommissionen skall sti-mulera till en bred diskussion i , bland folk-rörelser och allmänheten om reformer av FN.Fru talman! FN är ytterst beroende av den politis-ka viljan hos medlemsländerna. Organisationen bliraldrig starkare än de resurser och det mandat sommedlemsländerna är beredda att ge.Sveriges kandidatur för en plats i skall ses som ett uttryck för vårt engagemang. Vårkandidatur har en mycket hög prioritet för regeringen.Sverige skulle som medlem av säkerhetsrådet bidratill rådets arbete med vår omfattande erfarenhet avfredsbevarande arbete, med en konstruktiv reformviljaför att effektivisera FN och med det starka engage-mang som alltid präglat vårt medlemskap i tillstöd för FN:s idéer.Mycket återstår att göra vad gäller att leva upp tillFN-stadgan. Men det gäller som denna då vifortfarande firar 50-årsjubileet att känna att vi alla harett ansvar att se till att världen bättre lever upp tillFN-stadgans förpliktelser.I den svenska debatten av hög-tidlighållandet har både tilltron till FN och kritiken avbristerna belysts. De stora behoven av internationellkraftsamling liksom begränsningar och möjligheterhar diskuterats på ett mycket brett sätt i hela vårt land.Som ordförande för den svenska nationalkommitténför högtidlighållandet av FN:s 50-årsjubileum är jagimponerad över bredden i firandet - inbe-gripen - och vill till alla som deltagit rikta ett varmttack.Anf. 3 ()Fru talman! har varit i kraft i 50 år.Det är ett viktigt jubileum som vi nu firar. FN bilda-des ur krigets och koncentrationslägrens fasor. Lär-domen då var att det goda måste ha kraften att ståemot det onda. Det är lika viktigt nu som då.FN var de allierades initiativ. Den grundades iAtlantdeklarationen, som och . Syftet var att säkra en bestående fredsom kunde hålla efter det fasor.Sverige fick inte vara med i när FNutarbetades därför vi inte deltog i kampen mot natio-nalsocialismen och fascismen utan stod neutrala. Detvar först som kom in sommedlem tillsammans med och Afghanistan.FN startade alltså i krigskoalitionens mycket rea-listiska uppfattningar om vad som krävs för att säkrafrihet och fred. Därför planerades ingen allmänt paci-fistisk organisation utan ett kraftfullt instrument föratt "rädda kommande släktled undan krigets gissel".Det behövs nämligen en handlingskraftig organisationsom kan förebygga och undanröja hot mot fredensamt undertrycka angreppshandlingar eller andrafredsbrott, för att nu citera FN-stadgan.Nu blev det inte riktigt så här. , sominte ville erkänna de mänskliga rättigheterna ellerfolkens frihet, förlamade mycket av FN:s verksamhet.Det är en hel del saker som FN borde ha gjort mensom inte kunde göras till följd av detta. Likväl uträt-tades mycket positivt. kunde försvaras motangrepp. Den internationella handeln, valutorna, fi-nansiell samverkan stabiliserades genom BrettonWoods-institutionerna. FN:s olika fackorgan fördju-pade samarbetet på många olika områden. Ickesprid-ning av kärnvapen, förbud mot kemiska och biologis-ka vapen är andra goda exempel, liksom Agenda 21för miljön i världen.Fredsbevarande operationer och humanitära insat-ser har på många ställen förhindrat krig, bidragit tillfred och räddat miljoner människoliv. hade nog inte funnits kvar som en statom inte FN hade gjort sin insats. Den kan kritiseras,men likväl får vi inte glömma bort huvudinsatsen.Världen skulle ha varit betydligt sämre om FN intehade funnits.Det fanns och finns en utbyggd motsättning i FNredan från början. Å ena sidan skall FN följa sinagrundprinciper demokratin och deklarationen om demänskliga rättigheterna. Å andra sidan är FN öppenför alla enligt universialitetsprincipen. Detta skapar enspänning.FN påverkades av att en majoritet av medlemmar-na var diktaturer. Många debatter och resolutioner igeneralförsamlingen fick en antidemokratisk udd.Israels rätt att existera ifrågasattes. Detta försvagadeallvarligt FN:s auktoritet. Likväl är principen om allasdeltagande fundamental. Det är bättre att påverka viamedlemskapet än att uteslutas.Nu är situationen i det här avseendet betydligtbättre. Demokratin har gjort stora framsteg i Östeuro-pa, , och faktiskt också i Afrika.Två tredjedelar av medlemsländerna är demokratiereller framväxande demokratier.Fru talman! Det är naturligt att se tillbaka vid ettjubileum. Lika viktigt är det att titta framåt. FN äroundgängligt nödvändig. Men skall FN fungera bättremåste den koncentrera sig på det som endast FN kanklara. Enligt subsidiaritetsprincipen kan vissa sakerskötas av andra. Den europeiska samverkan kan klaraav många problem på vår egen kontinent. Regionalsamverkan växer också fram på andra kontinenter ochkan avlasta FN-systemet. Likväl finns det, som vi serdet, fyra väsentliga uppgifter som FN måste kraftsam-la mot.Den första och alldeles avgörande uppgiften ärnaturligtvis säkerhetsrådets uppgift att upprätthållainternationell fred och säkerhet. Det behövs en kraft-fullt förbättrad ledningsförmåga för fredsbevarandehumanitära operationer. I än högre grad behövs störreresurser för att klara anspråken på sådana.Stormakterna, som har givits speciella rättigheteroch skyldigheter, har här ett huvudansvar. Det gällersärskilt som organisationens ledande makt. Utanett amerikanskt engagemang försvagas FN. USAmåste betala sina räkningar.Att säkra den internationella rätten och de grund-läggande rättigheterna är en annan huvuduppgift.Tyngdpunkt i detta arbete ligger i dagens läge inte såmycket i att bygga ut den internationella rätten som iatt se till att den efterlevs och att den som bryter motde mänskliga rättigheterna faktiskt bestraffas. Denuppgiften bör bli lättare genom det ökade antaletdemokratier. Demokrati och mänskliga rättigheter gårhand i hand. De har ett starkt samband, även om detinte alltid är hundraprocentigt.Det finns något brett ideologiskt mot-stånd mot mänskliga rättigheter och demokrati. En-dast någon maläten diktator, som en relikt från detförgångna, har tilltro till proletariatets diktatur. Oronnu gäller ett antal regeringar som söker rättfärdigadiktatur genom vantolkningar av islam.Det bör vara generalförsamlingens uppgift attvarje år diskutera läget beträffande mänskliga rättig-heter. Därmed sätts press på medlemsländernas rege-ringar. Vissa regeringsföreträdare kanske har anled-ning att tala med något mindre bokstäver.Det vardagliga internationella samarbetet i FN-organen - den tredje huvuduppgiften - har ständigtsin betydelse. Här kan arbetet koncentreras. Vissaorganisationer gör ett mycket bra arbete. Andra kanavvecklas.Själv var jag expert i UNCTAD.Det var en organisation som sannerligen hade gjortsitt.Jag har också upplevt motsatsen en gång, för un-gefär , när VärldshälsoorganisationenWHO förklarade smittkopporna för utrotade frånjordens yta. Under detta FN-organs ledning uppnåd-des en framgång som räddar miljontals människorfrån en plåga som förföljt mänskligheten ända framtill 1970-talet.Sist och slutligen, fru talman, en fjärde huvud-uppgift - men absolut inte den minsta - är att bidratill en uthålligt kraftig tillväxt som är nödvändig föratt i snabb takt utrota fattigdomen i u-länderna.Världsbanken har i praktiken en ledande roll för attbidra till en förändrad inriktning i länder som stagne-rar i sin utveckling och där fattigdomen ökar. IMF haren nyckelroll i uppgiften att säkra betalningssystemetoch minska bördan i hårt skuldsatta på ettsätt som inte främjar vanskötsel och korruption. Dettaär en av FN-systemets viktigaste uppgifter de kom-mande åren. Vi kan erinra om att genomIMF:s och försorg fick ett stöd på . Hade inte det skett hade verkningarna kunnatbli mycket svåra. Vi kände av dem även här i Sverigeden gångna vintern och våren.Den för viktigaste externa faktorn ärden globala frihandeln. Världshandelsorganisationenhar en nyckeluppgift i att fullfölja gjorda åtagandenom tullsänkningar men också målmedvetet främja iförsta hand tullfria tillträde till i-länderna.Av människan eller naturen framkallade kriser ochkatastrofer måste lindras och avhjälpas. ochUNHCR har här nyckeluppgifter. Beredskapen atteffektivt och kraftfullt se till att hjälp verkligen kom-mer fram snabbt måste ständigt upprätthållas.Sovjetsystemets sönderfall och den ökade demo-kratiseringen i världen gör att det finns större möjlig-het att verka i FN:s ursprungliga anda. ökarkraven, inte minst genom fler etiska och religiösakonflikter. Utsattheten för invånare i länder som stag-nerar blir också större. Uppgifterna blir fler och am-bitionen större. Därför krävs det ett kraftfullt FN somkan fullgöra sina viktiga åtaganden. Världen skullevara mycket mörkare och kallare om FN inte funnes.Anf. 4 ()Fru talman! Vi högtidlighåller FN:s 50-årsdag.Förenta nationerna behövs! Utvecklingen i den världsom är vår ställer krav på ett livskraftigt och starkt FNäven bortom , kanske till och med längre ändet vi brukar sjunga i samband med födelsedagar: "utihundrade år".Jag tycker att ordet "kris" ges ett alldeles för stortutrymme i diskussionen om FN:s framtid. Låt oss förett ögonblick tänka bort hela FN:s omfattande verk-samhet, bortse från ,, , flyktingkom-missariatet och icke-spridningsavtalet. Innan någonmed darr på stämman beskriver misslyckanden för detinternationella samfundet och frammanar bilden avFN:s djupgående kris bör alternativet belysas. Hurskulle en värld te sig där FN alls inte fanns? Ett så-dant perspektiv förskräcker.Det finns anledning att i debatten nyansera bildenav FN. Låt oss lyfta fram FN:s betydelse för mänskli-ga rättigheter, för barns och kvinnors ställning i värl-den, för utveckling av hälsovård och utbildningsvä-sende, för hjälp till flyktingar, för fred, nedrustningoch demokrati. Vid en bedömning av FN:s insatserbör man ha i minnet att kraven på FN ökat enormtutan att organisationen fått resurser nog att möta dennya situationen med de nya kraven.Likväl finns det anledning att vara bekymrad. FNfirar sitt 50-årsjubileum som organisationenupplever sin värsta ekonomiska kris . För attFN skall kunna ha råd med löner, hyror och andralöpande utgifter används fonder avsedda för fredsbe-varande verksamhet. Detta är naturligtvis helt otill-ständigt. Fördelningen av bidragsbördan bör ändras,och man kan överväga om inte länder vars ekonomivuxit sig starkare borde betala mer än . Men ommedlemsländerna inte är beredda att betala, bör manockså nu överväga nya finansieringsformer för FN.Arbetet med att rationalisera och effektivisera FNmåste fortsätta, och där kan driva på en ut-veckling mot minskad byråkrati. FN behöver utvecklaformerna för internrevision och noggrannt granskasina tillkortakommanden. Men FN är inte starkare ände politiska och ekonomiska ambitionerna hos med-lemsländerna. FN är möjligheternas samarbete ävendet kommande århundradet, och det saknas inte upp-gifter.Fru talman! Dagens debatt sker dels med anled-ning av högtidsdagen och dels med anledning av attriksdagen har fått en skrivelse från regeringen somheter "FN ". För del ärdet viktigt att inom FN:s ram fortsätta arbeta medmiljöfrågorna.Den icke-socialistiska regeringen med som miljöminister bedrev tillsammans medett stort antal organisationer och föreningar ett inten-sivt förberedelsearbete års FN-konferensom miljö och utveckling i . I flera avse-enden var resultatet av en stor fram-gång. På bord ligger nu exempelvis förgodkännande FN:s konvention för bekämpning avökenspridning. Denna konvention är ett direkt resultatav överläggningarna i och av den icke-socialistiska regeringens engagemang för den globalamiljön och mot klimatförändringen. Det samma gällerarbetet med klimatkonventionen.Vid etablerades en FN:s egennärhetsprincip genom de lokala , hand-lingsprogram för det tjugoförsta århundradet.