prot · GI09119 · 1995-06-13 00:00:00 — Som jag ser det fun-gerar det väl.Det är också mycket viktigt, ja, helt avgörande fören framgångsrik konsumentpolitik i konsumenternasoch medborgarnas tjänst, att det finns ett aktivt ochbrett engagemang och inflytande hos konsumenternaoch deras organisationer i det konsumentpolitiskaarbetet. Konsumentorganisationerna kompletterar påett betydelsefullt sätt den statliga och kommunalakonsumentverksamheten. Dessa organisationer ärockså en viktig faktor för att fördjupa diskussionenom hur konsumentskyddet skall kunna stärkas i Euro-pa. De svenska konsumentorganisationerna och derassätt att verka inom det svenska samhället kan bli tillgång som förebilder för konsumentinflytandetinom de övriga EU-länderna. Det är därför mycketpositivt att regeringen skall tillsätta en kommitté meduppgift att utreda och föreslå åtgärder som kan ökamedborgarnas inflytande och delaktighet i sam-hällsutvecklingen.Ungdomar utgör en mycket stor och köpstark kon-sumentgrupp. Men undersökningar visar också attungdomars kunskaper om konsumentfrågor ofta ärbristfälliga, inte minst när det gäller ekonomi ochkonsumenträtt. Det är därför nödvändigt att nå ut medmer och bättre kunskaper och information till ung-domsgrupperna. Skolan har här sin givna roll. Kurs-planerna i såväl som gymnasiet tar uppolika konsumentfrågor inom bl.a. ämnet hemkunskapoch i några av gymnasieskolans utbildningsprogram.Men det är också viktigt att konsumentkunskap ihögre grad än ses som ett ämnesövergripandeområde som kan tas upp i många andra ämnen, t.ex.samhällskunskap, ekonomikunskap, svenska ochmatematik.Den miljö som dagens ungdomar lever i är i fleraavseenden mycket annorlunda än den som gällde förbara något tiotal år sedan. Såväl samhällsutvecklingeni stort som den tekniska utvecklingen har bl.a. lett tillnya former för kontakt och kommunikation, särskilttydligt markerat inom ungdomsgenerationen. Detgäller därför att försöka koppla ihop ungdomarnasnaturliga intresse för hushållsekonomiska frågor medderas egen vardagssituation.Utöver skolundervisningen om konsumentfrågormåste därför också ovanliga och otraditionella vägaroch medier prövas för att nå ut med kunskap ochinformation till ungdomar. Bl.a. kommer olika kon-sumentprojekt för ungdomar att lyftas fram, särskiltvid fördelning av medel ur Allmänna arvsfonden. Dethär handlar definitivt inte om att ge politiska pekpin-nar till ungdomarna. Det är tvärtom en naturlig an-passning till en ny tids krav och en markering av attsamhället är berett att aktivt stödja ungdomarna påderas egna villkor.Fru talman! Frågor om produktsäkerhet och omskyddet för människors hälsa och säkerhet har fått enökad aktualitet inom konsumentpolitiken. EU-samarbetet har vi fått en radnya lagar om leksaker, personlig skyddsutrustning ochlivsmedelsimitationer samt nya ordningar för produkt-och marknadskontroll. Det europeiska standardise-ringsarbetet blir allt viktigare. Mot denna bakgrund ärdet naturligt att sätta upp säkerhet som ett konsu-mentpolitiskt mål.En varas skadliga egenskaper kan utgöra ett häl-soproblem. Behovet av tydliga och korrekta inne-hållsdeklarationer är allmänt sett viktigt för konsu-menterna, i synnerhet för t.ex. allergiker. Det är ocksåviktigt att man kan lita på vad som sägs i reklamen förolika produkter. Det här visar att det finns ett närasamband mellan säkerhet och hälsa och att konsu-mentpolitikens mål också måste omfatta skyddet förkonsumenternas hälsa.Massproduktionen av konsumtionsvaror har letttill en kraftigt ökad levnadsstandard för människor ivår del av världen. Men med den ökadelevnadsstandarden har vi successivt fått upplevaavigsidor med denna konsumtionsstandard. Slit-och-släng-epoken har lett till stora avfallsproblem. Imånga fall har det också uppstått brist på vissa råva-ror. En rad ämnen som används i produktionen i såvällivsmedel som andra varor har visat sig ha kraftigtskadliga effekter på vår miljö. Vårt nuvarande kon-sumtionssamhälle har visat sig kunna leda till mycketallvarliga problem i vår livsmiljö. Många av mil-jöproblemen är dessutom globala till sin natur. Det fårvi inte glömma bort.Det är mot den bakgrunden självklart att vi nulyfter fram ett nytt mål för konsumentpolitiken. Detmåste vara en viktig konsumentpolitisk uppgift attlänka in människor i sådana konsumtionsmönster sombelastar miljön så litet som möjligt. Vi måste under-lätta för konsumenten att bedöma de miljömässigakonsekvenserna av sitt levnadssätt och sin konsum-tion. På så vis kan konsumenterna leva på ett sätt somminskar belastningen på miljön. Det är mot dennabakgrund mycket värdefullt att regeringen har beslutatatt utarbeta en åtgärdsinriktad handlingsplan för hurmiljömålet i konsumentpolitiken skall kunna uppnås.Jag tycker att måste hälsa framför allt dendelen med tillfredsställelse. Handlingsprogrammetsövergripande syfte är att identifiera de miljöproblemsom är en risk för hälsan och att lämna förslag tillåtgärder för att minska dessa risker.I ett antal motioner och i några reservationer fram-förs bl.a. krav på bättre innehållsdeklarationer ochmiljömärkning av en rad olika varor och produkt-grupper. Enligt min mening står motionskraven ihuvudsak och i flertalet fall i god överensstämmelsemed vad som presenteras i regeringens proposition.Bättre innehållsdeklarationer och miljömärkning ärtill stor hjälp för konsumenterna i deras produktval.Som regeringen redovisar i propositionen pågårdet ett omfattande arbete inom det här området i syfteatt underlätta för konsumenterna att göra kloka pro-duktval. I vissa fall krävs det mer kunskap för attkunna gå vidare. I andra fall krävs fortsatt internatio-nellt arbete för att flytta fram konsumenternas posi-tioner. Mot den bakgrunden menar vi i utskottsmajori-teten att det saknas skäl att göra några särskilda till-kännagivanden till regeringen i dessa frågor.Jag tycker att vi efter fem månaders medlemskap iEU faktiskt måste hälsa med tillfredsställelse att kon-sumtionsfrågorna numera har ett eget generaldirekto-rat, DG 24, där konsumentministern faktiskt har varitmycket pådrivande. Vi får beröm för EU-arbetet,framför allt på det livsmedelspolitiska området.Till skillnad från tycker jag att mil-jömärkningssystemet med svanen är ett bra system.Fru talman! Reklam med inslag av diskrimineringi olika former är oacceptabel. Någon speciallagstift-ning som gör det möjligt att ingripa mot könsdiskri-minerande eller annan diskriminerande reklam finnsinte. För att en sådan lagstiftning skall kunna införaskrävs det grundlagsändringar.Utskottet har sagt att inskränkningarav de grundlagsfästa rättigheterna inte behövs för attkomma till rätta med problemen vad avser diskrimine-rande reklam. I stället bör det vara möjligt att skärpade insatser som görs genom egenåtgärder inom nä-ringslivet, t.ex. genom näringslivets etiska råd motkönsdiskriminerande reklam. Andra former av dis-kriminerande reklam kan tas upp av som är ett överbranschetiskt råd som behandlarfrågor av principiell karaktär.Därutöver konstaterade utskottet att regeringennoga kommer att följa utvecklingen. Om inte närings-livets egenåtgärder kan stävja den diskriminerandereklamen finns det enligt regeringen anledning att pånytt ta upp frågan om åtgärder.Fru talman! Avslutningsvis vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan i betänkande LU32 och avslagpå samtliga reservationer. vill jag tacka förden generositet som och även Center-partiet har visat oss, liksom i vissa stycken även niandra har gjort. Vi ser också fram emot resultatet avde utredningar som tillsatts, och vi kommer naturligt-vis att få anledning att framföra synpunkter även dåde tas upp till behandling.Anf. 69 () replikFru talman! sade att det är viktigt kan ge stöd till dem som behöver detta, att vi haransvar för bl.a. utsatta hushåll. Det är just därför,, som vi från Moderata samlingspartiethar framhållit att det är viktigt att ge kommunernastörre ansvar. Där finns närheten, där är möjlighetenatt lösa många av problemen mycket enklare. Det harredan visat sig att man har gjort detta i många kom-muner , och det har också visat sig att människorhar lättare att gå dit för att få råd och stöd. Det primä-ra ansvaret för kommuninvånarna bör ligga på kom-munerna. Därför menar vi att det är rätt att omfördelavissa medel.Det ekonomiskt trängda läget - staten har intemycket pengar - har också inneburit att vi harsett oss om efter besparingsobjekt. Vi i Moderatasamlingspartiet har sagt att det kan vara tid att fortsät-ta den renodling som vi har arbetat för inom mångaområden. Det är därför vi har föreslagit en indragningav , eller , somdet förkortas.Vi menar - och det har vi tagit fram i vårt särskil-da yttrande - att det förslag som är ute på remiss, därman talar om särskild grupptalan till domstolar, inteminst inom konsumentpolitiskt område, bör kunnavara en god ersättning. Vi ser att man löser alltfler av tvisterna inom kommunerna och att de beloppsom går till blir mindre och mindre. 70 () replikFru talman! Vi har naturligtvis olika syn på värdetav att behålla . Vi lärinte enas, vad jag kan förstå av roll i det konsumentpolitiska arbe-tet tycker vi också är av största vikt. Skillnaden, somjag ser det, ligger i att vi tycker att kommunerna själ-va, utifrån ett eget åtagande, skall se till att det kon-sumentpolitiska arbetet fungerar väl, så att människorfår den konsumentpolitiska hjälp från kommunernasom jag tycker att de har rätt att kräva. Den finskamodellen innebär att det är ett obligatorium för kom-munerna att starta konsumentpolitisk verksamhet.För övrigt förefaller vi vara helt överens om attkommunernas roll i det konsumentpolitiska arbetet äroerhört viktig.Anf. 71 () replikFru talman! Som förtydligande vill jag påpeka attvi just har poängterat att det inte är en lagstiftning vivill ha. För övrigt hade inte heller alla kommuner iFinland inrättat denna funktion, trots lagstiftning.När talar om eget åtagande har honhelt rätt. Men även kommunerna lever i en ut-omordentligt trängd ekonomisk situation. Man kaninte lasta mer och mer på kommunerna utan att sam-tidigt ge någon ersättning. Vi menar att en del avmedlen från skulle få enormtmycket större effekt och genomslagskraft om de ham-nar i kommunerna, nära de medborgare som bor ikommunen. Man skulle kunna göra mycket mer förkonsumenterna. Det är därför vi vill fördela på ettannat sätt.Anf. 72 () replikFru talman! Men, , den finskamodellen innebär väl ändå ett obligatorium. Det är detni hänvisar till i er reservation.För övrigt tycker jag att debatten om den kommu-nala verksamheten är avslutad, eftersom vi är överensom att den är viktig.Anf. 73 () replikFru talman! har vi antagit förslagen i betän-kandet Den kommunala ekonomin, FiU19. Det inne-bär att kommunsektorn kommer att få mindre pengar.Vi har sett att skuldsaneringsarbetet i kommunernatar väldigt mycket tid av konsumentvägledningen,vilket är synd. Det här är en ganska aktuell fråga. Vivill själva återföra 5 miljarder till kommunsektorn viaskatteväxling, men vad vill ni göra?Jag avser att återkomma när det gäller miljöfrå-gorna när vi har fått åtgärdsprogrammet för miljövän-lig konsumtion, men när det gäller svanmärkningenvill jag fråga : Anser attdet är bra att underlagsarbetet till ett miljömärknings-system inte är offentligt och att dokument saknarreferenser? Det är svårt att förstå vilken informationoch kunskap kriterierna är baserade på och man kaninte utsätta kriterierna för en extern granskning.Anser att det är bra att tillverkarnaanvänder ett system där man kan kompensera en dåligegenskap med bättre värden på en annan egenskap,dvs. att man inte använder sig av substitutionsprinci-pen eller försiktighetsprincipen? Anser det är bra, eller är det allmännauppfattning att svanen är bra?Anf. 74 () replikFru talman! Först och främst undrar jag om inteYvonne Ruwaida är ute i litet fel ärende. De förslag iFiU19 som vi antog innebären inomkommunal fördelning av pengar. Kommun-sektorn har inte fått mindre pengar, utan man fördelarde pengar som finns mellan kommuner. Det kan inne-bära att vissa kommuner får mindre, men att andra fårmer.Många produkter är nu märkta med svanen. Vadjag vet fungerar det väl. Det är klart att vi får provaolika miljömärkningssystem, för det viktigaste är attvi får ett märkningssystem som fungerar så väl att visom konsumenter lätt vet att vi väljer rätt varor efterde krav vi har.Anf. 75 () replikFru talman! Jag vet att det är många varorsom har svanmärkningen. har svanmärkningenen trovärdighet hos konsumenterna. Felet är att sva-nen inte är tillräckligt bra. Förmodligen kommer mil-jömärkningssystemen i sig att förlora trovärdighet närkonsumenterna upptäcker bristerna med svanmärk-ningen. Just därför måste man förbättra bristerna. Attdet finns många produkter som har märk-ning är inget argument för att märkningen är bra. Detanser inte jag.Beslutet med anledning av FiU19 innebär be-gränsningar för kommunerna i den kommunala sek-torn. Förutom det som gäller FiU19 skall jag frågaKarin : Vad anser att vi skallgöra åt att skuldsaneringsarbetet tar så mycket tid frånkonsumentarbetet i kommunerna?Anf. 76 () replikFru talman! En finanspolitisk debatt trodde jaginte att vi skulle föra här.Den kostnad som kommunerna får med anledningav skuldsaneringslagen är naturligtvis en allvarlig sak.Det finns därför tunga skäl, tycker jag, för att manfrån kommunalt håll skall satsa på konsumentvägled-ning. Det är ett bra sätt att klara av den delen, i ställetför att som tvingas ta resurser från andra verk-samheter i kommunen.När det gäller miljömärkningssystem förväntar jagmig också mycket av den utredning som pågår . Vihar kanske anledning att diskutera svanen och deandra miljömärkningssystemen ytterligare. För minpersonliga del kan jag inte säga att svanen är ett dåligtmiljömärkningssystem, utan jag tycker att det är bra.Anf. 77 ()replikFru talman! I propositionen har man tagit med attäven de offentliga tjänsterna bör räknas in i baskon-sumtionen och alltså vara av konsumentpolitiskt in-tresse. I mitt anförande tog jag upp hur man enligtmaktutredningen känner sig maktlös som enskildkonsument när det gäller inflytande i fråga om exem-pelvis sjukvård, studier och annat.Vi har föreslagit att man från kommunernas sida, ioch för sig frivilligt, upprättar medborgarkontrakt därman talar om vad det finns för möjligheter, vad manhar för skyldigheter och vart man kan vända sig närdet gäller problem med tjänster från offentlig sektor.Jag skulle vilja fråga om det finns ettintresse från Socialdemokraterna, det har vi hört väl-digt litet om i betänkandet, för att stärka konsumen-ternas roll även när det gäller tjänsterna i den offentli-ga sektorn.Anf. 78 () replikFru talman! Ja det finns det, !Anf. 79 ()Fru talman! Vi har inte varit med i beredningsar-betet i lagutskottet och därför får jag yrka bifall tillmotion L48, punkterna 1 och 2. Jag yrkar även bifalltill motion L905.Allmänt sett har vi tidigare formulerat målet förkonsumentpolitiken på följande sätt: Att främja hus-hållens möjligheter att utnyttja sina resurser på bästasätt enligt egna önskemål. Att främja konsumenternasrättsliga ställning. Att främja konsumenternas hälsaoch säkerhet och att främja konsumenternas intresseav att medverka till en långsiktigt hållbar utvecklinggenom att bidra till en god miljö.Såvitt vi kan förstå, överensstämmer detta i detstora hela med de mål och riktlinjer som regeringennu har lagt fram. Det är alltså inte någon förändringegentligen i förhållande till vad som sades i den pro-position som drogs tillbaka av den tidigare regering-en.Det är gott och väl att konstatera att man i stortsett är överens om de övergripande målen. Då kanman gå vidare. Vi har bara några synpunkter beträf-fande riktlinjerna i fråga om några kompletteringar.Vi tycker att de konsumentpolitiska åtgärderna ba-ra skall vidtas i statlig regi när detta är väsentligt ochbara när åtgärderna inte kan utföras bättre av någonannan aktör. Ett väsentlighetskrav skall därför ställasupp. Vad som kan anses vara väsentligt får prövas irelation till de uppställda målen.Konsumentpolitiken skall uppmärksamma sådanaprodukter som har nödvändighetskaraktär. Den statli-ga konsumentverksamheten bör, t.ex. vad det gällerbaskonsumtionen, inte omfatta produkter som anting-en kostar förhållandevis litet och alltså har liten bety-delse för hushållens utnyttjande av sina ekonomiskaresurser, eller som har föga betydelse för möjligheter-na att spara tid eller pengar. Inte heller bör den gällaprodukter av utpräglad lyxkaraktär.En annan komplettering är att frågan om inrättan-de av lokala reklamationsråd bör prövas. Det är enfrågan som jag i och för sig inte kunnat se att utskottetöver huvud taget har behandlat.Enligt vår bedömning skulle väl fungerande lokalareklammationsråd kunna spela en viktig roll i konsu-mentpolitiken. Råden kan exempelvis arbeta för godaförhållanden mellan konsumentintressena och närings-idkarna lokalt. De kan också förmedla information omgällande regler till bl.a. det lokala näringslivet. Rådenkan dessutom medverka till lösning av tvister mellannäringsidkare och konsumenter. De kommunala kon-sumentvägledarna bör spela en viktig roll i ett sådantråd.I övrigt tycker vi att det är gott och väl med detmesta som sägs här, och vi är inte bekymrade för skall komma väl ut i den här frågan.En detalj som ligger litet vid sidan av det här, ärvår motion om auktorisation av fastighetsvärderare.Jag vill bara notera att utskottet har behandlat den härfrågan tidigare, och att man alltid haravvisat det här kravet. avvisar man det dessutommed hänvisning till att det efter fastighetskrisen ärsjälvklart att aktörerna anlitar fastighetsvärderare medhög kompetens och stor integritet.Det är inte så alldeles säkert det, men man får juhoppas att det är så. Fastighetsvärderare är ju en rättanonym yrkeskategori, och gemene man har egentli-gen ingen riktig uppfattning om vad de håller på med.Jag skulle dock vilja försäkra att fastighetskrisenenligt min mening till en del förorsakats av felaktigavärderingar. Det har varit väldigt olyckligt och ännuhar inte detta kunnat utredas till fullo, men man harhaft en väldigt central roll. Därför tycker vi att detvore väldigt viktigt att man för framtiden såg till att vii vårt land hade auktoriserade fastighetsvärderare, såatt man kunde förlita sig på att de verkligen har denutbildning, erfarenhet och integritet som krävs fördetta faktiskt ganska viktiga värv.Av någon anledning har man haft mycket lättareatt lagstifta om fastighetsmäklare. Det är väl i och försig intressant att fastighetsmäklarna gör ett bra jobb,men det har ganska liten betydelse för nationens väloch ve.Anf. 80 ()Fru talman! Jag vill bara upplysa att det finns skrivet om reklamationsråd på s. 57 ibetänkandet. Vi hänvisar där till , den kommunala konsumentverksamhe-ten och den frivilliga försöksverksamhet som pågår.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutLU32 Konsumentpolitikens mål och inriktning,m.m.Mom. 1 (principiella och övergripande frågor)Yrkanden:1. utskottet2. 1 (fp)3. res. 2 (m)4. utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till mot. 1 (kds)Förberedande votering 1:23 för res. 111 för mot. L48277 avstod38 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Förberedande votering 2:85 för res. 223 för res. 1206 avstod35 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudvotering:202 för utskottet75 för res. 237 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 22 c, 1 fp, 16 v, 13 mpFör res. 2: 75 mAvstod: 22 fp, 4 mp, 11 kdsFrånvarande: 11 s, 5 m, 5 c, 3 fp, 6 v, 1 mp, 4 kdsMom. 3 (konsumentpolitikens mål och inriktning)1. utskottet2. 4 (mp)Votering:228 för utskottet17 för res. 469 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 7 m, 22 c, 23 fp, 15 v, 11 kdsFör res. 4: 17 mpAvstod: 68 m, 1 vFrånvarande: 11 s, 5 m, 5 c, 3 fp, 6 v, 1 mp, 4 kdsMom. 5 (konsumentinflytande och konsumentenga-gemang)1. utskottet2. 7 (c, mp)Votering:252 för utskottet39 för res. 722 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 73 m, 3 fp, 16 v, 10 kdsFör res. 7: 22 c, 17 mpAvstod: 2 m, 20 fpFrånvarande: 11 s, 5 m, 5 c, 3 fp, 6 v, 1 mp, 5 kdsBengt () anmälde att han avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 12 (konsumentpolitiskt arbete inom EU)1. utskottet3. 14 (c)Votering:214 för utskottet22 för res. 1477 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 2 m, 22 fp, 16 v, 13 mp, 11kdsFör res. 14: 22 cAvstod: 72 m, 1 fp, 4 mpFrånvarande: 11 s, 6 m, 5 c, 3 fp, 6 v, 1 mp, 4 kdsMom. 28 (lokala reklamationsråd)Yrkanden:1. utskottet2. L48 (kds)Votering:304 för utskottet11 för mot. L4834 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 151 s, 75 m, 22 c, 23 fp, 16 v, 17mpFör mot. L48: 11 kdsFrånvarande: 10 s, 5 m, 5 c, 3 fp, 6 v, 1 mp, 4 kdsMom. 30 (anslag till )1. utskottet2. 31 i motsvarande del(mp)Votering:227 för utskottet17 för res. 3171 avstod34 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 151 s, 5 m, 22 c, 23 fp, 15 v, 11 kdsFör res. 31: 17 mpAvstod: 70 m, 1 vFrånvarande: 10 s, 5 m, 5 c, 3 fp, 6 v, 1 mp, 4 kdsMom. 31 (stöd till konsumentorganisationer)1. utskottet2. 32 (v)3. res. 31 i motsvarande del(mp)Förberedande votering:26 för res. 3217 för res. 31271 avstod35 frånvarandeKammaren biträdde res. 32.Beatrice () anmälde att hon avsett att avstå frånatt rösta men markerats ha röstat ja.Huvudvotering:283 för utskottet16 för res. 3216 avstod34 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 151 s, 75 m, 22 c, 23 fp, 1 mp, 11kdsFör res. 32: 16 vAvstod: 16 mpFrånvarande: 10 s, 5 m, 5 c, 3 fp, 6 v, 1 mp, 4 kdsRagnhild Pohanka (mp) anmälde att hon avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 40 (fastighetsvärderare)1. utskottet2. L905 (kds)Votering:303 för utskottet11 för mot. L90535 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 151 s, 75 m, 21 c, 23 fp, 16 v, 17mpFör mot. L905: 11 kdsFrånvarande: 10 s, 5 m, 6 c, 3 fp, 6 v, 1 mp, 4 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren attåterstoden av dagens ärenden fick avgöras i ett sam-manhang efter avslutad debatt.7 § Finansiering av medlemskapet i Europeiskaunionen, m.m.FöredrogsSkatteutskottets betänkande 1994/95:SkU95Finansiering av medlemskapet i Europeiska unionen,m.m. 1994/95:203)Anf. 81 ()Fru talman! betänkande nr 28 ärett tjockt dokument, som skulle kunna ge utrymme förflera olika debatter, t.ex. om ekonomisk politik, omden europeiska unionen och om skattepolitik i all-mänhet samt en hel rad skilda punktskatter. Det ärdärför nödvändigt att i någon mån försöka att begrän-sa debatten. Jag kommer i första hand att diskutera deskatteförslag, som regeringen valt att lägga fram ipropositionen i anslutning till detta betänkande och deeffekter som dessa kan ha.Den övergripande ekonomiska debatten äger sombekant rum i denna kammare. Likväl finnsdet anledning för mig att redan på detta stadium göraklart, för att det inte skall råda något missförstånd påden punkten, att även vi moderater självfallet med-verkar till finansieringen av medlemskapsavgiften tillden europeiska unionen. Det gör vi inom ramen förvår motion som lagts fram i anslutning till komplette-ringspropositionen. I den framgår att vi har ett alter-nativ som är åtskilliga miljarder starkare än regering-ens när det gäller effekterna på stadsbudgeten, trotsatt vi avvisat skattehöjningar som ett medel för att nåuppställda mål.Jag anser vidare att den koppling som regeringengör mellan alla de skattehöjningar, som föreslåsoch medlemsavgiften till EU är felaktig.Redan titeln på propositionen visar på denna fel-syn. I andra sammanhang talas det inte om att vissaskatter skall användas för ett visst ändamål.