prot · GI09109 · 1995-05-19 00:00:00 — Men med den ekonomiskaverklighet som finns , och som i fråga efter frågagör sig påmind för oss nu när vi sparar inom allaområden, är den önskan långt borta.Vi tycker i stället att det är viktigt att se över hel-heten inom infrastrukturen. Vi måste titta på hur deolika trafikslagen fungerar mot varandra och tillsam-mans och fundera över hur vi vill fördela kostnadernaför att bäst gynna det trafikslag som passar bäst påolika platser och på olika områden. Därför har vitillsatt . Den har i uppdragatt se till helheten och återkomma med förslag på ensamlad bild av trafikpolitiken - både för miljöns ochför ekonomins skull. I Kommunikationskommitténsviktiga arbete ingår också frågan om hur vi på etteffektivare sätt skall kunna styra över mera av landetsgodstrafik från vägen till järnvägen. Det handlar omformer för att underlätta hanteringen av godset mellanolika intressenter, och det handlar om en konkurrens-kraftig prispolitik.Vi är många som har förhoppningar om att arbete skall lägga grunden tillatt skapa ett sammanhållet trafiksystem som gynnarresandet och ett fortsatt mötande mellan människor,av varor, för kommuner och för olika länder.Fru talman! Vi vill fortsätta att driva en politiksom skapar förutsättningar för alla delar av vårt landatt utvecklas genom människors möjligheter till arbe-te, utbildning och ett rikt socialt liv.Få områden inom politiken väcker så många idéersom trafikutskottets områden när det är motionstid häri . Det beror antagligen på att de flesta avoss inser att en fungerande infrastruktur är förutsätt-ningen för att våra län och regioner skall kunna ut-vecklas. Vi vill fortsätta med en politik som ger denmöjligheten.Jag yrkar därmed bifall till propositionen och av-slag på samtliga motioner.I detta anförande instämde ().Anf. 25 ()Fru talman! Jag vill ta upp två punkter i UlricaMessings anförande. Den ena är frågan om vilkakonsekvenser en avreglering kommer att få och kan tro att man kan ta reda påvad som kommer att hända om man avreglerar järn-vägen. Det kommer att hända många saker.Erfarenheten från all annan avreglering visar först får en stökig tid men att det sedan ordnarupp sig. Det är väl kanske den här stökiga tiden somsocialdemokraterna tror att de skall kunna förhindra,eftersom man då blir rädd för avreglering.Det är oerhört viktigt att vi slutar tro att man iriksdagen eller regeringen kan sitta och bestämma ochreglera hur människor och företag skall göra. Jag trordärför att det är oerhört viktigt att vi låter marknaden- detta förhatliga ord -, nämligen människor ochföretag själva få bestämma vad de skall göra. Vi skallinte låta storebror eller i det här fallet storasysterbestämma över oss.Jag vill också ta upp att säger gärna skulle vilja subventionera mera. Jag tyckerinte att vi skall subventionera alls. Utgångspunktenmåste vara att varje trafikslag och varje resa skall bärasig själv. På vissa sträckor kan man inte klara av det,men utgångspunkten måste vara att man bär sina egnakostnader.Anf. 26 ()Fru talman! Den utredning som gjordeoch som heter "Tåget kommer", skulle lika gärnakunna heta "Tåget går" om den skulle genomförasrakt upp och ner. Det vill jag inte vara med om. Vitycker att det var otroligt viktigt att få den här tidenför att ordentligt se över vad en eventuell avregleringpå järnvägen faktiskt innebär.I Svenska Dagbladet kunde vi så sent som i läsa vad en avreglering av flyget har inneburitför olika delar av vårt land. Jag vill inte, som politisktansvarig, få läsa samma slutsats om järnvägstrafiken.Jag tror inte att det räcker med en stökig periodoch att det sedan ordnar upp sig. Om jag skall stökatill något som politiker vill jag ta konsekvensen av detockså och veta vad det innebär. Därför tycker jag attvi får vänta in den utvärdering som kommer fråndepartementet . Sedan kan vi ha en nydebatt , när propositionen är framlagd, om olikaför- och nackdelar med en eventuell avreglering.Anf. 27 ()Fru talman! Problemet, , är att tå-get faktiskt inte går trots att det får så mycket subven-tioner. Jag vill diskutera var det är möjligt med järn-väg. Var finns de ekonomiskt försvarbara järnvägs-sträckorna? Ute i går de stora järnvägsverkenmycket sämre än SJ. Subventionerna är mycket större,men folk åker ändå inte tåg.Skall vi inte ta konsekvenserna av det? Skall vitvinga folk att åka tåg? Det är oerhört viktigt att stu-dera var det finns en bra trafik och tillräckligt medresenärer. Ett exempel är satsningen med X 2000.Den fungerar, men annan trafik går inte. Vi måste takonsekvenserna av det.Anf. 28 ()Fru talman! sade i sin förstareplik till mig att hon tycker att varje resa skall bärasina egna kostnader. Jag är rädd för att tågtrafiken påspåret skulle bli ganska gles, om man skall ha somriktmärke att varje tur skall bära sina egna kostnader.Jag vill ha med en annan värdering. För mig är detinte heligt att marknadskrafterna skall sköta allting.Jag har också ett politiskt ansvar. Det skall gå att åkakollektivt - även om man bor i ett mindre attraktivtområde som är mindre tättbefolkat.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutTU26 Statens järnvägarMom. 4 (avreglering av järnvägstrafiken)1. utskottet2. 3 (m, c, fp)Votering:173 röster för utskottet121 röster för res. 355 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 18 v, 16 mpFör res. 3: 68 m, 20 c, 22 fp, 11 kdsFrånvarande: 22 s, 12 m, 7 c, 4 fp, 4 v, 2 mp, 4kdsMom. 5 (bolagisering och privatisering)1. utskottet2. 4 (m)Votering:227 röster för utskottet67 röster för res. 455 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 21 c, 22 fp, 18 v, 16 mp, 11kdsFör res. 4: 67 mFrånvarande: 22 s, 13 m, 6 c, 4 fp, 4 v, 2 mp, 4kdsMom. 11 (godstrafikfrågor)1. utskottet2. 5 (v, mp)Votering:261 röster för utskottet34 röster för res. 554 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 68 m, 21 c, 22 fp, 11 kdsFör res. 5: 18 v, 16 mpFrånvarande: 22 s, 12 m, 6 c, 4 fp, 4 v, 2 mp, 4kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av andre vice talmannen medgav kam-maren att återstående ärenden på dagens föredrag-ningslisat fick avgöras gemensamt efter avslutad de-batt.5 § Den avgiftsfinansierade radio- och betänkande 1994/95:KrU26Den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten(prop 1994/95:100 delvis)Kammaren biföll utskottets hemställan om attärendet skulle avgöras efter endast en bordläggning.Anf. 29 ()Fru talman! Ytterst handlar den principiella frågani detta betänkande om den mångfald som vi vill ha ide svenska medielandskapen när det gäller televisio-nen. Majoriteten vill, åtminstone som det ser ut ,riva upp nuvarande avtal, bara ett och ett halvt årinnan det går ut, för att därmed möjliggöra vad som ipraktiken innebär en sammanslagning av den samladeprogramverksamheten inom . Detinnebär tveklöst en mycket kraftig reduktion av mång-falden, och det innebär en koncentration och centrali-sering samt ett mycket klart slag mot televisionensverksamheter runt om i landet.När det gäller mångfalden i television och radiofinns det en långvarig och ganska besynnerlig historiamed svensk socialdemokrati. Varenda gång som dethar varit på tal att utvidga valfrihet eller mångfald harSocialdemokraterna varit partiet emot.Det gällde när man slog vakt om monopolet. Detgällde när man i debatten förde fram tanken på attt.o.m. Det gällde när manlängre tillbaka i tiden var emot införandet av närradi-on. Det gällde när man med olika typer av försök attgenom lagstiftning förhindra de nya satellitsändakanalerna. Inom varje område har man varit emotutvidgningen av valfrihet och mångfald, och man harförsökt att slå vakt om koncentrationen samt motver-kat mångfald och avmonopolisering. Det är tydligtnog samma fenomen som uppträder igen, eftersomman , när man har regeringsmakten, på nytt vill slåsamman verksamheter och öka koncentrationen.Något som har varit på tal i utskottets behandlinghar bl.a. varit att tillåta en sammanslagning av två olika nyhetsredaktioner - ett för-slag som var väl förankrat inom socialdemokratin. Förnyhetsförmedlingen i hade det inneburit en avde mest kraftiga mediakoncentrationer som vi harupplevt. Det hade inneburit en reduktion av denmångfald och de skiftningar av perspektiv som ärnyttiga och nödvändiga i ett bra medielandskap, därfriheten och mångfalden skall vara avgörande. Dettahar en majoritet i utskottet gått emot. Det har till slutockså blivit enighet i utskottet om att säga nej till ensådan förändring.Kvar står nu frågan om att ge regeringen möjlighe-ter att omförhandla § 12, nämligen bestämmelsen omskilda kanalidentiter i . Det finnsen majoritet för att slå samman programverksamhe-terna och för att se till att de två kanalerna inte erbju-der skilda alternativ utan samlas i en gemensam pro-gramverksamhet. Det kommer långsiktigt att innebäraatt den television som produceras runt om i landet fåren svagare ställning inom ramen för denna centralise-ring.Man kan då fråga sig, fru talman, om det som vibehöver i när det gäller etermedier eller me-dier över huvud taget är en minskning av mångfaldenoch de olika perspektiv som behövs i ett öppet sam-hälle.Jag har den bestämda uppfattningen att så längeman har två TV-kanaler som är licensfinansierade ochsom skall verka inom ramen för en public service-verksamhet, skall dessa kanaler vara till för att utökakvaliteten och bidra till mångfalden. De skall inteminska mångfalden och skapa ökad dominans för ensyn på programproduktion och en syn på spegling avsamhällslivets olika skeenden.Det faktum att debatten förs och att det i televisio-nens styrelse finns en vilja att göra den här typen avsammanslagning och koncentration talar för det somvi moderater för fram i en reservation, nämligen enprivatisering av och även av P 3 och P 4. Det ärnämligen, som vi tydligt märker i denna debatt, ettsätt att slå vakt om mångfalden och garantera att detfinns skilda alternativ. Men så länge kanalerna finnsdär de finns, måste det vara ett oavvisligt krav att debidrar till mångfalden.Då hamnar vi i den frågeställning som är avgöran-de här : Skall man, innan man har en beredningoch diskussion om public service-televisionens verk-samhet och innan man har resonerat framhur public service-verksamheten skall se ut i en nytids medielandskap, föregripa en sådan diskussionsom borde föras genom attvidta en åtgärd som innebär koncentration och cent-ralisering?Utskottet har faktiskt enats om att kräva en mycketsnabb beredning inför den avtalsförnyelse som skallske. Finns det då anledning att ett och ett halvt årinnan detta avtal löper ut avgöra en av de viktigasteprincipiella frågorna och genomföra en förändring aven kanalstruktur som har vuxit fram under mer än tioår, trots att frågan inte har beretts och trots att detbara återstår ?Jag kan förstå att Socialdemokraterna tänker i des-sa banor. Som jag inledningsvis sade, fru talman, harsocialdemokrater haft minst sagt en tendens att mervilja slå vakt om monopol än om valfrihet och mång-fald. Det finns en logik i att utifrån detta politiskasynsätt vilja slå samman och samla programverksam-hetens planering och bestämmande.Det som är förbryllande är att stårbakom denna centralisering och koncentration avprogramverksamheten.Vi moderater och de övriga borgerliga partiernaavvisade förslag. Men vi har i ut-skottsbehandlingen också sagt att vi är beredda attmedverka till en kompromiss och en lösning när detgäller besparingskraven på inomramen för det gamla avtalet. Lösningen innebär gör en engångsanvisning ur Rundradiofonden tillSveriges Television för den period som återstår tilldess avtalet slutförs och fullföljs. På det viset kom-penserar man för de besparingar som Tele-vision inte anser sig kunna göra på grund av det nurådande avtalet. Därigenom skapas tid och möjlighettill en bred och saklig diskussion om hur public ser-vice-televisionen och public service-radion skall ut-formas . Då föregriper man inte det sombör diskuteras brett och sakligt.Vi har sagt att detta erbjudande och denna möjlig-het finns. Detta avvisade både och Soci-aldemokraterna under utskottsbehandlingen. Vi harsagt att det för televisionens del skulle kunna varalämpligt med en engångsanvisning på 60 miljonerkronor. I så fall skulle ingen kunna hävda att nuva-rande avtal hindrar att nå de be-sparingsmål som det också finns en majoritet för,vilka vi moderater står bakom. Därigenom skulle manfå möjlighet att föra diskussionen på det sätt som enberedning av ett så strategiskt och viktigt ärende börske i det svenska samhället.Därför är frågan här till både Miljöpartietoch Socialdemokraterna om de står fast vid ställnings-tagandet i utskottsbehandlingen, nämligen att avtaletskall rivas upp innan det löper utoch att man skall föregripa den diskussion som rim-ligtvis bör avhandla hur public service-televisionensverksamhet skall se ut i framtiden.Det finns en möjlighet att undvika detta, så kan få en diskussion om hur televisionsverksam-heten och public service-uppdraget runt om i landetskall se ut i framtiden.I så fall, om det finns en vilja att diskutera den sa-ken kan vi göra det och sedan gå ett steg vidare. Dåbehöver man inte fatta ett beslut som innebär i praktiken verkar för en sammanslagning avtelevisionskanalernas programverksamhet och plane-ring.Fru talman! Med det anförda vill jag yrka bifall tillreservation 12. Jag vill dessutom inskärpa att jag iövrigt tillsammans med den moderata gruppen stöderde moderata reservationerna. Men vi kommer inte attyrka bifall till dessa i den efterföljande voteringen.Anf. 30 ()Fru talman! Jag börjar med att säga att jag själv-fallet står bakom reservationer i det härbetänkandet om den avgiftsfinansierade radio- ochTV-verksamheten. Men för tids vinnande yrkar jagbifall bara till reservationerna 3, 6 och 12.Våra reservationer handlar om att vi säger nej tillbeslut om besparingar på de avgiftsfinansierade radio-och TV-företagen. Vi menar att föreslagna bespa-ringar under innevarande avtalsperiod på ett oaccep-tabelt sätt förändrar förutsättningarna för allmänradiooch TV.Det gäller också besparingarna för de kommandeåren 1997 och 1998. Vi anser att man först och främstskall ha en ordentlig beredning av hur kommandeavtal mellan staten och företagen skall se ut innan detfattas ett beslut om besparingar. Mot den bakgrundengår vi också emot såväl förslaget om att nu överföraTV 4:s koncessionsavgift från rundradiokontot tillstatskassan som den föreslagna höjningen av TV-avgiften. Vi anser att alla dessa frågor skall gås ige-nom ordentligt med utgångspunkt i att hela landetskall ha tillgång till ett allsidigt programutbud och attden decentraliserade programproduktionen inomSveriges Radio och TV skall bibehållas. Vimenar att andelen lokalt och regionalt produceradeprogram snarare skall öka. Inte minst viktigt är det attslå vakt om lokalradions verksamhet i detta samman-hang.Därför är det naturligtvis en stor framgång att vihar fått gehör för vårt motionskrav och att ett enigtutskott föreslår en sådan parlamentarisk beredningsom också skall följa upp effekterna av be-slut om radio och TV. Självfallet är det angeläget att iarbetet ta med de remissyttranden som kommit in överden s.k. grönboken, som tillkom på den förra rege-ringens initiativ.Det är alltså väldigt bra. Mindre bra är alla de be-slut som av allt att döma kommer att fattas ochsom föregriper denna beredning. I den allmänpolitiskadebatten ställde jag frågan till om inte ett ordentligt samråd skall föregå omfat-tande besparingsbeslut och andra förändringar inomallmänradio och TV. Jag fick ett ganska positivt svaroch trodde då naturligtvis att det fanns i alla fall nå-gon öppning. Vi kan se resultatet: beslut nu och be-redning sedan. Resonemanget är nästan en parallelltill Linje 2 i kärnkraftsomröstningen: gärna avveck-ling, men först en rejäl utbyggnad.Regeringens besparingsförslag ligger alltså fast. Istället föregriper nu socialdemokraterna med Miljö-partiets hjälp beredningens arbete ytterligare genomatt öppna för omförhandling av gällande avtal vadgäller sändningarna av distriktsproducerade programoch kanalstrukturen.Även om utskottet skriver mycket om distrikts-producerade program och distriktens inflytande påprogramutbudet vet vi att en sådan omförhandlingöppnar för en ny organisation där distrikten tappar detekonomiska och administrativa ansvaret och där grän-sen mellan och suddas ut. I praktiken gårvi emot en sammanslagning.Jag tycker att det är synd att vi inte kunde få ma-joritet i utskottet för kompromissförslaget att tillåta attprogramföretagen skulle få disponera 100 miljoner urrundradiokontot under innevarande avtalsperiod,vilket gör ca 60 miljoner för TV - detta för att klarabesparingskravet och ge andrum för beredningen framtill nästa avtal.För mig är det ganska obegripligt att Miljöpartietsom inte alls vill spara på allmänradio och TV inte tarchansen att nå resultat, även om det är tillfälligt ochinte innebär så mycket som man önskar. Vi har sam-ma uppfattning om besparingar , men det ärbättre med något tillskott än inget tillskott alls. Dess-utom kunde vi med detta ha undvikit att föregripa denparlamentariska beredningen, och vi kunde ha und-vikit urholkningen av distrikten och sammanbland-ningen av de två kanalerna. Jag kan inte se att ensådan sammanblandning på något sätt skulle kunnabryta Stockholmsdominansen, tvärtom. Den dominan-sen kommer med största säkerhet att öka. Det kommerinte heller att främja mångfalden inom public service.Det är närmast ett understatement. Det blir en centra-lisering. Jag hade fortfarande hoppats att vi här i dagskulle ha kunnat komma överens om kompromissförs-laget. Politik handlar om att försöka att nå bästa möj-liga resultat för ens egna ståndpunkter. Det är konstigtatt man nu avstår från den möjligheten.För oss i är allmänradio och TV oerhörtviktig. I tider av ökad konkurrens och kommersialise-ring är betydelsen av en radio/TV-verksamhet somstår i allmänhetens tjänst och är oberoende av kom-mersiella vinstintressen kanske större än någonsin.Den ökande konkurrensen innebär inte med automatikatt mångfalden i programverksamheten ökar. I ställetfinns en tendens till att programmen blir mer likarta-de. Allmänradio och allmän-TV har ett stort ansvarför att kunna erbjuda bredd och kvalitet i utbudetäven . Vi har en ganska hög internationellstandard i dag.Det är självklart att och SverigesTelevision måste driva sin verksamhet rationellt ochkostnadseffektivt. Det är då viktigt att poängtera att viinte menar att de skall undantas från besparingar förall framtid. Men i dessa tider är det viktigare än nå-gonsin att vi slår vakt om mångfalden, både i nyhets-bevakningen och i kulturutbudet. Radio och TV ärinte vilken verksamhet som helst. Den når i det när-maste varenda svensk . Den är värd ett bättreöde än snabba beslut om omförhandling av avtal ochstora besparingar. Därför är det angeläget att vi vetvad vi gör, innan vi gör det.Anf. 31 ()Värderade talman! Om folk skall kunnaha något inflytande över sin tillvaro, måste alla hatillgång till information om samhällets funktion ochom de alternativ till beslut som de politiska partiernaför fram.Därför är massmedierna - tidningar, radio och TV- så oerhört viktiga i vår demokrati.På varje redaktion, i tidningar, i radio och TVfinns det människor som avgör vilka nyheter och vilkadebatter som skall presenteras för läsare, lyssnare ochtittare. För vår uppfattning om det som sker är vi somregel alla beroende av det som berättas för oss. Endastom vi själva har varit med om det som presenteraskan vi avgöra sanningshalten i det som massmediernaberättar. Därför är det så viktigt att vi kan lita på dejournalister som ger oss underlag för vad vi skalltycka om det som sker.För svensk radio och TV använder vi uttrycketpublic service när vi skall beskriva vilka krav som vihar på den radio- och TV-verksamhet som vi betalarmed skatter och s.k. licensavgifter. Med public ser-vice menar vi att våra radioföretag och våra TV-företag har ansvar för att folk får en så allsi-dig information som möjligt. En regering skall t.ex.inte kunna bestämma att endast sådan informationsom är bra för regeringens rykte får spridas i radiooch TV.Sveriges Radio och TV har också ansvar för attprogram av alla möjliga slag sänds och inte enbartsådana program som lockar stor publik.Värderade talman! skall vi fatta beslut i ettärende som kommer att få stor betydelse för demo-kratin. Skall vi underlätta för ochTelevision att hålla i gång en verksamhet som skallfinnas i hela , eller skall vårt beslut med-föra att TV-ledningen samlar viktiga beslut om pro-gram och sändning hos en enda person i ?Så allvarliga kan konsekvenserna av vårt beslut i dagbli.En avgörande fråga i det här ärendet gäller ställ-ningen för distriktsproduktion.Socialdemokrater och miljöpartister tycks varaberedda att bryta avtalet mellan staten och SverigesTelevision, när det bara är kvar påavtalsperioden. Därmed är socialdemokraterna ochMiljöpartiet beredda att stödja en omorganisation sominnebär att TV-distriktens ställning försvagas.Det märkliga är att socialdemokrater och miljö-partister är överens med oss andra om att vi utandröjsmål skall utreda hur vår radio och vår TV skallorganiseras . vill socialdemokra-ter och miljöpartister fatta beslut som innebär enlångtgående omorganisation av Televisionredan nu, innan vi ens har hunnit börja samtala omhur vi vill ha den omorganisation som skall ske.Vi vet att både lokalradion och televisionens di-strikt har stor betydelse för mångfalden i etern. Att dågöra det möjligt för en TV-ledning att styra bådeprogramutbud och i vilken kanal de olika program-men skall sändas kan knappast vara något som svens-ka folket önskar.Ett beslut enligt reservation 12 garanterar att vihinner tänka oss för innan omvälvande ändringar skernär det gäller TV-distriktens roll. Jag yrkar bifall tillreservation 12.Värderade talman! Socialdemokraterna har oftaslagit vakt om vår demokrati. Jag tänker t.ex. på stö-det till folkbildningen - studieförbund och folkhög-skolor - samt stödet till ungdomsorganisationer ochannan föreningsverksamhet.I den socialdemokratiska regeringens förslag omstora minskningar av resurserna till radio- och TV-bolagen anser jag att man har missat dessa mediersdemokratiska värde. De lydiga socialdemokraterna ikulturutskottet har inte vågat strida för den demokratisom de så ofta annars försvarar. De är beredda attytterligare försvaga demokratins ställning genom denomorganisation av som dagensbeslut tycks innebära.Moderaterna i kulturutskottet har egentligen intevarit bättre än socialdemokraterna när det gäller frå-gan om de ekonomiska villkoren för radio och TV.Men under ärendets gång i kulturutskottet har mode-raterna markerat att de vill stödja att radio- och TV-bolagen får mer pengar, så att man åtminstone får tidatt ta reda på vilka konsekvenser de föreslagna be-sparingarna får. Därmed har i detta ären-de visat god vilja att värna demokratin.Folkpartiet anser att det går att spara pengar ge-nom ytterligare rationalisering och effektivisering avverksamheten inom och TV. Folkpar-tiet anser dock att regeringens förslag innebär enalltför kraftig besparing, och vi föreslår att besparing-en för och för kalenderåret1996 endast blir hälften så stor som den regeringenföreslår.Värderade talman! I min reservation nr 7 finns detsom skulle kunna rädda hela ärendet.