prot · GJ0938 · 1995-12-14 00:00:00 — Vi har läst och också förstått att detär det som avses. Men i det förslag som vi skissade imotionen pekade vi på att den enheten kan finnasfristående, och skall ha funktionen att vara en fristå-ende granskare av det arbete som utförs.Anf. 60 () replikHerr talman! Det är ett ganska ovanligt skådespelvi bjuds här när representanter för ett parti har så klartolika uppfattningar i frågan. Men vi skall kanske ändåinte vara förvånade. Vi känner ju igen det från tid-ningsdebatten och i hur tillståndet i det stora partietbeskrivs.Låt mig litet grand symboliskt konstatera att detkanske är riktigt att man i sådana här frågor, precissom i alla andra, använder sig av dubbelspårets mo-dell. Om inte den ena taktiken lyckas kanske det gårmed den andra, och då finns det alltid något att åbero-pa när man skall studera hur systemetsutfall kom att bli.Det är ändå oroande när det stora partiets företrä-dare i den mäktiga - ellerKomkom, som den litet populärt kallas - har en upp-fattning och trafikutskottets majoritet på den social-demokratiska sidan har en klart motsatt uppfattning.Hur skall det uppfattas bland aktörerna som tänker sigen etablering på det här området. Vilken falang kom-mer för framtiden att vara den starkaste? Är det BoNilsson och som skall talaom hur spåren skall utnyttjas, eller är majoriteten medföreträdare för trafikutskottet som skall få sitt ge-nomslag?Detta är inte ägnat att skapa trygghet på markna-den. Vi får hoppas att klarsignaler kommer från dennye tågklareraren , som kan vifta medflaggan på rätt ställe.Anf. 61 ()Herr talman! Vi har från intenågon ordinarie ledamot i trafikutskottet. Jag vill göranågra klargöranden, eftersom vi inte har gjort vårstämma hörd tidigare i dessa frågor. Vi har väckt enmotion som tar upp en del frågor, och jag vill redogö-ra för hur vi har tänkt i det här sammanhanget.Järnvägen har en nyckelroll i det framtida trans-portarbetet. Dels är den mycket viktig för vårt nä-ringsliv som förmedlare av gods, dels är den jämförtmed de flesta andra transportslag mindre miljöförstö-rande. har stora miljöfördelar, främst närdet gäller mycket låga utsläpp till luft och vatten.Energieffektiviteten är hög liksom trafiksäkerheten.Det finns således många skäl för samhället att skapaförutsättningar för järnvägen att utveckla sin fullapotential.Under efterkrigstiden har järnvägen ständigt tap-pat mark, främst till vägtrafiken. Politiskt ointressehar lett till åratals försyndelser i form av uteblivnainvesteringar i infrastruktur och rullande materiel. Enideologisk stelbenthet har hämmat järnvägens utveck-lingskraft genom att man har slagit vakt om det natio-nella monopolet. Monopol, oavsett om det är statligteller privat, leder i längden till sämre effektivitet,sämre kvalitet och service.Det trafikpolitiska beslutet inledde en positivutveckling av järnvägstrafiken i . Uppdelning-en av SJ och var en framsynt åtgärd menkan inte ses som en slutstation vad gäller förnyelse.Sedan 1988 har ändå ett positivt förnyelsearbete in-letts. Det sägs t.o.m. att SJ är mestvälskötta järnvägsföretag med mycket goda resultat.Vi har dock bara sett början av de möjligheter somligger framför oss om viljan finns. Inom en tioårspe-riod borde järnvägen kunna fördubbla sitt trafikarbetebåde på gods- och personsidan om man är beredd attdra vidare och öppna för konkurrens på allvar. Inne-varande stomnätsplan innehållerkraftfulla nyinvesteringar som kommer att ge möjlig-heter och förutsättningar till en markant förbättradjärnvägstrafik.Satsningarna på infrastruktur och nya moderna lokoch vagnar måste nu följas upp av förnyelse av orga-nisationen. De första stegen som tagits mot ökadintern konkurrens talar sitt tydliga språk. Kostnaderhar sänkts, kvaliteten här höjts och järnvägen harstarkt skärpt sin attraktionskraft gentemot andratransportslag. Positiva exempel finns från på , statens köp av olön-sam persontrafik och länstrafikhuvudmännens an-budsupphandlingar. Från har vi ocksåfått intressanta erfarenheter av konkurrens även närdet gäller banunderhållDe farhågor som funnits vad gäller avregleringoch konkurrens är ogrundade. villse ett fortsatt starkt, vitalt och framgångsrikt SJ - menföretaget skall bygga på sin egen förmåga att levereraattraktiva tjänster, och inte på skydd från konkurrens.Vi har fått se ett antal regio-nala matarbolag växa fram. De har utvecklats positivtoch ses numera som ett värdefullt tillskott för attbefrämja spårburen godstrafik. Vi kristdemokrater harsvårt att se varför etablerade operatörer skall gesrättigheter i första hand medan nya operatörer mednya friska idéer får komma efter. Vi ser det som lo-giskt att fortsätta på den inslagna vägen och vill av-reglera godstrafiken på järnväg helt för att på så sättytterligare öka effektivitet och konkurrenskraft.För att försäkra alla aktörer om konkurrensneut-ralitet måste trafikledning och banfördelning skötas aven opartisk och neutral part, och vi välkomnar därmedförslaget om en ny självständig enhet som administ-rativt kan inordnas i . Alla operatörer måstepå lika villkor få del av de s.k. gemensamma funktio-nerna på ett icke-diskriminerande sätt och till kost-nadsmässigt likvärdiga villkor.De argument som gäller för en avreglering avgodstrafiken gäller naturligtvis också för persontrafi-ken. Regeringens förslag när det gäller persontrafikenär helt otillräckliga för att göra det möjligt att ta varapå de fördelar som en fri konkurrens skulle ge. Det ärdärför önskvärt att regeringen återkommer tillriksdagen med ytterligare förslag som ger fri konkur-rens inom persontrafiken. Regeringens förslag om attöka länstrafikhuvudmännens trafikeringsrätt är dockett litet steg i rätt riktning, men det är ändå otillräck-ligt. Som vi vet är det länge sedan länsgränserna spe-lade ut sin roll.Det finns en tydligt uttryckt vilja tillförnyelse av järnvägen inom EU. bör aktivtge sitt stöd för en förnyad järnvägstrafik på interna-tionell nivå. Avesta-Sheffields avbrutna försök meden stålpendel från till visar tydligtvilka svårigheter som finns för den gränsöverskridan-de järnvägstrafiken. Här finns stort utrymme till för-bättringar.När det gäller SJ föreslår vi vidare mer aktivt bör koncentrera sig på den rena spår-burna kärnverksamheten. Man kan inte splittra upp sigoch ägna sig åt allt om man skall vara ef-fektiv. Från föreslår vi därför att SJbör bolagiseras och verksamheter som inte är knutnatill kärnverksamheten säljas ut i en takt som givetvismåsta vara ekonomiskt försvarbar. Det skulle sanno-likt ge ett nödvändigt kapitaltillskott att investera bl.a.i framtida rullande materiel.Herr talman! Med detta vill vi ansluta oss till re-servationerna 1, 2, 7, 8, 11 och 12. Men jag nöjer mighär med att yrka bifall till reservationerna 1, 2 och 12.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutKU15 förvaltningskontors redogörelseför /95Kammaren biföll utskottets hemställan.KU17 Justitieombudsmännens redovisning av sinverksamhet till 1995/riksmöteKammaren biföll utskottets hemställan.FöU2 örlogsvarvs framtid, m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.JoU16 Skyddsåtgärder för den svenska äggpro-duktionenKammaren biföll utskottets hemställan.JoU15 Åtgärder för att främja företagens delta-gande i system för miljöstyrning och miljörevision,m.m.Mom. 2 (obligatorisk miljörevision)1. utskottet2. (mp)Votering:262 för utskottet35 för res. 252 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 72 m, 19 c, 21 fp, 11 kdsFör res. 2: 18 v, 17 mpFrånvarande: 22 s, 8 m, 8 c, 5 fp, 4 v, 1 mp, 4 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.TU12 Nya förutsättningar för järnvägstrafikenMom. 1 (persontrafik)1. utskottet2. 1 (m,fp)Votering:193 för utskottet103 för res. 153 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 138 s, 1 m, 19 c, 18 v, 17 mpFör res. 1: 71 m, 21 fp, 11 kdsFrånvarande: 23 s, 8 m, 8 c, 5 fp, 4 v, 1 mp, 4 kdsMom. 2 (godstrafik)1. utskottet2. 2 (m, fp)3. res. 4 (mp)Förberedande votering:107 för res. 219 för res. 4169 avstod54 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudvotering:155 för utskottet104 för res. 237 avstod53 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 19 cFör res. 2: 72 m, 21 fp, 11 kdsAvstod: 2 s, 18 v, 17 mpFrånvarande: 23 s, 8 m, 8 c, 5 fp, 4 v, 1 mp, 4 kdsMom. 3 (ansvaret för banfördelning och trafikledning)1. utskottet2. 5 (v)Votering:272 för utskottet20 för res. 54 avstod53 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 72 m, 19 c, 21 fp, 17 mp, 11 kdsFör res. 5: 2 s, 18 vAvstod: 4 sFrånvarande: 23 s, 8 m, 8 c, 5 fp, 4 v, 1 mp, 4 kdsMom. 13 (bolagisering av SJ m.m.)1. utskottet2. 12 (m)Votering:215 för utskottet81 för res. 1253 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 138 s, 3 m, 19 c, 20 fp, 18 v, 17 mpFör res. 12: 69 m, 1 fp, 11 kdsFrånvarande: 23 s, 8 m, 8 c, 5 fp, 4 v, 1 mp, 4 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.AjourneringKammaren beslöt på förslag av förste vice tal-mannen att ajournera förhandlingarna till då den muntliga frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl 14.30.11 § Muntliga frågor till regeringenAnf. 62 TALMANNENRegeringen företräds av statsråden , justitieminister , kommunika-tionsminister , utbildningsminister och arbetsmarknadsminister svarar på övergripande ochallmänpolitiska frågor. Övriga statsråd svarar på frå-gor var och en inom sitt ansvarsområde.Jag får påminna om att det också är möjligt att ställaanslutande frågor för andra ledamöter än denursprungliga frågeställaren. För att det skall varamöjligt att se vem som vill ställa en anslutande frågavill jag be vederbörande att resa sig upp snabbt närdet det blir tillfälle till eventuella kompletterandefrågor, och andra att vänta till dess att jag har givitordet för ny fråga.Export av krigsmateriel till ChileAnf. 63 ()Fru talman! Jag har en fråga till har företagits regeringsbesök i , vilket jag tycker var mycket välkommet. Detvar länge sedan sist. I samband med besöket i Chilevar även representanter för med. I har jag tagit del av att man från Kockumssida har intresse av och förhoppningar om att kunnaexportera krigsmateriel till Chile.Därför är min fråga till statsrådet föl-jande: Anser den att det skullevara lämpligt att ge exporttillstånd för krigsmaterieltill ?Anf. 64 Statsrådet ()Fru talman! Som vanligt innebär den typen av frå-gor att det inte går att lämna något svar. Vi har intenågon möjlighet att diskutera den typen av enskildaärenden eller nationer i kammaren.Låt mig uttrycka det så här: Det faktum att detdeltog representanter från och möjligenockså andra industrier är i sig inte någon indikation påatt regeringen, om ärendet skulle komma upp, skullefatta ett jakande beslut. Det vill jag gärna understryka.Anf. 65 ()Fru talman! Får jag då fråga om anseratt den typen av ärende bör bli föremål för överlägg-ning i den nyinrättade nämnd som skall finnas i dennyinrättade myndigheten för export av strategisktkänsliga produkter.Anf. 66 Statsrådet ()Fru talman! Ja, och inte bara det: Ärenden somexempelvis handlar om eventuell export till nya län-der skall inte bara bli föremål för behandling i dennya nämnden, utan de skall bli föremål för behandlingi den rådgivande nämnd som finns och som arbetaroförtrutet.Flygande inspektionerAnf. 67 ()Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillkommunikationsminister inspektion har vi ansett varaen utomordentligt effektiv form för att kontrollerabilarnas tekniska skick. För siktademan på att öka till ca 120 000 fordonskontroller påvåra vägar, men dessa mål uppfylls inte. Vi är dåligapå att följa upp att planerad verksamhet verkligengenomförs.Delar kommunikationsministern min uppfattningatt flygande inspektion är en effektiv åtgärd för attöka trafiksäkerheten? Är kommunikationsministern iså fall beredd att göra någon lämplig uppföljning avpågående verksamhet, så att den bedrivs i tillräckligomfattning över hela landet?Anf. 68 Kommunikationsminister ()Fru talman! Jag delar uppfatt-ning att det är effektivt med flygande inspektioner.Jag tycker också att det är att beklaga att man inte harkunnat nå de mål som är uppsatta. Det handlar delsom resurser, dels om att man måste förändra organi-sationen på ASB, bl.a.Frågan är aktuell för oss. Jag är också övertygad omatt vi tar upp den i den diskussion vi har med de verk,myndigheter och bolag som ligger under Kom-munikationsdepartementets domvärjo. Vi kallar detmål- och resultatdialog när det gäller verk och myn-digheter. Det kallas någonting annat när det gällerbolagen, men det handlar om uppföljning av de målsom man har.Respekt för konkurrenslagstiftningenAnf. 69 PER ()Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillkommunikationsministern.Posten, , och toppar nulistan på anmälningar och fällningar i Konkurrensver-ket. I Postens fall har man blivit fälld elva gånger desenaste tre åren. Flera fall är mycket näraliggande.Det sker ett trixande runt lagen. Hade detta gällt enbank hade nog ledning och bankoktroj varit hotade.Jag skulle vilja fråga kommunikationsministernom hon kommer att vidta några åtgärder för att iegenskap av ägare tillse att dessa verk och bolag etisktoch moraliskt respekterar gällande lag lika mycketsom andra bolag.Anf. 70 Kommunikationsminister ()Fru talman! Självfallet skall de statsägda verkenoch bolagen följa lagstiftningen som alla andra bolag.Jag vill bara göra en liten korrigering: Det har intevarit elva fällningar. Det har varit elva mål för Postenden . Alla är inte avslutade, och alla harinte lett till fällningar. Det är allvarligt nog, och detspelar egentligen ingen roll.Vi skall också komma ihåg att dessa områden harvarit monopolskyddade. Även om det inte har varitformellt har det tidigare varit de-facto-monopol. Detär en ny marknadssituation. Jag välkomnar den nyamarknadssituationen. Vi har också en ny konkur-renslagstiftning. Den behöver följas upp och utvärde-ras. Vi sysslar bl.a. med det som ägare. Vi gör detockså tillsammans med andra departement som arbe-tar med frågorna om konkurrenslagstiftningen.Anf. 71 PER ()Fru talman! Jag tackar för det svaret. Samtidigtvill jag säga att ägaransvaret inte bara är passivt, utanockså måste vara aktivt.Jag noterar att det bl.a. i det fall som har rört Pos-ten och har florerat beskyllningar om lögner.Horder av advokater har varit inblandade. Det ärpågående eller nystartade rättsprocesser. Detta skerinför några hundra mycket unga anställda, som måstefå en mycket underlig uppfattning om svenskrättstillämpning.Jag skulle vilja fråga kommunikationsministernom hon kommer att vidta några åtgärder för att försö-ka få ett slut på spektaklet - kanske även för att uti-från statens och rättskipningens synvinkel få ett vär-digt slut på det.Anf. 72 Kommunikationsminister ()Fru talman! Jag delar uppfattningen att det har flo-rerat beskyllningar fram och tillbaka. Det är natur-ligtvis inte bra att det hanteras på ett sätt inför offent-ligheten som kan göra näst intill hela branschen tillåtlöje.Frågorna hanteras enligt den bolagsordning som vihar fastställt och den lagstiftning som finns. Det ärdels konkurrenslagstiftning, dels postlagen som styrdetta.Sysselsättningen i verkstadsindustrinAnf. 73 ()Fru talman! Jag vill ställa en fråga till arbetsmark-nadsminister senare tid har jag nåtts av oroande rapporter närdet gäller delar av verkstadsindustrin. i ,som tillverkar lastmaskiner, varslar om permitteringaroch uppsägningar.Jag vill därför fråga arbetsmarknadsministern omhan särskilt studerar och analyserar delar av verk-stadsindustrin, som i övrigt visar en positiv utveck-ling, och om han planerar några särskilda åtgärder,som utbildnings- och utvecklingsåtgärder, för dennasektor inom verkstadsindustrin. Det gäller för övrigtflera delar inom verkstadsindustrin än denna last-vagnstillverkning.Anf. 74 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Vi har en väldigt god uppföljning ochen enormt bra statistik när det gäller vad som händerpå arbetsmarknaden. Just inom verkstadsindustrin ärdet en fortsatt uppgång, även om den inte är lika kraf-tig. Det sker också en fortsatt nyanställning på detområdet. Vi planerar inga särskilda åtgärder på detområdet.Det som vi oroas mest av är den svaga efterfråganinom tjänstesektorn och hemmamarknaden, som fort-farande står stilla. Därför inriktar vi de arbetsmark-nadspolitiska insatserna, när det gäller att upprätthållamänniskors vilja att få jobb och kunna skaffa jobb, påatt satsa på utbildning inom det området. Inom verk-stadsindustrin gäller det framför allt att förhindraflaskhalsar, för att se till att tillväxten håller i sig.Anf. 75 ()Fru talman! Vi får också rapporter om växande la-ger hos en del verkstadsföretag, och jag tycker att detär oroande när jag sedan får de här signalerna, just minskar beställningarna på entreprenadsidan. Vivet ju hur kedjan ser ut. Vilka slutsatser drar arbets-marknadsministern, utifrån sina goda analysinstru-ment, när detta händer inom denna industrisektor?Anf. 76 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Jag tycker egentligen att det är en rättnaturlig konjunkturfas som vi genomgår just . Närkonjunkturuppgången har börjat i exportindustrinrullar den över till hemmamarknadsin-dustrin. Uppgången är självfallet inte lika kraftig iexportindustrin under hela konjunkturfasen, utankonjunkturförloppet är precis så som jag tycker att detskall vara. Det man känner oro för är att de andradelarna av ekonomin dröjer med en uppgång, och detsammanhänger med det fortfarande väldigt dyra kapi-tal vi har i , dvs. de höga räntorna.Universitetsstatus för högskolorAnf. 77 ()Fru talman! Jag vill ställa en fråga till utbild-ningsminister har från högskolorna i , ochÖrebro engagerat sig för frågan att få prövning för attfå beteckningen universitet. Också vid Mitthögskolanpågår ett intensivt förberedelsearbete för att göra dettamöjligt. har lämnat ett yttran-de i frågan.Kommer utbildningsministern att vidta några åt-gärder för att göra det möjligt för fler högskolor att fåbeteckningen universitet?Anf. 78 Utbildningsminister ()Fru talman! Det är helt riktigt att dessa högskolorhar lämnat in en sådan propå. Vi har också överläm-nat den till för yttrande. har gjort en utredning, som dock inte är full-ständig, enligt vårt förmenande, utan det krävs vissakompletterande studier.I princip går utredning ut på attdet som avgör om en högskola skall utvecklas till ettuniversitet är framför allt forskningen, kapaciteten påforskningen, möjligheterna att ge forskarutbildningoch rätt till allmän examination och doktorsexamina-tion. På vissa punkter krävs fortfarande utredningar.När dessa utredningar är klara avser jag att redovisaför hur läget är när det gäller högskolorna ide här avseendena, och det kommer närmast att ske ibudgetpropositionen i september 1996.Anf. 79 ()Fru talman! Är utbildningsministern beredd attbedriva det här arbetet så att i forsknings-politiska beslut, som beräknas fattas , ocksåskall kunna ingå frågan om möjlighet att söka be-teckningen universitet?Anf. 80 Utbildningsminister ()Fru talman! Som jag sade, kommer vi att redovisa dekriterier som har föreslagit och somregeringen också då naturligen har tagit ställning till.Om det då är en högskola eller flera högskolor somuppfyller de kriterierna kommer vi givetvis att draslutsatser om detta. Om så är fallet är det för tidigt attsäga i dag.Självförvaltning av bostäderAnf. 81 ()Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet och självförvaltning är viktiga in-strument för att bryta maktlöshet och ensamhet i destora bostadsområdena. Ett viktigt instrument i detsammanhanget är möjligheterna att ge hyresrabattertill hyresgäster som engagerar sig i självförvaltning.Nu har de kommunala bostadsföretagen fått svårighe-ter, beroende på att skatteförvaltningen på några stäl-len tolkar de här hyresrabatterna som skattepliktigainkomster. Det här är djupt olyckligt.Jag vill fråga statsrådet om regeringen ärberedd att verka för sådana ändringar i lagstiftningenatt det blir möjligt att driva arbetet med boinflytandeoch självförvaltning vidare.Anf. 82 Statsrådet ()Fru talman! Jag tvingas konstatera att detta nog ären fråga som inte är att betrakta som övergripande,utan den borde ställas till statsrådet ,som ansvarar för bostadsfrågorna. Det kan väl görasvid något tillfälle då han är närvarande i kammaren.Anf. 83 ()Fru talman! Det är möjligt att det är svårt för stats-rådet att nu svara i detalj på en fråga som ärkomplex, men jag vill ändå föra med statsrådet hemtill och kollegerna att det är mycketviktigt att ,och Justitiedepartementetverkligen tar den här frågan på allvar. Boinflytandeoch självförvaltning är nämligen mycket viktigt förmänniskorna ute i de stora bostadsområdena.StiftelserAnf. 84 ()Fru talman! före valet 1994fattade den dåvarande borgerliga regeringen ett antalbeslut som har väckt uppseende. Jag tänker på Arlan-dabanan, men den frågan skall jag inte ta upp i dag.Jag tänker på de privata stiftelserna. Jag har för-stått av medierna att utbildningsministern - kanskesom en tidigare statsminister - sliter med frågan.Min korta och enkla fråga är: Ser utbildningsmi-nistern möjligheter att återföra inflytandet ochbeslutanderätten över dessa miljarder, som togs frånlöntagarfonderna och sattes i privata stiftelser, tilldemokratiskt valda organ?Anf. 85 Utbildningsminister ()Fru talman! Det är helt riktigt att det var mycketuppseendeväckande beslut. De grundade sig på kan-ske ännu mer uppseendeväckande beslut, när manöverförde ännu större andelar av offentliga medel tillvad som i praktiken är privata händer.Regeringen har arbetat med denna fråga från olikautgångspunkter. Syftet är att vinna någon form avdemokratisk kontroll över dessa offentliga medel, ochlikaså att få till stånd en ordning där dessa medelockså kan samordnas med forskning och undervisninginom högskolan. I det ekonomiska läge vi nu befinneross i är en sådan samordning av högsta vikt, för attmöjliggöra en utbyggnad av högskolan.Justitiedepartementet har lagt fram enpromemoria som innehåller vissa förslag. Den är påremiss, och regeringen kommer att redovisa sitt ställ-ningstagande i början på 1996, när remisstiden hargått ut.Krigsmaterielexport till . 86 ()Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet har i medierna kunnat följafrågan om en eventuell export av kanoner till Indone-sien. Det är inte helt lätt att få några klara besked, såjag skulle vilja fråga statsrådet om han i dagkan svara på frågan om en sådan ansökan har kommitin till KMI eller är på väg.Jag vill också fråga om ett sådant ärende, om enansökan kommer in, enligt statsrådets bedömning bördras inför den rådgivande nämnden. Det handlar juom kanoner, och vi vet hur situationen är när detgäller demokrati och mänskliga rättigheter i Indonesi-en och Östtimor.Anf. 87 Statsrådet ()Fru talman! Jag har här ikammaren besvarat likartade frågor. Jag har då fak-tiskt valt att göra undantag från regeln att inte diskute-ra enskilda ärenden här av det skälet att det från olikahåll har påståtts att en export av fyra stycken kanonerskulle ha ägt rum. Detta påstående skulle grunda sigpå uppgifter i internationella publikationer som ansesha kunskap om detta.Jag har då sagt följande:1. Någon sådan export har inte ägt rum.2.3. Frågan finns inte på regeringens bord.4.5. Vad gäller vad som skulle hända om detta ären-de skulle hamna på regeringens bord har jag sagt attvi inte svarar på hypotetiska frågor. Skulle frågankomma till regeringen behandlas den i vederbörligordning. har jag inga kommentarer.6.Anf. 88 ()Fru talman! Jag konstaterar att statsrådet inte i dagär beredd att svara på om han känner till om dethar kommit in någon ansökan.Jag vill också fråga statsrådet om hankänner till den rapport som FN:s människorättskom-missarie lämnade i går i Genèvefrån sitt senaste besök i . Han redovisadedär iakttagelser från av mycket allvarligabrott mot de mänskliga rättigheterna.Anf. 89 Statsrådet ()Fru talman!