prot · GJ0940 · 1995-12-18 00:00:00 — Jag vill som norrbottning ta upp detta pro-blem, som uppstått i och med medlemskapet i EU.Efter vårt inträde i EU började vissa mindre nogräk-nade människor i landet, med hjälp av ändrade reglerför tullbevakningen längs våra gränser, att utan erläg-gande av punktskatt införa stora kvantiteter finsklågbeskattad röd eldningsolja till . Denna oljahar varit avsedd för vidare försäljning som drivmedeli svenska fordon.Fru talman! Det som en gång var något heltoskyldigt urartade till ren ekonomisk brottslighet. Detkänns därför skönt att veta att när talmannens klubbaom faller har som land och vi somparlament agerat för att sätta stopp för en verksamhetsom lurar staten på pengar - pengar som vi så välbehöver för att kunna hålla oss med en bra vård ochannat som vi finner viktigt i vårt samhälle.Jag vill också peka på att regeringen föreslås få iuppgift att följa utvecklingen på det här området ochåterkomma om så skulle behövas.Med detta, fru talman, yrkar jag avslag på den en-da reservationen och bifall till utskottets hemställan.Anf. 85 () re-plikFru talman! är såvitt jag kanförstå mycket pessimistisk när det gäller EU-medlemskapet. Jag tycker att det är beklagligt att enföreträdare för majoriteten i utskottet har denna nega-tiva syn på vårt EU-medlemskap. Han grundar en delav sina negativa tankar på den gränsöverskridandehandeln. En av de viktigaste åtgärder som är förenademed ett EU-medlemskap är att vi fritt skall kunna föravaror, tjänster, kapital och personer över gränserna ivår nya gemenskap.Att kan få problem i vissa avseenden be-ror bl.a. på det mycket höga skattetrycket i Sverige.Att ständigt höja skatterna i vårt land bidrar till attytterligare fjärma oss från de övriga länderna i Euro-pa. I det avseendet måste ni tänka om.Detta gäller även för alkoholskatterna. Vi måsteha alkoholskatter som stimulerar till intagande avalkoholsvagare drycker. Vi bör inte höja skatten påfolköl nu när vi har sett att gränshandeln har medförten ökad införsel av starkare öl. Det hjälper oss inte attbibehålla en konsumtion av det svenska folkölet.Jag vill också svara på den direkta frågan. Även vimoderater ställer oss bakom WHO-målet, och vi kangöra det med en sund politik ur social synpunkt och urbeskattningssynpunkt när det gäller alkholhaltigadrycker.Anf. 86 ()Fru talman! Vad gäller frågan om pessimism ellerinte om EU vill jag säga att jag röstade ja till EU ochinte känner mig direkt pessimistisk. Jag tycker där-emot att man i ett parti som har suttit i regeringsställ-ning i och även har arbetat med förhandlingarmed EU kanske borde ha tänkt på det här redan underdessa förhandlingar.En annan sak som kom upp var långsiktigheten.Moderaterna har inte stått för någon direkt långsiktig-het, i varje fall inte vad gäller företagsklimatet underden förra regeringsperioden och knappast heller nu isin iver att sänka skatten på öl.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )9 § Skatt på naturgrusFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1995/96:SkU18Skatt på naturgrus (prop. 1995/96:87)Kammaren biföll andre vice talmannens hemstäl-lan om att ärendet fick avgöras efter endast en bord-läggning.Anf. 87 ()Fru talman! Jag vill inleda med att yrka bifall tillreservation 1 mom. 1, som innebär avslag på hemstäl-lan i SkU18 vad gäller skatt på naturgrus.I den moderata reservationen avvisar vi inte heltpropositionens tankegång att ändliga naturresurserskall nyttjas på ett sådant sätt att även framtida gene-rationer får tillgång till råvaror. Åtgärder bör såledesvidtas för att vi skall uppnå en bättre hushållning mednaturgrus.Vi moderater anser att detta inte bör åstadkommasmed ekonomiska styrmedel. Det finns, som vi ser det,inga klara argument för att en skatt skulle leda till enminskad användning av naturgrus. Regeringens för-slag leder därmed endast till att det samlade skatte-trycket ökar inom en viss näringsgren. Här har vibeaktat att flera tunga remissinstanser varit negativatill förslaget om införande av en naturgrusskatt och istället föreslagit andra lösningar.Riksrevisionsverket är mycket tveksamt till om enskatt är det lämpligaste sättet att uppnå det önskademålet. Man har från verkets sida i stället föreslagitsom alternativ metod att med villkor för tillstånds-givningen kvotera grusuttagen mot en successivminskning som leder till det önskade målet.Detta skulle också kunna ske, anser verket, genomfrivilliga överenskommelser med branschen.SGU, geologiska undersökning, vars utta-lande i detta sammanhang bör och skall väga tungt,anser för sin del att en tillräcklig hushållning mednaturgrus kan uppnås genom allmänna råd och enbättre styrning från tillståndsgivande myndighet. I denmoderata reservationen ansluter vi oss till denna upp-fattning.Till detta bör fogas bedömningav de administrativa problemen och kontrollsvårighe-terna.Fru talman! Jag vill i detta sammanhang påminnaom att naturgrusanvändningen och framtill 1994 har minskat med , sombergkrossproduktionen har ökatmed 15 à . Detta har, som jag ser det, skett isamklang mellan myndighet och berörda aktörer ibranschen.Med konstaterandet av detta, som hänt , anser jag att vi är på rätt väg när detgäller naturgrus. Om man ytterligare skärper till-ståndsgivningen och betonar det egna ansvaret, blirdet, som vi moderater ser det, helt onödigt med engrusskatt.En annan reflexion som kan göras i detta sam-manhang gäller de många människor som behövergrus för att t.ex. bygga ett hus och dem som bor videnskilda vägar. De kommer att få sina bidrag hal-verade och en kostnadsökning på gruset med 7:50 krper kubikmeter. Dessa uppgifter hämtade från verk-ligheten kan man inte bortse från.Jag vill ställa en fråga till , som harvarit en drivande kraft bakom den föreslagna skatten:Har man verkligen tänkt igenom denna kostnadsför-dyring av de enskilda vägarna i landet?Tyvärr ser jag inte någon representant för Center-partiet i kammaren. Därför ställer jag en fråga tillMiljöpartiets : Anser att man gynnar landsbygd genom atthöja denna avgift på naturgrus? Tycker att de människor som bor vid sidan av asfaltera-de vägar eller vid sidan av storstäder skall ta på sigdenna kostnad? Är det förenligt med Miljöpartietstankegångar om en levande landsbygd?Mot bakgrund av det anförda är vi moderater inteberedda att ställa oss bakom förslagen i propositionen.Vi förutsätter i stället att regeringen övervägerhur en bättre hushållning med naturgrus kan åstad-kommas utan att ekonomiska styrmedel används. Härbör väljas en metod som innebär att de administrativarestriktioner vid täkttillståndsgivningen som redanfinns skall skärpas. Därutöver utgår vi från att rege-ringen skyndsamt återkommer med förslag till riksda-gen i den mån den lösning som vi i reservationenförordar kräver lagstiftning.Anf. 88 ()Herr talman! Naturgrus är att betrakta som enändlig resurs, något som vi måste hushålla med. Detär de flesta överens om. Det är bråttom. I en rapportfrån framgår det att gruset i ett 80-tal kom-muner i landet, dvs.. mellan en fjärdedel och en tred-jedel av kommunerna, med nuvarande exploaterings-takt kommer att vara slut , i 40 av dessakommuner . Det är alltså bråttom att göranågonting för att minska användningen av naturgrus ilandet.Naturligtvis är vi i väldigt nöjda medatt det nu läggs fram ett förslag på bordom att införa en skatt på naturgrus. Men några punk-ter i förslaget kunde förbättras. Det har vi också påpe-kat i vår motion.Det rör framför allt tillämpningsområdena. Vi harpekat på att detta förmodligen kommer att öka trycketpå att hitta möjligheter att substituera naturgruset. Detgäller utvinning av grus och sand under vattenytan, ihavet, det vi kallar sandsugning. Vi tycker att detkunde ha varit lämpligt att låta lagen omfatta ävendenna typ av exploatering. är reglerna på det om-rådet ganska besvärliga att tillämpa. Det är ett flertalolika lagrum som reglerar detta. Det finns en till-ståndsgivning som i och för sig innebär en viss kon-troll. Men vi hade helst sett att det här förslaget försäkerhets skull även hade omfattat sandsugning tillhavs.Vidare gäller det avfallet. Det är inte så att mananvänder det naturgrus som bryts till sista sandkornet.Det blir oftast överskottsmassor kvar när man sorteratut det som är säljbart. Det har naturligtvis skadeverk-ningar på naturen, och det är samma uttag som görs,även om man inte lyckas sälja det vidare. Därför hadedet varit ganska bra om skatten även hade omfattatavfallsmassor som blir restprodukter av en utvinningav grus. Det skulle motverka sådan brytning där manfrån början bara är ute efter en viss kvalitet, restenkommer att bli liggande i högar.Sedan gäller det nivån, och då talar vi pengar: Vadskall det kosta att exploatera kommande generationersnaturtillgångar? I betänkandet föreslås, liksom i denutredning som ligger till grund för förslaget, att manbör lägga skatten på per ton. Det är något förvå-nande. I utredningen och betänkandet kan man nämli-gen finna att det logiska beslutet vore att lägga den påminst per ton. Kostnadsskillnaden mellanbergskross, som är ett alternativ till naturgrus, ochnaturgrus är . Därtill kommer en deltransportkostnader som gör att man sammanlagt, föratt få en balans i kostnaderna, kommer upp i 10 kr.Nu hävdar en del att det är en alldeles för låg nivåi alla fall. presenterade Naturskyddsfö-reningen en rapport om skatteväxling där man före-slog bl.a. en skatt på naturgrus. Man påpekade attskatten borde ligga på per ton med sikte att höjaden till - detta för att få en tillräckligt kraftigstyreffekt. Det här med styreffekten är det intressantamed förslaget. Det står nämligen klart och tydligt ibåde utredningen och betänkandet att man för att fåden avsedda styreffekten borde lägga skatten på 10 kr.Varför lägger man den på ? Jo, då säger man såhär: Vi måste ta hänsyn till ett antal mindre företagsom riskerar att slås ut. Det låter naturligtvis bestick-ande - inte vill vi slå ut småföretag i onödan. Menman kan fråga sig: Blir det verkligen så? Vad finnsdet för argument som gör det troligt att det verkligenblir en utslagning? Argumenteringen är minst sagtsvag. Vad man kan hitta för argument är att det kanbli problem för mindre företag att övervältra kostna-den för den här skatten på slutanvändaren. Läser manännu noggrannare hittar man i utredningen motive-ringen att de små företagen kan förväntas ha en någotsämre förhandlingssituation. Då måste man fråga sig:Hur fungerar den här skatten? Slår den inte lika föralla producenter? Jo, visst gör den det, både liten somstor får lägga på exakt samma skattesats. Hur kan dåkonkurrensförhållandet och förhandlingssituationenförändras av att alla producenter lägger på sammaskatt? Jag tycker att det är en minst sagt svag argu-mentering som framförs i betänkandet för att intelägga skatten på den nivå som faktiskt rekommende-ras av utredningen. Det är litet tråkigt att behövakonstatera att man har en så återhållsam syn när mantrots allt säger att skatten rimligen borde ligga på 10kr.Därför har vi yrkat på att förslaget skall ändras såtill vida att skattesatsen skall vara . Det har vigett uttryck för i reservation 3, som jag härmed yrkarbifall till. Självfallet står jag bakom de övriga tvåreservationer som vi har, men för tids vinnande nöjerjag mig med att yrka bifall till reservation 3.Så några ord till min käre kollega från Moderater-na, . Han ställer direkta frågor tillmig och . Han undrar om vi tror att dettagynnar landsbygden. Ja, självklart tror vi att det gördet, annars hade vi inte varit för en sådan här skatt.Landsbygden är ju en del av vårt land såväl som sta-den. Jag ser inte vad det har med saken att göra överhuvud taget om man bor på landsbygden eller inte.Det är inte så att folk på landsbygden har någon sär-skilt stark drift att roffa åt sig av kommande genera-tioners tillgångar. Jag har aldrig varit med om att detskulle finnas en sådan drivkraft på landsbygden. Sna-rare är det tvärtom. Där kanske finns en större förstå-else för att man bör värna de naturvärden som finnsoch som kan vara litet svårare att se med utgångs-punkt i staden.Jag skulle vilja ställa en fråga till : Har och fullstän-digt tappat tron på marknadsekonomin och dess me-kanismer? påstår nämligen heltfrankt från talarstolen att en skatt på naturgrus intekommer att ha någon påverkan på efterfrågan. Det ärför mig en fullständig gåta hur man som moderat ochhävdande av maknadsekonomi kan komma till ensådan slutsats.Anf. 89 () replikHerr talman! är det så, min gode Korsberg, atten kostnadsökning är ofrånkomlig för de enskildavägarna om man inför, som ni vill, en skatt som inne-bär en fördubbling jämfört med nuvarande, således 16kr per kubikmeter. Hur skulle det gynna Sverigeslandsbygd och de enskilda vägarna? Det kostar jupengar att underhålla det enormt stora vägnätet i vårtland.När det gäller skatt har vi kanske också tron att detkan hjälpa i vissa lägen. Men här tycker vi att om manverkligen vill ha ned uttagen av vårt naturgrus finns juredan i dag en möjlighet för de tillståndsgivandemyndigheterna att reglera detta på ett ochutomordentligt bra sätt.Vi har redan sett att det finns ansvarstagande ilandet. Just av bl.a. miljöhänsyn har man nu minskatanvändningen av grus, och det tycker jag är en brainriktning.Anf. 90 () replikHerr talman! Det är väl självklart, min gode , att om man lägger en skatt på naturgrusdrabbar det alla som använder denna vara. Självklartär det så!För ärlighetens skull tycker jag dock att manmåste ta hela kostnadsbilden i beaktande när det gäl-ler att underhålla vägar i glesbygden. Det kan interimligtvis vara så att en skatt på per kubikmetereller per ton på något sätt skulle slå ut männi-skor i glesbygden. Till de flesta av dessa enskildavägar hör för övrigt en egen grustäkt som inte omfat-tas av det här. Den husbehovstäkt som det är fråga omhär kommer alltså inte att beröras av den här skatten.Den här pålagan torde alltså vara ett ganska litetproblem för människor som bor på landsbygden. Mensjälvklart måste även de vara med och hushålla medden resurs vi har. Vi kan inte undanta vissa grupperbara för att de råkar illa ut ekonomiskt. Då fungerar juinte de ekonomiska styrmedlen; det är fullkomligtsjälvklart. Det här kommer att stimulera till andra sättatt underhålla vägar - att återanvända material, attflytta material från ett håll till ett annat etc.Vidare säger att det här i dagsköts på ett alldeles förträffligt och utmärkt sätt. Detär ju inte sant! revisorer har granskat hurman använder de täktavgifter som tas ut ochkonstaterade då att länsstyrelserna inte alls hade sköttsina åtaganden. Revisorerna rapporterade stora bristernär det gällde hur man skött inventeringar, forskningoch annat som avgifterna skall användas till. Detfanns också stora brister när det gällde tillståndsgiv-ning samt tillsyn av tillståndsgivning och täktverk-samhet. Så tyvärr tror jag nog att ärfelunderrättad när han tror att det nuvarande systemetväl sörjer för den resurshållning vi vill ha.Anf. 91 () replikHerr talman! Det är faktiskt så att är mycket tveksamt till en skatt i det härläget, så jag undrar om verkligen harläst på ordentligt i den här frågan.Jag skall så kommentera frågan om egna täkter.Jag, som kommer från landsbygden och har eget grus,får använda grus från egen täkt till egen privat väg.Det är skillnad, , på en enskild vägoch de allmänna landsvägar som landsbygden bestårav. Dessa är inte alltid asfalterade överallt, utan detfinns i ofantligt grusvägar. Detbehövs grus till deras underhåll. Men menar att man i stället, som fallet ofta är imina bygder, skulle få köra kanske för atthämta bergskross där man krossar berg. Jag anser nuatt bergskross i sig inte är det mest miljövänliga i dethär landet. Där får man nog ta sig en funderare.Anf. 92 () replikHerr talman! Återigen, : Själv-klart kommer det att bli kostnadsökningar för demsom använder naturgrus, även om de råkar användadet till att underhålla sina vägar. Det är ju så att sägasyftet med den här skatten - att man skall hushållamed gruset.Man måste inte alls nödvändigtvis åka i väg ochhämta bergskross för att reparera vägar. Användning-en av naturgrus kommer ju inte att upphöra. Denstörsta delen av det naturgrus man använder går åt tillbarlast när man bygger stora onödiga broar som , eller stora dyra motorvägar, som vi tyckerär ganska onödiga projekt. Det är där man kommer attgöra de stora förändringarna när det gäller användan-det. Det är där man kommer att använda andra massoroch ta fram alternativ.Självklart kommer man på landsbygden att använ-da sig av naturgrus för att underhålla sina vägar därdet är lämpligast. Det kommer att bli en kostnadsök-ning, men jag vågar påstå - jag kommer nämligenockså från trakter som har ganska mycket grusvägarkvar, tack och lov - att i de fall där man måste använ-da naturgrus kommer den merkostnaden att varamycket blygsam och marginell.Jag tror inte att skall vara såpessimistisk när det gäller marknadsmekanismerna.Han kan lita på att den här skatten delvis kommer attfå den effekt vi hoppas, nämligen att få ned den totalagrusanvändningen.Anf. 93 ()Herr talman! Låt mig inledningsvis yrka bifall tillutskottets hemställan och avslag på samtliga reserva-tioner som har fogats till det här betänkandet.I skatteutskottets betänkande 1995/96:18 föreslåsatt en skatt införs på naturgrus . Skat-ten föreslås inledningsvis bli per ton, och denskall beräknas på produktionen av naturgrus. Avsiktenär att skatten skall verka för en bättre hushållning mednaturgrus.Vidare föreslås att det i naturvårdslagen skall infö-ras möjlighet för regeringen dels att föreskriva skyl-dighet för den som har täkttillstånd att hålla länssty-relsen underrättad om vem som exploaterar en täkt,dels att meddela föreskrifter om avgifter för myndig-heternas verksamhet enligt naturvårdslagen. Dessaändringar i naturvårdslagen föreslås träda i kraft den 1april 1996.Det finns naturgrus över hela , men före-komsterna är ojämnt fördelade. I norra finnssärskilt goda naturgrustillgångar i bl.a. Pajala- , Sto-ruman- och Åseleområdena, i i bl.a. Sala,, och sydöstra . Bristområdenfinns i bl.a. norra , och Vänernskustområden, men även Roslagen, och Malmö-hus län har brist på naturgrustillgångar.Det är bråttom, som sade, att gö-ra någonting åt det här. En rapport som presenterades1994 visar att naturgruset i ett 80-tal kommunerkommer att vara förbrukat . För ett 40-talav dessa kommuner är naturgruset slut redan inom 10år. De hushållningsplaner som har upprättatsinom olika län eller kommuner tyder emellertid på attrapporten kan vara väl optimistisk.Herr talman! Jag skall nu kommentera de reserva-tioner som har fogats till betänkandet.I reservation nr 1 yrkar Moderata samlingspartiet,som enda parti, avslag på propositionen. Man vill inteha ekonomiska styrmedel utan i stället administrativaregleringar.Utskottsmajoriteten anser att det bästa styrmedletför att slå vakt om våra ändliga naturresurser är justdet ekonomiska styrmedlet. Naturgrus är en icke för-nybar naturresurs med stor betydelse för bl.a. dricks-vattenförsörjningen, och åtgärder måste vidtas för attytterligare påskynda övergången från naturgrus tillalternativa material. har även vid ett flertaltillfällen uttalat sig för en ökad användning av eko-nomiska styrmedel i miljöpolitiken.Det råder även stor enighet om att miljöskatter ochavgifter kan leda till bättre hushållning med våranaturresurser. Sådana styrmedel kan också öka lön-samheten för investeringar i miljöskyddande ochresursbesparande teknik.Jan-Olof hänvisade i sitt inlägg till olikaremissinstansers svar. Jag har gått igenom samtligaremissinstansers svar - det är 39 stycken. Av dessa ärdet 27 som tillstyrker förslaget.Riksrevisionsverket är tveksamt, och det är ävenRiksskatteverket. När det gäller synpunkterna frånRiksskatteverket har regeringen tillgodosett en del avdessa i propositionen. Jag vill rekommendera att läsa på s. 25-26 i propositionen, därman tar upp 13§ lagen om enskilda vägar.Vidare säger man från att mananser att skatter skall utformas på ett likformigt ochrättvist sätt, om det skall vara en skatt. Den utform-ningen anges i det här förslaget.De övriga tio som har lämnat remissvar har av-styrkt. Det är alltså ,, , och några till.Vidare sade att denna skatt intehade någon påverkan. Jag rekommenderar då att läsa s. 24 i utredningen. Där tar manupp vilken påverkan som detta har haft i ,som införde en skatt på 1990. Det blev då enkraftig nedgång i produktionen av täktmaterial medanåtervinningen av bygg- och rivningsavfall ökade kraf-tigt. Så tror vi att det kommer att bli även här i Sveri-ge.I reservation nr 2 föreslås att skattskyldighet skallomfatta all sandsugning som sker till havs, även omdet sker utanför territorialgränsen. Utvinning av sandoch grus från havsbotten har bedrivits i . Sandsugning utanför Sveriges sjöterrito-rium regleras i lagen om kontinentalsockeln. Enligtförordning skall ärenden om tillstånd till utvinning avnaturtillgångar enligt denna lag en miljökonsekvens-beskrivning bifogas till ansökan. De företag somutvinner grus, sand och sten med tillstånd enligt kon-tinentalsockellagen är skyldiga att betala en avgift förverksamheten. Det är mycket hårda restriktioner närdet gäller att få tillstånd. finns det enbart ettenda tillstånd. Jag anser att det är viktigare för attmotverka hotet mot såväl fågellivet som fisk- ochdjurlivet i havet är att bevilja så få tillstånd som möj-ligt - inte om det är en skatt eller en avgift för detsom man tar upp. Från utskottsmajoriteten är vi inteberedda att göra någon förändring, dvs. att utvidgaskattskyldigheten på detta område.När det gäller skattenivån, som tas upp i reserva-tion nr 3, skall jag erkänna, , att jagkänner en viss sympati för denna reservation, men jaganser ändå att den föreslagna skattenivån är lämpli-gast inledningsvis. Den främsta anledningen till dettaär att vi från utskottsmajoriteten tror att för de störreföretagen inte skulle innebära några problem att bärade högre kostnaderna men att det för de mindre före-tagen kan uppstå problem. Det är inte förenat medgod hushållning om de små företagen slås ut ochtvingas till nedläggning innan deras täkter utnyttjasfullt ut. Vi anser också att från hushållningssynpunktbör skattenivån bestämmas så att den ger tillräckligtstyrande effekt som den inte får leda till attett stort antal redan påbörjade täkter måste läggas ned.Utifrån detta, herr talman, har vi inledningsvis stannatför en skattenivå på per ton, vilket är samma nivåsom man har i Danmark.Den sista reservationen tar upp frågan om avfalls-skatt. avgav ettbetänkande med förslag om vissa miljöskatter m.m.på avfallsområdet. Vidare har regeringen i mars i årtillkallat en särskild utredare för att ta fram förslag skatt som syftar till att minska mängden avfall somdeponeras och för att allsidigt utreda konsekvensernaav att införa en sådan skatt. Utskottsmajoriteten villavvakta resultatet av detta arbete, och vi är i nulägetinte beredda att föreslå en avfallsskatt med den in-riktningen som avses i reservationen.Anf. 94 () replikHerr talman! Jag vill för nämna att när hon räknade upp remissinstansernaglömde hon bort SGU, geologiska under-sökningar. Det är den viktigaste remissinstansen närdet gäller detta ärende. SGU har med vattenström-ningar och annat att göra som vi är mycket beroendeav i det här landet för vårt grundvattensystem. Denremissinstansen nämndes inte. Därför har vi modera-ter tillstyrkt denna remissinstans uttalande och tanke-gångar.När det gäller skatt på naturgrus går det inte attkomma ifrån att det blir en fördyring vad man änanvänder den till. Vi har en minskning avanvändandet av naturgrus bara under en sjuårsperiod.Jag tycker att vi har slagit in på rätt väg. Länsstyrelse-enheterna är mer restriktiva vid tillståndsprövningar-na. Det tycker jag är bra. Jag sade i mitt anförande attvi ytterligare kan skärpa upp detta. Då når vi det öns-kade målet. Men en skatt på naturgrus, herr talman,såsom det har framställts här, är en skatt för att för-stärka statskassan, ingenting annat.Anf. 95 ()replikHerr talman!