prot · GI0993 · 1995-04-24 00:00:00 — Vi anser faktisktatt så är fallet genom att besparingarna harkommit så snabbt och i flera fall.Det är också riktigt som justitieministern sade, gav ett tillfälligt anslag med tidsbegränsade an-visningar. Ja, man fick en jurist och hanslutar , men balanserna är inte avbetade.Tillströmningen av ärenden är inte heller såmycket större, men målen är så mycket tyngre ochgrövre och fordrar också så mycket mera tid. Därförhar vi ännu en orsak att se allvarligt på situationen.Anf. 18 Justitieminister ()Herr talman! Det är riktigt att rationaliseringar kanta tid. Men i den bedömning som har gjorts och somligger till grund för beräkningen av möjliga bespa-ringar har vi tagit hänsyn till att en hel del av rationa-liseringsåtgärderna redan är påbörjade. Man kan alltsåräkna med att åtgärderna skall ge effekt relativtsnabbt.När det gäller andra åtgärder kommer det att tatid, det är alldeles riktig. Men då har vi å andra sidantagit hänsyn till det anslagssparande som finns inomdomstolsorganisationen. Om vi ser på de små tingsrät-terna och bortser från de tre stora finner man att detför 1994 finns ett sparande på 48 miljoner kronor.Med denna buffert är det alltså möjligt att klara ävenbesparingar där rationaliseringsåtgärderna ännu intehar givit effekt utan kommer något senare.Det är helt korrekt att Moderata samlingspartietoch Socialdemokraterna har olika syn på hur bespa-ringar i statsfinanserna kan göras. Vi har olika syn påvilka i vårt samhälle som skall bidra till att få nedbudgetunderskottet, så att vi kan rädda välfärden ivårt samhälle. Där har Moderata samlingspartiet ochSocialdemokraterna olika syn, det är helt korrekt.Anf. 19 ()Herr talman! Jag blev något konfunderad när jus-titieministern började med att säga att vi delar åsiktenatt domstolsväsendet måste kunna vidmakthålla sincentrala roll i rättssamhället. Det är alltså här vi menaratt besparingarna gör att det blir stora svårigheter.Jag har här fått ett telefax: Gemensamma synpunk-ter från , och påDomstolsverkets budgetförslag för budgetåret1995/96. Där redovisar man klart omöjligheten i densituation som har uppstått att klara vad man anservara sin plikt, nämligen att sköta domstolsväsendet pådet sätt som vi kan förvänta oss. Man avslutar med attsäga: Vi hemställer att budgetförslaget omarbetas ochatt hänsyn tas till rådande förhållanden, så att erfor-derliga personella arbetskraftsresurser alltjämt kanställas till tingsrätternas förfogande även för kom-mande budgetår.Som jag påpekade - jag tror att jag skrev det i mininterpellation - har man fått anmärkningar för att manhar för mycket övertid, att man arbetar för mångahelger och att arbetsbelastningen harvarit alldeles för stor vid tingsrätterna. Jag är gladöver att ha stödet i ryggen att Moderata samlingspar-tiet inte anser att det är en bra situation att derättsvårdande myndigheterna inte fungerar på ett sättsom allmänheten har rätt att kräva i en rättsstat.Jag är ledsen att justitieminister inte de-lar åsikten att rättsväsendet är bland det viktigastesom en stat över huvud taget har att slå vakt om. Inreoch yttre säkerhet och trygghet för medborgarna ärdet sista som skall drabbas av besparingar.Anf. 20 Justitieminister ()Herr talman! Inledningsvis sade jag att vi harsamma uppfattning om att domstolarna har en centralroll i vårt rättssamhälle. Jag delar uppfattningen attdet är mycket viktigt att domstolarna kan fullgöra sinaåligganden på ett rättssäkert och bra sätt. Skillnadenligger i den bedömning vi gör när det gäller om debesparingar som finns i budgetpropositionen gör detmöjligt för domstolarna att fullgöra denna uppgift.Genom den redovisning som jag har lämnat i interpel-lationssvaret menar jag att vi vidtar åtgärder somgaranterar att så kan ske.När det gäller krav på ändringav det förslag till fördelning av besparingarna somDomstolsverket har utarbetat vill jag bara påpeka attregeringen inte lämnar förslag beträffande enskildadomstolars anslag. Regeringens förslag avser dettotala anslaget för domstolarna. Den närmare fördel-ningen av anslagen till de olika domstolarna görs avDomstolsverket.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellationerna 1994/95:99 och103 om Tjernobylkatastrofens verkningar, m.m.Anf. 21 Statsrådet ()Herr talman! har frågat mig hurSverige avser att bistå och för attmotverka Tjernobylkatastrofens negativa efterverk-ningar på människors hälsa och om jag är beredd attmedverka i ett av västvärlden samlat offensivt stöd-program till i syfte att medverka till en tryg-gare energiförsörjning utan kärnkraft.Maggi har frågat mig vad regeringentänker göra för att få fram relevanta uppgifter omeffekterna av och om regeringenhar några intentioner att öka stödet till Vitrysslandoch Ukraina.Jag besvarar de två interpellationerna i ett sam-manhang.De medel som står till regeringens förfogande församarbetsinsatser i är begrän-sade, och en geografisk prioritering måste därförgöras.Som framgår av propositionen om sam-arbete med länderna i är detregeringens uppfattning att det bilaterala östsamarbe-tet skall koncentreras till närområdet, dvs. till länder-na och regionerna runt . Detta utesluteremellertid inte att har samarbete med andraländer i när vi kan främja enalleuropeisk säkerhetsgemenskap, utveckling ochintegration.Ukraina och tillhör inte nä-rområde men dock ett till närbeläget område.I dessa länder är samhällsomvandlingen fortfarande iinledningsskedet, men speciellt i kan vi nu seen gynnsam reformvänlig och demokratisk utveckling.Ett ambitiöst reformprogram har initierats och enighethar nåtts med ochVärldsbanken om ett stabiliseringsprogram.Ett av regeringens mål med samarbetet är attstödja en miljömässigt hållbar utveckling. Därvidkonstateras att det är angeläget att även fortsättnings-vis kunna genomföra insatser på områden som kärn-säkerhet, kärnämneskontroll, strålskydd och kärnav-fall. Regeringen föreslår därför att 83 miljoner kronoranvänds för bilaterala insatser på dessa områden iCentral- och . Därutöver önskar regeringenreservera medel under anslagsposten för regeringensdisposition för eventuellt fortsatt bidrag till EBRD:skärnsäkerhetsfond.Vi är alla medvetna om de allvarliga och oroväck-ande konsekvenserna av . Mångaländer har drabbats, förutom även ,och de baltiska staterna. ochsvenska myndigheter insåg på ett tidigt stadium vid-den och behoven av hjälp för de drabbade länderna.Både () och () har gjort och kommer attgöra insatser i och dess grannländer. Insat-serna i , och berör om-råden som sanering efter olyckan, dekontaminering,avfallsstrategier, riskanalyser och optimering av be-redskap och beslutsfattande. SSI startar ett relativtomfattande program i . Det kan sägas varaen fortsättning och utvidgning av verksamhet somredan är i gång i . Även SKI har omfattandeverksamhet i området, inte minst i . Förutomkatastrofbistånd finansierar SIDA via ett flertal en-skilda organisationer insatser för handikappomsorg,vård och omhändertagande av barn från Tjernobyl.BITS har som frågeställarna redan konstaterat projekti på lantmäteri- och skogsområdena. BITSgenomförde en studieresa till för att undersöka behovet av insatser.Resultatet av resan är att BITS nu undersöker möjlig-heterna till stödinsatser inom områdena fastighetsre-gister och lantmäteri, skogsbruk och skogsindustri,inklusive ekologiska aspekter, den sociala sektornsamt demokrati, främst lokalt självstyre, i de bådaländerna.Som medlem i den europeiska unionen deltarSverige även i EU-TACIS programför öst. Den specialkompetens och de erfarenheterfrån området som finns hos våra myndigheter på kärn-säkerhets- och strålskyddssidan blir ett viktigt bidragtill EU-TACIS verksamhet i och Vitryssland.TACIS har ett omfattande program i såväl Ukrainasom . En viktig plats i programmet upptasav kärnsäkerhetsfrämjande åtgärder. En utvidgning avinsatser på dessa områden är under planering. TACIShar avsatt 7,5 miljoner ecu till Tjernobylrelateradeprojekt i , och . Förspecialprogram i har avsatts 52 miljo-ner ecu. Beträffande pågår för närvarandeundersökningar om vilka insatser som bör prioriteras.Sverige skall fortsätta och i görligaste mån utvidgasina bilaterala insatser i och mensamtidigt kraftfullt verka inom Europeiska unionenför intensifierade insatser från TACIS sida.Viktiga insatser för att lindra verkningarna avTjernobyl görs även av andra internationella organi-sationer som , ochUNDP i samarbete med det internationella atomener-giorganet . FN har påtagit sig en koordinerings-roll för dessa internationella insatser.Ukraina är till och till nästan100 % beroende av import av energi. Importen skertill övervägande del från . Den ukrainskaregeringen meddelade så sent som vid ett konsultativtgruppmöte med i attdet finns en beredvillighet att stänga Tjernobyl ochdärmed uppfylla kraven enligt G 7:s s.k. nuclear-safety-action-plan. stöder också att detta krav.Sverige stöder också att detta krav ingår som ett vill-kor för att EU skall bevilja 220 miljoner ecu till Uk-raina i betalningsbalansstöd. Klart är att en stängningfår vittgående konsekvenser för energiför-sörjning och ekonomi. måste därför verka föratt frågan om Tjernobyl får en internationell lösningsom säkerställer världssamfundets krav på säkerhet,som energiförsörjning ordnas påett hållbart sätt. I denna fråga är det naturligt ochnödvändigt att göra gemensam sak med Europeiskaunionen.Investeringar och utrustning är som regel kostsamtoch skulle inte gagna ett maximalt utnyttjande av vårabegränsade resurser, varför svenska åtgärder på ener-gisektorn liksom inom övriga sektorer skall koncent-reras till kunskapsöverföring. Energisektorn i Ukrainaär i stort behov av investeringar. Länder som USAoch samt , Europeiska ut-vecklingsbanken och EU är engagerade i energipro-jekt för och . För svensk del ärdet naturligt att verka inom ramen för internationellainstitutioner och främst genom EU.Herr talman! Effekterna av äroerhörda. 1990 tillsattes en internationell kommissionmed uppgift att analysera beräkningarav hälsoeffekter som följde av olyckan i Tjernobyl.Kommissionen kom bl.a. fram till att den metodiksom använts i för att beräkna skadorvar vetenskapligt baserad. finns emeller-tid kunskapsluckor kring effekterna av Tjernobyl påhälsa och miljö. Att öka denna kunskapsbas kräverstora resurser och internationella insatser. Sverigedeltar därför aktivt i detta arbete bl.a. inom ramen förFN.Det är en angelägenhet för att tillsammansmed andra länder och internationella organ bidra tillatt länderna i får energikällorsom uppfyller högsta möjliga säkerhetskrav i syfte attTjernobylolyckan skall bli den sista katastrofen i sittslag.Anf. 22 ()Herr talman! Jag vill börja med att tacka bi-ståndsministern för interpellationssvaret. Jag tyckeremellertid att det är någonting som saknas hos bi-ståndsministern när det gäller den här frågan, nämli-gen engagemanget och glöden för att somland skall vara pådrivande i biståndsarbetet. PierreSchori, som ju tidigare gjort sig känd somagitator och för att ha haft en vilja att vara solidarite-tens fanbärare, synes nu vara en politisk statist som imångt och mycket hänvisar till EU och till det inter-nationella världssamfundet.Jag ser detta som en rätt märklig och tråkig för-vandling. Den fråga som vi tar upp berör mångamänniskor i och är väsentlig bl.a. på grundav närheten till Ukraina.Jag vill vill citera ur av den 27mars :"En ny katastrof skulle kunna inträffa när somhelst vid kärnkraftverket i Tjernobyl i . Detuppgav den brittiska tidningen på sön-dagen.Tidningen hänvisar till en hemlig forskarrapport,som skulle försökt tysta ned. Denbygger på iakttagelser från västliga vetenskapsmänsom undersökt kärnkraftverket i Tjernobyl. hävdar vetenskapsmännen att de fundamentsom håller uppe den skadade reaktorbyggnaden löperrisk att falla samman.- Om de rasar, kan splitter slå sönder den be-tongsarkofag som byggts kring de bestrålade, utbrän-da resterna av Tjernobyls reaktor nummer fyra, skri-ver Observer.Tidningen fortsätter:- Eller så kan skada reaktor nummer trestrax intill. Den är fortfarande i funktion, och sådantskulle kunna utlösa en ny härdsmälta. "Jag hoppas att biståndsministern inser allvaret iden här frågeställningen. Jag vill citera ett annatstycke ur samma tidning, som behandlar en del avTjernobylolyckans effekter:"Antalet fall av sköldkörtelcancer hos barn harökat kraftigt i , och Vitrysslandsedan olyckan i Tjernobyl 1986.Detta konstateras i en rapport i det senaste numretav gjord i ett samarbete mel-lan experter från de tre staterna samt Världshälsoor-ganisationen, WHO.Sedan 1991 har nära 100 fall av sköldkörtelcancerper miljon barn och år diagnosticerats i Gomelregio-nen i och siffrorna fortsätter att före olyckan var siffran mindre än ett fallper miljon barn i områden nära Tjernobyl. "Det är dessa uppgifter, herr talman, som jag tyckernu borde sätta fart på regeringen, inte minst på bi-ståndsministern. Vad jag har fått här är en re-dovisning av insatser som har gjorts, men det redovi-sas ingen större ambition att ta de nya uppgifterna påallvar och att dra ordentliga slutsatser av dem. I ställethänvisas till EU och Världssamfundet. De internatio-nella ansträngningarna är bra och nödvändiga och enförutsättning för att nå framgång, men måstekunna ta ett större ansvar och driva på.Det är väl ändå inte så att socialdemokraternasständiga nedskärningar av biståndet nu också går utöver insatserna i vårt närområde och närbelägna om-råde? Om även dessa insatser skulle få stryka på fotenvore det alarmerande, inte minst mot bakgrund av deuppgifter som jag har refererat.Herr talman! Jag har fått svar, men vad gäller denförsta frågan, om biståndsinsatser för att begränsaTjernobylkatastrofens negativa verkningar för männi-skors hälsa, kan konstateras att dessa insatser är otill-räckliga. Man brukar säga att de alltid kommer attvara det, men när man jämför insatserna i Ukrainamed insatser i länder i dess närhet kan man konstateraatt de i har varit relativt små.På den andra frågan, om hur ministern skall tillseatt får en tryggare energiförsörjning utankärnkraft, ges inget tydligt besked. Jag skulle, herrtalman, vilja citera ett annat dokument, från de nor-diska socialdemokraternas miljöprogram för ,som de fastställde . Man skriver där:"Kärnkraften ska gradvis avvecklas. Det är denordiska socialdemokraterna eniga om. I första handgäller det de föråldrade kärnkraftverken i Östeuropa.De kan aldrig till rimlig kostnad göras tillräckligtsäkra. Risken kommer att finnas för ett nyttTjernobyl eller något ännu värre. Västvärldens eko-nomiska resurser skall därför i huvudsak användas tillatt hjälpa Öst- och att forma en nyenergipolitik, baserad på miljövänliga och förnyelse-bara energikällor, som användningen måstebli mer effektiv. "Det här är alldeles utmärkt, herr talman! Min kon-kreta fråga till biståndsministern är då: Kan PierreSchori på ett konkret sätt redovisa hur han har lyftupp detta program när det gäller just biståndsinsatser-na i ? Det vore intressant att få en tydligredovisning av på vilket sätt man driver de här kra-ven, som faktiskt kan uppfattas som en sorts vallöften- det här var en viktig fråga för socialdemokratin.Anf. 23 ()Herr talman! Jag ber att få tacka biståndsministernför ett långt svar. Jag vill först säga att jag delar PierreSchoris förhoppning att skall varaden sista olyckan av det slaget som vi får uppleva.Men det krävs då att man avvecklar resten av kärn-kraften i Tjernobyl, och inte bara där utan också iresten av världen, inklusive i Sverige.Det är den vårdag när vifick de första rapporterna om ökad radioaktivitet iSverige. Jag minns den oro som jag själv kände när vifick dessa rapporter på radion innan man visste vari-från utsläppen kom. Sedan kände man ett tag lättnad,när man fått reda på att det inte var ett svenskt kärn-kraftverk som hade havererat. Sedan började bildernafrån Tjernobyl att komma, och man började att inseomfattningen av olyckan, och då blev det ganskajobbigt igen.Nu har jag slagits av två saker.Den ena gäller de olika motstridiga uppgifterna omvilka skador som olyckan har fört med sig på demänniskor som bodde i området och vilka skador somkan väntas . I min interpellation har jaghänvisat till två källor. Den ena är TV-programmet 8dagar, där man påstod att av barnen i vissaområden av är friska.Dan har hänvisat till andra uppgifter,som bestyrker detta och som säger att många tiotusen-tal personer har dött i sviter av katastrofen.Den andra källan är en debattartikel i , där bl.a.chefen för kärnenergitillsynen vid SSI, ,medverkar. Där hävdas i princip motsatsen, nämligenatt det inte finns just några belägg för ökad skadefre-kvens.Jag menar att det här visar på behovet av relevantauppgifter om effekterna. Biståndsministern gör miglitet besviken, eftersom jag inte får något svar påfrågan om man är beredd att medverka till att få framdessa relevanta uppgifter.Det enda som anförs i interpellationssvaret är delsatt den sovjetiska kommission som har studerat dethär är vetenskapligt baserad, dels att arbetaraktivt inom FN för att komma till rätta med kun-skapsluckorna.Jag skulle vilja ställa några kompletterande frågorom resultaten av de beräkningar som gjordes av Sov-jetunionen. Finns det en samlad bild av omfatt-ningen av skadorna på människor, och finns det ensamlad bild av vilka strålningsskador och genetiskaförändringar som vi kan förvänta oss ?Biståndsministern medger i sitt svar att det finnsstora kunskapsluckor men säger att arbetaraktivt inom FN. Jag skulle också vilja veta vilken typav kunskaper som enligt biståndsministern saknas ochpå vilket sätt arbetar inom FN för att ökadessa kunskaper.Det andra som man slås av när det gäller Tjerno-byl är att det svenska biståndet till ochUkraina har varit tämligen marginellt. Enligt uppgiftersom jag har fått fram har det under åren 1990 - 1993gått 10 miljoner till och 13,4 miljoner tillUkraina. Det motsvarar respektive av dettotala statliga stödet till Central- och Östeuropa.Dessutom har SIDA bidragit med 4,2 miljoner i ka-tastrofbistånd.Pierre och tydligen även regeringen i övrigtmenar att och inte ingår i Sveri-ges närområde utan är, som man skriver, "ett till Sve-rige närbeläget område". Jag tycker att konsekvenser-na i av kärnkraftshaveriet i Tjernobyl mycketpåtagligt visar att det är fråga om ett av Sverigesnärområden. är cesiumhalterna i vissaområden så höga att man inte kan plocka bär ellersvamp. Staten har fortfarande kostnader för effekternaav Tjernobyl.Användningen av uttrycket "ett till närbe-läget område" för tankarna närmast till något slagshögre diplomati, som jag inte tycker känns relevant idet här fallet. Jag förstår att man måste göra geogra-fiska avgränsningar, och biståndsministern kännermycket väl till att inte är överens medregeringen om nivåerna på och fördelningen av bi-ståndet. Jag är mycket besviken över att regeringeninte har några intentioner att öka det här stödet.Hänvisningen till EU-TACIS program för öst sä-ger ganska litet om hur pengarna i detta programanvänds. Vad inryms i de 7,5 miljoner ecu som av-satts till , och hur ser det special-program som det i svaret hänvisas till ut?Pierre säger också att måste utvid-ga de bilaterala insatserna i . Men för att kän-na mig mer nöjd med det svaret vill jag också vetalitet mer om vad det i så fall innefattar och hur manskall tolka begreppet "i görligaste mån". Är det baraen elegant omskrivning för att man egentligen inteanser att detta område skall prioriteras?Anf. 24 Statsrådet ()Herr talman! Jag har i mitt långa interpellations-svar gett en uttömmande redovisning som väl motsva-rar de frågor som har ställts här. Jag skulle i och försig kunna gå in i detalj på vad myndigheter och andragör på dessa områden, men låt mig inskränka mig tillatt säga att alla berörda myndigheter och organisatio-ner är engagerade i denna ödesfråga för ochSveriges framtid.Vi har dessutom engagerat oss mycket aktivt, vil-ket framgår av svaret, i det internationella samfundetsverksamhet och insatser för att få kontroll på skade-verkningarna av Tjernobyl och få en bättre framtids-planering.I fallet och Tjernobyl har vi exempelvisstött kraven från EU om att man skall lägga myckettunga villkor för internationellt stöd över huvud tagettill . Jag tror att det är första gången som manlägger sådana starka villkor. För ett betalningsbalans-stöd på 220 miljoner ecu till skall det läggassom villkor att man är beredd att stänga Tjernobyl.Det är endast med kraften av ett internationellt age-rande som man kan få igenom detta. Där hjälper detinte om ensam står på barrikaderna.När det sedan gäller vad som ingår i det interna-tionella samfundets insatser för Tjernobyl och vilkauppgifter om skadeverkningarna som finns tillgängli-ga har t.ex. ett programsom gäller just hälsoeffekterna. Det har pågått i treoch men är ännu inte färdigt. har30 projekt på gång i , och Vitryss-land som har med detta att göra. Man stöder bl.a. tvåsjukhus i och Kijev.UNIDO har gjort en översikt i omkontaminerade områden. TACIS har jag talat om.UNDP och har projekt om kärnsäkerhet ochstrålskydd i , , , ,, och Kirgisien. Det pågår ocksåandra insatser från sida som jagnämnde. Allt detta pågår.De uppgifter som efterlystetror jag inte kan komma fram heltäckande förrän nästaår. efter Tjernobyl kommer man att ha en kon-ferens för att summera samtliga tillgängliga kunska-per, fakta och konsekvenser av Tjernobyl. Den sponsras av och . Jag tror först då kan ge ett heltäckande svar på de frågorsom har ställt.Anf. 25 ()Herr talman! säger nu att alla myn-digheter och organisationer är engagerade. Det ärungefär som att säga att allt vad göras skall är redangjort. Det bekräftar ju egentligen det jag inledningsvisbefarade. Glöden har falnat litet hos biståndsministernnär det gäller engagemanget och att ta initiativ.Ministern säger att det endast är genom krafter iinternationellt arbete som vi når resultat. Vi skallgivetvis fortsätta att arbeta så, men det motsäger juinte att kan ta initiativ, vara pådrivande ochlyfta fram dessa frågor i debatten.Jag skulle vilja försöka fråga engång till om inte de uppgifter och rapporter som jagrefererade om situationen i Tjernobyl och riskerna förytterligare en allvarlig olycka är en tillräcklig grundför att försöka agera än kraftfullare och göra merkonkreta svenska insatser när det gäller att komma tillrätta med energiförsörjningen i Ukraina.Jag vill också hänvisa till vad ministern säger sist isitt svar: "Det är en angelägenhet för att till-sammans med andra länder och internationella organbidra till att länderna i fårenergikällor som uppfyller högsta möjliga säkerhets-krav i syfte att skall bli den sistakatastrofen i sitt slag. "Här står ingenting om den inriktning som de nor-diska socialdemokraterna har slagit fast. Jag uppfattardetta som ett slags vallöfte om att vi skall verka för attavveckla kärnkraften i och ersätta den medhållbara och förnyelsebara energislag, precis som manså riktigt skriver i sin rapport. Det finns fortfarande enväldig diskrepans mellan vad som står i skrifternainnan ett val och hur man sedan agerar i praktiskhandling i politiken.Vi hade ju ett annat exempel för inte så länge se-dan. Biståndsministern nämner här och ytterli-gare satsningar där. Men saken är ju den att Sverigehar varit mycket senfärdigt med att ge besked - manhar ännu inte gett besked - om man skall bidra till ettlån för att investera i ny kärnkraft i östra gör att man blir än mer misstänksam. Står maninte för att vi skall verka för att få en avveckling avkärnkraften i , och framför allt i det aktuellafallet i Tjernobyl? Vad har man konkret gjort för attuppfylla det nordiska programmet? Jag fick inget somhelst besked på den punkten i förstareplik, men har han en möjlighet att rada upp kon-kreta åtgärder för att genomföra att får etthållbart energisystem utan kärnkraft.Anf. 26 ()Herr talman! Jag delar förstås biståndsministernsuppfattning att internationellt agerande är det endasom är möjligt för att komma till rätta med detta. Detgår inte för ett enskilt land att klara av allt.