prot · GI09100 · 1995-05-08 00:00:00 — Tanken var attfolkomröstningens besked om att kärnkraften skallavvecklas borde följas upp med ett beslut om en tids-ram för avvecklingen.Folkomröstningen och det följande riksdagsbeslu-tet har utgjort grunden för de beslut omenergipolitiken som har fattats därefter, senast år1991 efter trepartiöverenskommelsen sammaår. Bakom detta beslut stod en bred riksdagsmajoritetsom kom att innefatta även moderaterna.Som bekant pågår nu förberedelser för ett nyttenergipolitiskt beslut, i första hand genom arbetet iEnergikommissionen. Detta arbete skall redovisassenast . Enligt sitt uppdrag skallkommissionen lägga fram förslag om bl.a. programmed tidsangivelser för omställningen av energisyste-met. Det blir sedan de politiska partiernas sak att taställning till frågan inför ett nytt riksdagsbeslut.Jag räknar med att det skall visa sig möjligt att,liksom , nå en bred uppslutning i ifrågan om kärnkraftsavvecklingen och andra frågorom den framtida energipolitiken.Anf. 73 ()Fru talman! Jag tackar för svaret på min interpel-lation. Den är baserad på den felaktiga tolkning somalltmer har spritts kring resultatet av folkomröstning-en 1980. Många tror, vilket är helt fel, att man i om-röstningen fastställde som ett definitivt slutför kärnkraften i . Jag vill betona att detta inteär korrekt!Det fanns inte angivet något årtal på någon valse-del. Detta gäller oavsett om enskilda debattörer ellerpartier i debatten hade en annanuppfattning.Jag har en bekant som har anmält en påannonse-ring inför ett nyhetsprogram till Granskningsnämn-den, det statliga organ som kontrollerar monopolme-diernas verksamhet. Där sades: i enlighet med folk-omröstningens beslut.Det är tyvärr så att detta är så etablerat att dettainte blev fällt. Man noterade bara att så är det.Jag skrev interpellationen på grund av att självastatsministern i ett inslag i TV:s Speciellt sade just: ienlighet med folkomröstningens beslut.Trots den personliga digniteten i det här uttalandetär det fortfarande inte korrekt. har ju statsrådet isvaret erkänt att min tolkning är korrekt. Jag tolkardet positivt. Att verkar vara det endaparti som respekterar folkomröstningen är också kor-rekt. Men då skall man referera till detta beslut ochinte till något annat.Fru talman! Låt mig sedan gå in på själva sakfrå-gan kring energianvändningen. Vi har lärt oss i riks-dagen att både ekonomiska och tekniska prognoserhar en sak gemensamt, nämligen att de sällan ens nårtavelträff. Jag vet att detta är svårt.NUTEK kom för sedan med en prognos därman pratade om att vi behöver ett ökat tillskott avenergi framför allt fram . Vi vet ju ocksåatt man kan räkna på olika vis. Jag skulle t.ex. kunnanämna kollektivtrafiken. Man kan ta antalet resenäreroch dividera det med antalet sittplatser som finns i enbuss eller på ett tåg och komma fram till exakt densumma tåg som vi behöver ha för att klara våra behov.Detsamma gäller för elenergin. Problemet är då,fru talman, att inte har jämn temperatur åretom. Vi har kallare . Då behöver vi ett storttillskott av energi. Det tillskottet kan läggas i en s.k.malpåse . Därför måste vi ha de storaenergiproducenter som vi har . Det har intepraktiskt kunnat bevisas att de kan ersättas av någotannat.Fru talman! har jag några frågor. Statsrå-det försöker i sista delen av svaret säga att moderater-na trots allt är ense med övriga partier om den framti-da energin. Statsrådet refererar till en trepartiöverens-kommelse . Det är väl ändå att försökafinta litet grand. Vi i har väl aldrig sagtatt vi accepterar att 2010 skulle vara slutdatum.Däremot har vi sagt att vi, liksom alla andra parti-er, är intresserade av att vi har en trygg och säkerframtida energiförsörjning. Men statsrådet försökerhär komma undan frågan genom att hävda att även viskulle stå bakom detta. Det är totalt fel, fru talman.Låt mig sedan gå över till min andra fråga. pratar här om att kärnkraften skall avvecklas itakt med att man kan bibehålla en tryggad sysselsätt-ning och underlätta ett bibehållande av fortsatt väl-färd. Vad är det som pekar på att det kan bibehållasom vi skulle skrota eller avveckla samtliga kärnkraft-verk i till 2010?Fru talman! Jag refererade till tidigare imitt anförande. Men kan statsrådet referera till någontrovärdig källa som säger att vi fram emot år 2010kommer att få ett minskat elöverskott?Anf. 74 ()Fru talman! Jag skall inte värdera energiministernssvar på annat sätt än att säga att jag tycker att han gördet litet för lätt för . I sin redovisning avhändelseförloppet i svaret till interpellanten erinrarenergiministern om att alla de dåvarande riksdagspar-tierna står bakom uttalandet om som slut-punkt, med undantag av Moderata samlingspartiet.Detta kan inte vara korrekt. Det har visserligen upp-stått en mytbildning kring att skulle hatagit avstånd från uttalandet om som slut-punkt.Vad sade i detta sammanhang fram-går tydligast dels naturligtvis av utskottsbetänkandetefter folkomröstningen, dels av den debatt som fördesi denna kammare - närmare bestämt den 10 juni1980.Moderaternas dåvarande energitalesman sade då ordagrant följande, fru tal-man: håller fast vid folkomröstningens och pro-positionens formulering att tolv reaktorer skall tas idrift och användas under sin tekniska och ekonomiskalivslängd, dvs. i praktiken ca 25 år.Jag har svårt att tolka det på något annat sätt än attdet innebär att 2010 är slutåret. Det är nämligen det årdå den yngsta reaktorn fyller just 25 år.Jag tycker att energiministern gör sig skyldig litet för enkel tolkning av ställnings-tagande och möjligen också vidarebefordrar myten attModeraterna tidigt skulle ha tagit avstånd från dettaårtal.Sanningen är att i allra högsta gradvar med om bedömningen att reaktorerna skulle an-vändas genom sin energitalesman den 10 juni1980 i denna kammare.Om man läser den mytomspunna reservationen inäringsutskottets betänkande från ser manatt den inte ger utrymme för tolkningen att Modera-terna skulle ta avstånd från uttalandet om 2010 somslutpunkt.Fru talman! Jag tycker alltså att energiministerngör sig skyldig till en litet för enkel historiebeskriv-ning. Han glider på ett likartat sätt när det gäller hän-delseförloppet vad beträffar de beslut som fattades omenergipolitiken efter trepartiöverenskommelsen 1991.Han säger att även stod bakom det be-slutet. Det är väl inte riktigt sant?Det som hände var att det grundades ett energi-politiskt beslut på trepartiöverenskommelsen frånbörjan av 1991. Det kom naturligtvis först ett energi-politiskt förslag från regeringen. Det fattades ettenergipolitiskt beslut när förslaget gått genom nä-ringsutskottet och därefter kommit till kammaren.I näringsutskottet konstaterades att man i trepar-tiöverenskommelsen hade refererat till beslutet om enavstängning . Man hade värderat beslutetutan förnyat ställningstagande. Det är det intressanta.I trepartiöverenskommelsen gjordes inget förnyatställningstagande till beslutet 2010.Man refererade till det, men tog inte ställning på nytt.Innebörden av detta är glasklar. Trepartiöverens-kommelsen innebär att 2010 är slutår.Fru talman! Märk väl att trepartiöverenskommel-sen sedan togs in i den tillträdande borgerliga rege-ringens regeringsförklaring. Det är det som är intres-sant. har alltså tillsammans med de and-ra borgerliga partierna ställt sig bakom 2010 somslutår i en regeringsförklaring.Jag skulle vilja fråga energiministern om han integör samma bedömning som jag med hänsyn till detjag refererat. Kan inte mycket tydligtkopplas till 2010 som slutår dels genom debatten1980, dels genom sitt ställningstagande i den tillträ-dande regeringens regeringsförklaring efter 1991 årstrepartiöverenskommelse?Vid sidan av dessa två saker vill jag fråga ener-giministern om en tredje, fru talman. Energiministernciterar ur vad som måste vara näringsutskottets betän-kande 70 /80, där man just talar om år 2010.Han säger helt riktigt att man i näringsutskottet anför-de att det borde slås fast en tidsram för avvecklingen.Det står mycket riktigt, fru talman, följande i nä-ringsutskottets betänkande från det året: Det bör nuslås fast att den sista reaktorn i skall stängasår 2010.Detta ställde sig också bakom.Näringsutskottet fortsätter: Bestämmelser om anta-let reaktorer och om avvecklingsperiodens längdtorde böra införas i lagstiftningen på atomenergiom-rådet.Det var , men jag undrar ominte energiministern tycker att det kan vara intressantatt aktualisera uttalandet om behovet av lagstiftningpå detta område från näringsutskott och riksdag.Anf. 75 Statsrådet ()Fru talman! Det känns som om jag skall medverkatill att informera kammaren om vad den ene och denandre har sagt vid olika tillfällen i denna debatt. Låtmig kommentera någonting som har sagts i debatten idag.Först vill jag kommentera det statsministern ut-tryckte. Jag har full förståelse för det klarläggandesom statsministern gjorde i intervjun. Statsministernvar med i det förberedelsearbete för linje2 som mynnade ut i texten på valse-deln. I det förberedelsearbetet var man helt på detklara med att man måste ha en tidsangivelse för att detskulle bli trovärdigt. Den kom inte med på valsedeln,men den kom med i riksdagsbeslutet efteråt.Både och talar omhuruvida står bakom 2010 som slutpunkteller ej. Det är ju helt klart - där delar jag LennartDaléus uppfattning, och det var det jag menade tidiga-re - att trepartiöverenskommelsen om energipolitiken1991 sedermera antogs av fyrpartiregeringen. I denregeringen ingick såvitt jag vet . Det kan inte tolkas påannat sätt än att ställde sig bakom 1991års energiöverenskommelse.Jag vill också referera till vad som skrevs i nä-ringsutskottets betänkande. Det var det jag menadenär jag talade om den kluvna inställning som Modera-terna visat i denna fråga.Moderata samlingspartiets representanter i utskot-tet stod inte bakom förslaget i betänkandet, men deanförde i kammaren att det i fråga om avvecklingspe-riodens längd inte förelåg någon avgörande skillnadmellan propositionen och den ifrågavarande motio-nen. Jag hänvisar till utskottsbetänkandet från 1991.Jag kan fortsätta med att referera till gällande be-tänkande: Uttalandet om som slutpunkt föravvecklingsperioden gjorde näringsutskottet efter attha nämnt att kärnkraftsreaktorernas tekniska livslängdenligt propositionen bedömdes vara . Dennauppgift kom tillbaka i olika sammanhang. Våren 1988tog utskottet upp frågan till närmare diskussion i be-tänkandet. Därvid konstaterades att avskrivningstidenför de svenska kärnkraftsreaktorerna är , men attanläggningarna har konstruerats för att ha en livslängdav minst 40 år.Utskottet sade att hittillsvarande analyser intemotsäger det ursprungliga konstruktionsvillkoret atten reaktors livslängd är . be-slut om en bortre tidpunkt för kärnkraftsavvecklingenfick emellertid inte, framhöll utskottet, ses som en renframräkning grundad på bedömningar om reaktorer-nas sannolika livslängd. Grundläggande för beslutethar varit att det utifrån folkomröstningens resultatskulle anges en väl anpassad tidsram inom vilkenomställningen av energisystemet skulle kunna ägarum.Sedan har som bekant också fattat ettantal andra beslut. Vattenkraften får inte byggas ut.Koldioxidtaket får inte klivas över , ochdärefter skall utsläppen minskas. Vi skall förse in-dustrin med konkurrenskraftig el.Det finns en energipolitisk låsning vad gäller des-sa fyra motsträviga frågor. Vi har varit parlamenta-riskt överens om att skall försö-ka ge oss ett underlag så att vi kan ta oss ur den lås-ningen. Dit vill jag också hänvisa den fråga om denkommande lagstiftningen som ställde.Den frågan tycker jag att vi skall ta upp när kommis-sionen är färdig. Behövs det lagstiftning efter det attkommissionen kommit med sitt betänkande skall visjälvfallet vara beredda att diskutera och förse riksda-gen med sådant underlag.Anf. 76 ()Fru talman! Först några ord till den näst siste tala-ren. Jag har med intresse lyssnat på i mångaenergidebatter, och jag har förstått att hans stora mål-tavla har varit inställning. Han har dockinte träffat målet, och därför gäller inte heller de citatsom han har anfört. Han har pekat på att Mode-raterna är det enda parti som i praktiken inte vill ac-ceptera 2010 som avvecklingsår.Om man läser trepartiöverenskommelsen korrektfinner man att den innebär att vi moderater inte låseross för något bestämt årtal. Detta är också redovisat iolika texter. Tidsangivelsen görs, som statsrådethelt riktigt säger, för sättande av taxorna på ett kor-rekt vis. Den rent tekniska livslängden är däremot 40år, och det är väl den som man får basera sitt ageran-de på. ståndpunkt är väl känd och harsäkerligen kommit fram av och till i den nuvarandeEnergikommissionen.I frågan om att lagstifta eller ej vill jag säga att vihär i i och för sig kan lagstifta exakt som vivill, men frågan är om verkligheten och naturen tarhänsyn till det. Vi kan lagstifta bort alla kärnkraftverki morgon bittida, men om vi sedan kan åstadkommaden energi för uppvärmning m.m. som vårt folk ochvår industri behöver är en annan fråga.Till sist förstår också jag att statsrådet måste sup-portera sin statsminister. Statsministern använde i ettinlägg i programmet Speciellt orden"i enlighet med folkomröstningens beslut". Jag villbara betona att det inte fanns något årtal angivet pånågon valsedel. Det må vara att sedan, som jag tidiga-re sade, någon enskild debattör eller något enskiltparti hade en annan uppfattning, men i det som svens-ka folket tog ställning till i folkomröstningen - somman gör så stor sak av - för att vägleda politi-kerna fanns definitivt inget årtal. Jag vill, fru talman,säga att den som hävdar något annat inte återger san-ningen korrekt.Anf. 77 ()Fru talman! Jag tycker, liksom energiministern an-för i slutet av sitt svar, att det framtida arbetet i , som jag egentligen har tyckt varalitet onödig, och resultatet därav är det intressanta.Det gäller de beslut som kommer och,får man väl också anta, delvis . Jag villgärna för min del peka på att det finns frågor som intedirekt är relaterade till antalet reaktorer utan somhänger samman med kärnkraften på ett litet vidareoch annorlunda sätt.Jag har haft förmånen att diskutera detta tidigaremed energiministern, och frågan är om lagstift-ningsinstrumentet är tillgängligt när man behöver gåtill avveckling. Man behöver i en fungerande mark-nads- eller åtminstone blandekonomi ett rättvist an-svarstagande, som innebär att kärnkraften tvingas bärasina kostnader. Det finns flera moment i detta, och detkanske allra viktigaste är att få minst en reaktor urvärlden under innevarande mandatperiod. Kort sagt ärframtidsfrågorna de intressantaste och viktigaste, ochdärom tycks vi vara alldeles överens.Skälet till att jag gav mig in den här debatten i dagär att den fråga som har ställts av interpellanten är avlitet historisk karaktär, och det gäller därmed ocksåför svaret. Jag blir därför om inte upprörd, så åtmins-tone nästan litet road, fru talman, över att säger att ståndpunkt är välkänd. Man kunde tro att den är det, men det är deninte.Det verkliga agerandet, de verkliga formulering-arna och de verkliga beslut som stått förskiljer sig från den retorik som de använt när de ska-pat en bild av var de egentligen står. Det är det tråki-ga. Vi som vill ha högst sex reaktorer avstängda 1990skall alltså nu försvara de skiftande agerandena ochtolkningarna vad gäller det som jag vill kalla tolvreak-torsvarianterna.Jag vidhåller, fru talman, att faktisktmycket tydligt deklarerade, precis som energiminis-tern sade i kammaren, att de stod bakom propo-sitionens förslag och avvecklingstiden om . Man kan sedan försöka frångå detta på olikasätt, men det är faktiskt protokollfört i denna kamma-re den 10 juni 1980.Lika tydliga som dessa protokollförda deklaratio-ner var också de ambitioner som uttalades redan dåoch som jag är glad att energiministern tar till sig. Jagföreställer mig att det medför att just frågan om lag-reglering och mycket annat kommer att inta en centralposition i det förslag som sedan kommer ifrån rege-ringen, så att det inte bara blir nya uttalanden från detpolitiska etablissemanget utan också kraftfulla in-strument som möjliggör avställningen av, som manfår hoppas, minst en reaktor under denna mandatperi-od.Anf. 78 Statsrådet ()Fru talman! pratar om att faststäl-landet av de 25 åren grundades på den kommandetaxesättningen. Jag utgår från att att man utgick ifrån den tidpunkt när dessareaktorer bokföringsmässigt skulle vara avskrivna. Nuvar det inte så, utan det som man diskuterade var den tekniska livslängden. gjordedå den bedömningen att den tekniska livslängden var25 år och kom därför fram till år 2010.Lennart har vid ett flertal tillfällen sagt atthan personligen tyckt att varonödig. Det må han få tycka, och man kan ha respektför den uppfattningen, men vi blev faktiskt politisktöverens i kammaren om att tillsätta kommissionen,med energiöverenskommelsen 1991 som grund fördirektiven, vilka vi också blev överens om. Jag tyckeratt det var bra, och jag hälsar med tillfredsställelse attvi kunde få en sådan bredd på det som vi tog fram.Jag skulle vilja vidga talet om lagstiftning till attavse också övriga instrument, som skatter, avgiftero.d. När Energikommissionen är färdig, när dessresultat har varit ute på remiss och materialet sedanskall tas om hand i det politiska systemet, varefter viså småningom förhoppningsvis skall fatta ett energi-politiskt beslut med en mycket stor bredd i kammaren,är det naturligt att vi skall använda de instrument somär behövliga för att energipolitiska beslutskall kunna bli verklighet. Till dessa hör lagstiftningoch även olika typer av skatter och avgifter.Anf. 79 ()Fru talman! Jag skall inte vara oartig mot riksda-gen, men låt mig betona att det var somgjorde bedömningen om en teknisk livslängd om 25år men att det i kärnkraftverkens offerter handlade om40 års livslängd. Jag tillåter mig faktiskt att tro attteknikerna på det här området är något mera trovärdi-ga än det politiska etablissemanget.Fru talman! Jag vet att linje 3 med understöd av detdåvarande och det gryende Miljö-partiet ställde krav på att man skulle av-veckla ett visst antal kärnkraftverk. Om vi går 15 årframåt från folkomröstningen kommer vi till1995, och då skulle vi alltså inte ha haft ett endakärnkraftverk kvar i . Jag skulle vilja se hurdet här landet hade sett ut då. Jag är helt övertygadom, fru talman, att den i och för sig mycket beklagligasituation som vi har när det gäller antalet syssel-satta hade varit vida värre om folket i folkomröst-ningen 1980 hade blivit så vilselett att man hade givitdåvarande linje 3 ett majoritetsstöd.Jag skall inte förlänga en lång dags debatt alltförmycket. Jag ställde i mitt inledningsanförande trefrågor till statsrådet, och två av dem har han svarat på.Den tredje berörde han icke med ett ord. Jag kanskeinte ställde den konkret i min interpellation, men detär ändå en fråga som måste besvaras. Jag har sagt attdet är svårt att göra prognoser om framtiden. Vi harsett att regeringar, oavsett vilken kulör de har, harsvårt att veta vad som händer . Det refere-rades att har kommit fram till att man år2010 behöver betydligt mer elenergi än vad vi i daganvänder. Jag frågar då: Finns det någon trovärdigkälla, enligt statsrådet, som pekar på att vi år 2010kommer att behöva mindre elenergi i ?Anf. 80 ()Fru talman! Som en av dem som stod bakom linje3 och arbetade aktivt för den linjen 1980 reagerar jagsjälvfallet rätt starkt när gör sinakommentarer. Det hade varit betydligt enklare att göraen omläggning av svensk energipolitik till1990, när det handlade om sex reaktorer och när detvar av elbehovet som täcktes av kärn-kraft. Om vi hade beslutat enligt linje 3 då hade vikanske inte suttit så illa till som vi gör , när vi skallavveckla hälften av svensk elkraft ochdet är fråga om tolv reaktorer.Fru talman! Mitt anförande handlar närmast om attgöra ett tillrättaläggande av de påståenden gjorde i debatten.Vi hade kanske haft en helt annan situation på ar-betsmarknaden. Vi hade utvecklat de förnybara ener-gislagen på ett helt annat och mer offensivt sätt än vadsom nu är vid handen. Vi hade varit ledande på ener-gieffektiviseringssidan. Vi hade fått ett otal positivafaktorer av en omställning av energisystemet i detskedet. sitter vi där vi sitter, och ansvaret för detbär främst linje 2-partierna men givetvis också detparti som stod bakom linje 1.Vi får nu hoppas att , där jagsjälv sitter med, kan finna de samlande, breda lös-ningarna för att klara de olika målsättningarna på detenergipolitiska området. har ocksåredovisat det i debatten. Det är ambitionen från vårsida och från flera partiers sida att projektet skallkunna genomföras och att vi skall nå de olika mål-sättningarna.Fru talman! Jag vill bara göra en kort kommentar.Jag har hört säga i ett otal debatter omenergipolitiken att egentligenvar onödig. Jag måste till nästa debatt ändå säga tillLennart att det inte är onödigt att vi får försö-ka ta fram ett konkret beslutsunderlag för genomfö-randet av omställningen. Det räckte uppenbarligeninte med de uttalanden som har gjort så härlångt, utan vi måste lägga fram en konkret plan - enavvecklingsplan ligger i detta - för kärnkraftsreakto-rerna. Det är vad det handlar om.Jag förstår inte det ständiga avståndstagandet frånEnergikommissionens arbete. Jag hoppas, fru talman,att skall samla sig och ta framett bra underlag, så att regeringen sedan kan läggafram en proposition där man säkerställer avvecklingenav kärnkraften, men också där vi uppnår både miljö-målsättningarna mycket tydligt och även målen medindustrins konkurrenskraft och för att säkra välfärdenoch sysselsättningen.Anf. 81 Statsrådet ()Fru talman! Jag skall försöka svara på den frågasom inte fick svar på tidigare. Jag villhänvisa till den prognos som har gjort framtill 2004. beräknas vi konsumera 140 terrawat-timmar i det här landet. påstår att vi 2004skall konsumera . Då har man i sinprognos också lagt in den besparing på mellan 10 och14 terrawattimmar som beräknades i energiöverens-kommelsen 1991. Men jag vill tillägga att jag gör denbedömningen att det finns ytterligare besparingspo-tential - hur mycket kan jag inte säga konkret. Detsom man inte visste vid det tillfället är det som vi iden nu jobbar väldigt intensivtmed, nämligen att få in en nordisk elmarknad. Detkommer naturligtvis också att ha en betydelse i dethär sammanhanget.Jag vill avslutningsvis bara säga att det är väldigtbetryggande att veta att sitter med iEnergikommissionen.Anf. 82 ()Fru talman! Det är väl riktigt att man behöver ut-reda energifrågorna och skaffa sig en grund för hurman skall hantera energipolitiken. Men det som ärlitet tråkigt med den här typen av kommissioner ochutredningar är att de kommer i ett läge när de mestcentrala beslutsfattarna och de mest berörda partiernatycks få kalla fötter. Det är då som man alltid tar tilldet välkända, välbeprövade, starka och dynamiskapolitiska instrumentet; man tillsätter en utredning.Det är riktigt att icke bara sitter i ut-redningen utan att han också aktivt medverkade till attden kom till stånd. Däremot - det kan vara skäl attsäga det, med hänvisning till vad som i övrigt harsagts - markerade vi från sida myckettydligt i ett särskilt yttrande i näringsutskottet vid dettillfället att vi tyckte att var heltonödig. Vi reserverade oss inte och ställde inte tillbråk om att man tillsatte en utredning, utan vi marke-rade just i det särskilda yttrande att vi tyckte att denvar onödig.Det som är viktigt, som vi också sade vid den tid-punkten, är att sätta i gång avvecklingen, att få korkenur ketchupflaskan, icke genom att tillsätta en ny ut-redning utöver de tre fyra utredningar som vi har haft.Nu har vi , och jag hoppasoch utgår från att den kommer fram till ett mycket braresultat, som leder till att man skyndsamt kan påbörjaavställningen. Jag vill understryka att det ändå är detsom är det viktiga.Jag tyckte inte att tillsättandet av Energikommis-sionen var nödvändigt, i det läge vi befann oss förnågot eller . Då var det, liksom det ärnu, viktigt att påbörja avvecklingen.