prot · GI09101 · 1995-05-09 00:00:00 — In-riktningen av det arbete som mot denna bakgrund harpåbörjats inom är bl.a. att be-sparingarna skall åstadkommas genom att föräldrarnasansvar för sina barns försörjning tydliggörs ochskärps där de ekonomiska omständigheterna tillåterdet. Arbetet, som senare kommer att redovisas förriksdagen, har därmed den inriktning som frågeställa-ren efterlyser.Jag vill vidare tillägga att införsel i lön för under-hållsbidrag enligt har högsta prioritetenligt bestämmelserna i 15 kap. 1 § utsökningsbalken.Anf. 62 ()Fru talman! Jag får tacka statsrådet för svaret påmin fråga. Man får intrycket av att "I herremän resenicke så fort, vad göras skall är alla redan gjort". Alltär redan på gång. Likväl vill jag något kommenterasvaret.Det gläder mig att det nu kommit ett betänkande,och jag skall med glädje ta del av det. Genom attinformation från tryckerienheten om nya SOU-utredningar m.m. numera ingår i det nya datasystemetfår man inte samma grepp som förr om vad som är pågång. Det beklagar jag djupt.I svaret talar statsrådet om högsta prioritet. Såvittjag vet innebär det inte att bidragsförskott går föreskatt. Det innebär ändå att det prioriteras när skattenväl är betald. Skulle man inte kunna klara av det hela,blir det en sorts rundgång, något som ju inte är sär-skilt förnuftigt.Jag antyder ytterligare en sak i frågan, och det äratt detta inte bara är av ekonomisk betydelse. Ävenom man till en början tycker att det är skönt att intebehöva bli så hårt belastad efter en separation då mandelar på barntillsynen och kostnaderna, tycker mångaefter inte om att de hamnat i den situationsom systemet inneburit. Man har kunnat låta någonannan ta en del av ansvaret. Det känns som att manhar lämnat även resten av ansvaret för barnet genomsystemet och tappat kontakten. Många har påpekat atthade inte systemet funnits hade de haft bättre kontaktmed barnet. Det är väsentligt.Jag undrar om detta är någonting som arbetsgrup-pen inom departementet kommer att titta på. Det är enhelt annan fråga är den rent ekonomiska, nämligen enfamiljesocial fråga som handlar om relationen mellanbarn och föräldrar.Anf. 63 Statsrådet ()Fru talman! Faktum är att mycket redan är gjort pådet här området. Ett antal utredningar har gjorts omhur underhållsbidrag och bidragsförskott skall kon-strueras. Den jag nämnde är den senaste i en lång rad.Vi samlar nu ihop alla goda förslag för att verkligenkomma till skott med att reformera bidragsförskotts-systemet, så att det naturliga ömsesidiga ansvaret förbarn ordentligt kommer till uttryck i reglerna.Det är alldeles riktigt att underhållsbidragsregler-na är viktiga för fäders förhållande till sina barn - detär oftast detta det handlar om i dessa sammanhang.Glädjande nog finns det tecken som tyder på att skildafäder umgås mera med sina barn är . Levnadsnivåundersökningarna, somgörs med mellanrum, visar att siffrorna på90-talet är betydligt bättre än på mitten av 80-talet.Det är bra och en naturlig del av relationsutvecklingennär det gäller båda föräldrarna och barnen i samhället.Den här frågan är kanske inte alldeles avgörande förden saken, men den kan spela sin roll. I den meningenär det naturligtvis viktigt att reglerna är rimliga ochrättvisa.Anf. 64 ()Fru talman! Det gläder mig om utvecklingen ärsådan som statsrådet säger, och det har jag ingenanledning att betvivla.Vi i lagutskottet var i Australi-en och tittade på dessa frågor. Det visade sig att mandär var mycket hård på att ta ut bidragen till sinabarns underhåll. Det gjorde att det blev en närmarekontakt mellan föräldrarna och mellan underhållsgi-vande föräldern och barnet. Det kan finnas goda skälatt inte bara titta på vad vi haft här utan också jämföramed andra länder.Jag återvänder till frågan om det skulle kunna varaav värde att låta det gå före skatten.Anf. 65 Statsrådet ()Fru talman! Faktum är att underhållsbidrag enligtäktenskapsbalken går före skatter och allmänna avgif-ter. På den punkten är frågan redan löst.Jag tror att frågan tjänar på att man tänker i tvåled, dels hur en underhållsskyldighet skall fastställas,dels hur införselreglerna skall se ut. Hur införselreg-lerna ser ut är kanske inte det väsentligaste. Den abso-lut största andelen av underhållsskyldiga fullgör sinaförpliktelser - . Andelen harsjunkit till , men det kan bero på arbetslösheten,och gör det sannolikt. Det är i första hand inte frågaom införselregler utan också om fastställande avskyldighet.Anf. 66 ()Fru talman! Då tackar jag statsrådet än en gång försvaret. Jag ser fram emot både resultatet av arbetet idepartementet och de nya reglerna. Vi får hoppas att iframtiden inte utan fullgör sinaskyldigheter gentemot sina barn.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1994/95:459 om Yrkesinspek-tionen i JönköpingAnf. 67 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! har frågat mig omjag avser att förhindra att den för de anställda i allasmå och medelstora företag så betydelsefulla Yrkesin-spektionen i flyttas och försvinner frånJönköpings län.Arbetarskyddsverket består av Arbetarskyddssty-relsen och . är uppdelad på 19 distrikt. Arbetarskyddsverketomfattas av regerings och riksdags sparkrav på utgif-ter för statlig konsumtion.De besparingskrav som i och med detta avsesgälla för ställer krav på ett om-fattande förändringsarbete. Verket har på eget initiativmed anledning av sparkraven startat ett sådant arbete,som bl.a. innebär att organisationen och dess strukturses över.Arbetarskyddsstyrelsen har i en skrivelse den 28april 1995 till kommitin med förslag till ändrad distriktsindelning för och därvid föreslagit att regeringenskall ändra i instruktionen för såatt elva distrikt bildas den 1 juli 1995.Regeringen avser att ta ställning till Ar-betarskyddsstyrelsens förslag om ändrad distriktsin-delning för Yrkesinspektionen.Då , som framställt frågan, an-mält att hon var förhindrad att närvara vid samman-trädet, medgav talmannen att i ställetfick delta i överläggningen.Anf. 68 ()Fru talman! Jag ber att å mina och vägnar få tacka arbetsmarknadsministern försvaret. Vi tycker att frågan är viktig i ett län sompräglas av många små och medelstora företag. Det ärviktigt att ha en nära och tät kontakt med Yrkesin-spektionen. Det är min förhoppning att arbetsmark-nadsministern skall genomföra sparkraven, som för-visso är nödvändiga, på bästa tänkbara sätt.Jag tänker inte genomföra någon längre argumen-tation utan nöjer mig med att överlämna ett alternativtförslag till hur man skulle kunna göra motsvarandebesparingar utan att för den skull behöva lägga nerYrkesinspektionen i lön.Därmed tackar jag statsrådet för sva-ret.Anf. 69 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Jag tar gärna emot det. Tack!Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1994/95:461 omjämställdhetsperspektivet i vissa propositionerAnf. 70 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! har frågat mig påvilket sätt regeringen beaktat jämställdhetsperspekti-vet i propositionerna om arbetsmarknadspolitik ochregionalpolitik.Kvinnors arbetslöshet är lägre än männens, mendet är trots det oroande att de sektorer som dominerasav kvinnor, främst den offentliga sektorn, bedöms fåen minskad sysselsättning under en längre tid framåt.Sysselsättningen ökar däremot kraftigt inom industri-sektorn, men det är en bransch där männen dominerar.De offentliga finanserna är i djup obalans, och detär därför en huvuduppgift för regeringen att sanerastatsfinanserna så att grunderna för välfärden kanvärnas och den könsuppdelade arbetsmarknaden bry-tas. Lyckas vi inte nu få ordning i statsfinanserna ochhålla tillbaka de offentliga utgifterna, kommer sam-hällets jämställdhetssträvanden att försvåras avsevärt.Regeringen har avlämnat en viktig pro-position om en effektivare sysselsättning som kommeratt leda till att arbetslinjen stärks, något som i högstagrad underlättar för kvinnor i arbetslivet. Jag villnämna några särskilt viktiga områden.Regeringen föreslår att arbetsförmedlingarna skallges större frihet att samverka med kommunerna. Detär ett viktigt steg i arbetet mot kvinnors arbetslöshet.Kommunerna har ofta god kunskap om kvinnors loka-la arbetsmarknad. En av riktlinjerna för under nästa budgetår är att öka jämställd-hetssträvandena. All verksamhet inom verket skallbedrivas med ett jämställdhetsperspektiv.Kvinnors möjligheter att förvärvsarbeta är engrundläggande förutsättning för att skapa jämställdhetmellan könen. Regeringen ämnar därför avsätta 45miljoner kronor för nästa budgetår inom arbetsmark-nadspolitiken för projekt som syftar till att bryta denkönsuppdelade arbetsmarknaden. Framför allt skallarbetet inriktas på de sämst ställda på arbetsmarkna-den såsom lågutbildade kvinnor och invandrarkvin-nor.Målet att bryta den könssegregerade arbetsmark-naden kan uppnås endast genom en genomgripandeförändring av attityder hos både sökande och arbets-givare. Det är viktigt att arbetet med att påverkamänniskors attityder i dessa frågor ständigt fortsätter.Regeringen har därför föreslagit att ytterligare in-formation skall ges till arbetsgivare och sökande omtillgången på arbetskraft och lediga platser och om deväsentligt förbättrade möjligheter som kan öppna sigom den traditionella könsbaserade arbetsmarknadenbryts.Regeringen ger i upp-drag att med förtur behandla förslag som syftar till attbegränsa den ofrivilliga deltidsarbetslösheten som ihuvudsak drabbar kvinnor. Arbetsgivarna skall iförsta hand erbjuda deltidsarbetslösa som vill gå upptill heltid en sådan tjänst innan ny personal tas in.Vidare är utbildningsåtgärder avgörande för möj-ligheterna att nå ett mer jämställt arbetsliv. Därför kande omfattande insatser som föreslås under nästa bud-getår på arbetsmarknadsutbildning, komvux, utbild-ningsvikariat och högskoleutbildning ge arbetslösakvinnor nya möjligheter på arbetsmarknaden. Rege-ringen ser det som särskilt angeläget att unga kvinnorgenom datorteken får möjlighet att lära sig hanterainformationsteknik.När det gäller den regionalpolitiska propositionenhar de regionalpolitiska företagsstöden på senare tidanpassats i syfte att bl.a. bättre passa kvinnliga företa-gares villkor. För den ökade sysselsättning som före-tagsstöden oftast leder till finns också sedan längekrav på att av de nya arbetstillfällena skallavse kvinnor.I den regionalpolitiska propositionen hävdar vidärför att det är mycket angeläget att bättre ta till varakvinnors engagemang och företagsamhet. Länsstyrel-serna bör ha ett stort ansvar för att kvinnor bättre kangöra sig gällande i regionalpolitiken. Vi ämnar ocksåunderlätta företagandet genom att se över stödsyste-met för att nå ökad samordning och effektivitet. I denöversynen kommer frågan om hur man bättre kanbefrämja kvinnligt företagande att spela en stor roll.Regeringen förbättrar vidare villkoren för småföreta-gandet genom att föreslå försärskilda tillväxtfrämjande åtgärder i form av t.ex. etttillfälligt småföretagsstöd. Även här är det angelägetatt särskilt stötta kvinnligt företagande och syssel-sättning för kvinnor.De förslag som jag här har nämnt bör alla leda tillett ökat företagande, inte minst bland kvinnor. Det ärmot denna bakgrund grundlöst att, som Rose-MarieFrebran gör, påstå att regeringen inte beaktar jäm-ställdhetsperspektivet i sina förslag. Jämställdheten iarbetslivet löper i själva verket som en röd tråd ge-nom alla förslag som regeringen presenterat i sitthandlingsprogram mot arbetslöshet. Detta gäller ävende förslag till s.k. målprogram som regeringen över-lämnat till . Det är också felaktigtatt påstå att regeringen infört minskat stöd till kvinn-liga företagare. Om det är det särskilda företagarlånettill kvinnor som åsyftar, vill jagpåminna om att regeringen, trots den i komplette-ringspropositionen föreslagna sänkningen av anslaget,ändå höjt anslaget för lånet väsentligt, från den förraregeringens till de nu föreslagna150 miljoner kronorna. Att sänkningar av olika stödtrots allt måste ske beror givetvis på det allvarligastatsfinansiella läget.Regeringens ambitioner för att motverka kvinnorsarbetslöshet är höga, både inom arbetsmarknadspoli-tiken och inom regionalpolitiken. Jag kan lova att jag även fortsättningsvis kommeratt följa frågorna mycket noga.Anf. 71 ()Fru talman! Jag tackar arbetsmarknadsministernför svaret, även om jag inte bedömer varje uppgift idet som korrekt. Inledningen "frågat mig - - -" är inte korrekt i den meningenatt jag ställde min fråga till jämställdhetsministern.Inte ens den där knorren som brukar finnas i början avsvaret var med, dvs. att "arbetsfördelningen inomregeringen är sådan att det är jag som skall svara påfrågan".Jag hade alltså ställt min fråga till jämställdhets-ministern, som är den som har det yttersta och över-gripande ansvaret för regeringens jämställdhetspolitikoch därmed ansvaret för att jämställdhetsaspekternabeaktas inom alla politikområden.Jag vill använda litet av min taletid till att beklagaatt jämställdhetsministern inte är beredd att förklara -som jag upplever det - regeringens brist på kvinnligprofil i de aktuella propositionerna.För att få diskutera de här frågorna med jämställd-hetsministern måste man uppenbarligen vara arg jour-nalist eller något sådant och föra diskussionen i medi-erna. Det är annorlunda här i kammaren för en enga-gerad riksdagsledamot. Jag får kanske ställa en frågatill samordningsminister om hur man skallbära sig åt för att få diskutera jämställdhetspolitikmed jämställdhetsministern.I svaret finns det väldigt många vackra ord ochmålsättningar som jag kan instämma i. Det är ett långtsvar, ungefär tre och en halv sida, och det är enmycket som står till en frågeställares förfo-gande. Jag kommer därför inte att beröra så mycket avdetta nu.Jag vill ändå fråga: Var finns de selektiva åtgärdersom till skillnad från de generella är inriktade på denkvinnliga arbetslöshet som vi kommer att få se i denoffentliga sektorn?Anf. 72 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Jag tycker till att börja med att det ärrätt naturligt att det är jag som företräder regeringennär vi diskuterar arbetsmarknads- och regionalpolitik.Besluten som fattas i regeringen är kollektiva. Detinnebär att vi alla regeringsmedlemmar står bakombesluten och att jag också argumenterar för dem ikammaren. Även om det är jobbigt för Rose-MarieFrebran att det blir på det sättet så är det ändå rättnaturligt.Det som vi nu genomför innebär en stor föränd-ring av arbetsmarknadspolitiken. I stället för att vi iriksdagen reglerar i detalj hur arbetsmarknadspoliti-ken skall fungera överlåter vi väldigt mycket av an-svaret för den praktiska utformningen på den lokalaoch den regionala nivån. Vi gör det därför att vi troratt det är klokast att detta sker ute i verkligheten.Innan regeringen till länsarbetsnämnder och ar-betsförmedlingar skickar i väg verktygslådan med deverktyg och pengar som finns i arbetsmarknadspoliti-ken, anger vi i ett regleringsbrev vilka mål som skallgälla. Som jag sade i frågesvaret kommer det att varaett mycket tydligt mål för attjämställdhetsperspektivet skall gälla i alla samman-hang.Jag tror att vi når bättre resultat när det gällerjämställdhet genom att använda målstyrning i arbets-marknadspolitiken i stället för detaljstyrning frånriksdagen. Ser man till historien visar den att detalj-styrningen från inte har varit speciellt fram-gångsrik när det gäller arbetsmarknadspolitiken ochjämställdheten.Anf. 73 ()Fru talman! Jag fick naturligtvis inget svar på mindirekta fråga i slutet av mitt förra anförande, eftersomdet inte finns något svar på den frågan. De generellaåtgärder som finns på arbetsmarknadspolitikens om-råde kan naturligtvis utnyttjas för både män och kvin-nor och komma båda könen till godo.De selektiva åtgärder som regeringen sätter in in-riktar sig på manliga områden. Jag tycker att detta ärmycket beklagligt. Åtgärderna utgår från hur arbets-lösheten har sett ut och hur den ser utjust . Det finns ingen beredskap eller framförhåll-ning för det som kommer att hända när ca 20 000människor fram lämnar denoffentliga sektorn. Jag kan inte förstå hur man kanförsvara att selektiva åtgärder bara sätts in på manligaområden.Anf. 74 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Till att börja med är detta sakligt fel.Det sätts in selektiva åtgärder i arbetsmarknadspoliti-ken också för att åstadkomma bättre resultat för kvin-norna på arbetsmarknaden.Politiken omfattar ju mer än arbetsmarknadspoli-tik. Till skillnad från den tidigare regeringen ökar denhär regeringen faktiskt den offentliga sektorns in-komster genom ett antal skattehöjningar, och på detsättet förbättras möjligheterna att klara den offentligasektorn.Dessutom inför vi extra stimulanser för hemma-marknadsindustrin genom konsumtionsstimulanser,t.ex.sänkt moms, vilka gör att vi också stimulerar densektorn. På samma sätt som vi åstadkommer generellastimulanser för exportindustrin och investeringssek-torn höjer vi skatter för att klara den offentliga sek-torn och stimulerar konsumtion genom momssänk-ning. Generella stimulanser finns alltså inom alla defyra stora blocken i den ekonomiska politiken.Anf. 75 ()Fru talman! Jag delar inte alls arbetsmarknadsmi-nisterns uppfattning i de här frågorna.Det är i själva verket så att offentlig sektor intekommer att klara verksamhet på samma nivå som . Kan vi inte vara överens om att tiotusentals,kanske hundratusentals, anställda kommer att lämnaoffentlig sektor fram ? Vi kristdemokraterföreslår, precis som under den förra regeringen, attlänsarbetsnämnderna skall få sluta avtal med kommu-ner och landsting om utbildning och kompetenshöj-ning i stället för öppen arbetslöshet.Jag vill också fråga när det gäller stödet till kvin-nors företagande: Anser arbetsmarknadsministern attbehovet har minskat 1995,eftersom ni skär ned?Anf. 76 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Jag skall svara på frågorna.Länsarbetsnämnderna har även nu möjlighet attträffa avtal med kommunerna, så det är ingen skillnadmellan vad som gällde under den förra regeringen ochvad som gäller under den nuvarande regeringen. Detsom skiljer är att länsarbetsnämnderna nu själva be-stämmer hur stor volym de vill lägga på detta. Tidiga-re reglerade det. Länsarbetsnämnderna haralltså större frihet än de hade tidigare.Frågan om hur stor den offentliga verksamhetenskall bli bestäms mycket av de offentliga inkomsterna.Den förra regeringen trodde att man kunde bestämmadet genom att låna pengar för att finansiera offentligverksamhet. Vi höjer ett antal skatter. Det måste varaså, att om man ökar inkomsterna har man större möj-lighet att klara sysselsättningen än om man lånar tilloffentlig verksamhet. Där känner jag mig inte hellersärskilt pressad av frågeställaren.Slutligen är det riktigt att det finns ett större behovän de 150 miljoner som vi nu har tagit fram för lån tillkvinnliga företagare, men vi har ändå tredubblat stö-det.Anf. 77 ()Fru talman! Jag konstaterar att regeringen hargjort en annan bedömning än den gjorde i janu-ari. bedömde man att behovet var lägre än manbedömde , och jag beklagar detta.Regeringens höjda skatter för att öka de offentligainkomsterna kommer inte kommunerna till del. Rege-ringens höjda egenavgifter gör att kommunernas in-komster kommer att minska, genom ett minskat skat-teunderlag.Jag vill ta upp en annan sak i svaret, och det är närarbetsmarknadsministern talar om de lågutbildadekvinnorna. Jag tycker att det är närmast ett hån attgöra det i det här sammanhanget, som rege-ringen har varit påtryckande och föreslagit riksda-gen - vilket den har gått med på - att avskaffa barn-tilläggen i svux och svuxa. Många av de allra mestbehövande, de allra mest lågutbildade kvinnorna,kommer att vara tvungna att avbryta de utbildning-ar som de har gått in i. Detta är en skamfläck för Sve-rige.Anf. 78 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Det var hårda ord. Då det gäller ut-bildningsbidraget för de arbetslösa som går in i ut-bildning har den nuvarande regeringen dramatisktförbättrat detta. Den förra regeringen genomförde enkraftig försämring av utbildningsbidraget. Det hadevarit klädsamt om haft sammaglöd i argumentationen den gången. Vi har förbätt-rat det, och det känns väl bra - eller hur?Rose-Marie Frebran sade att regeringen gjorde enannan bedömning än den gjorde . Viminskar inte anslagen på grund av att det inte finnsbehov, utan det är så att det inte finns pengar. Men vihar trots brist på pengar kunnat tredubbla företagar-stödet till kvinnor i förhållande till vad den förraregeringen gjorde. Det är väl ändå ett ganska braresultat, trots detta mycket kärva läge.För att sammanfatta debatten kan jag säga att vihar både selektiva åtgärder och generella åtgärder föratt hjälpa kvinnorna, och vi har en arbetsmarknads-politik som bygger på lokalt förankrad politik, somutformas ute i regionerna. Jag tror att det är en brapolitik.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1994/95:479 om tillfälligt stö-dområdeAnf. 79 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! har frågat mig omjag kan lämna ett svar när frågan om en förlängningav inplaceringen i tillfälligt stödområde av Västervikskommun skall behandlas.Ja, det kan jag. Regeringen avser att inom dennärmaste månaden pröva frågan om en förlängning avinplaceringen i tillfälligt stödområde av de kommunersom är inplacerade i dylikt stödområdet.o.m. I detta sammanhang kommerregeringen även att bedöma behovet av tillfälligainplaceringar bland övriga kommuner som stårutanför stödområdena.Anf. 80 ()Fru talman! Jag vill tacka arbetsmarknadsminis-tern för svaret.Anledningen till att jag ställer frågan är att vi iVästervik för tre , när jag var kommunal-råd, lämnade in en ansökan till den tidigare regering-en. Vi gjorde det alltså före valet . Ansökanbehandlades , och vi fick ett jakande beskedtvå före valet - det var väl i och för sig ing-en tillfällighet.Det besked som vi fick kom dock i den situationenatt frågan skulle överprövas i europeiska samman-hang. Stödet har alltså inte varit i funktion längre änsedan den 1 februari. är jag naturligtvis mån omatt vi inte skall hamna i samma sits igen, bl.a. när detgäller tiden. Av svaret av döma lär vi inte hamna i densituationen. Jag hoppas dels att vi skall få ett snabbatsvar, dels att vi skall få ett positivt besked. Jag ärnaturligtvis medveten om att arbetsmarknadsministerninte har möjlighet att lämna det beskedet vid dettatillfälle.Jag vill bara med den här frågan ta chansen att fåmin oro stillad och vara säker på att vi i kanfå detta svar till att börja med. Jag är medveten om på tar emot skrif-ter där det talas om det stora behovet av den här hjäl-pen. Det har alltså visat sig att man i de omkringlig-gande kommunerna, som kom in i det här systemettidigare än vad gjorde, har haft ett positivtutfall. Jag är övertygad om att det även fortsättnings-vis kommer att vara så. Jag hoppas naturligtvis att detskall bli på det sättet att vi får ett förlängt tillstånd.Anf. 81 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Jag tycker också att det är angelägetatt vi snabbt kan ge ett besked. Jag har velat väntamed behandlingen för att den regionalpolitiska pro-positionen först skall kunna läggas fram för och be-handlas av , som kan ha synpunkter på hurregeringen skall hantera stödområdena. Jag lovar attvi skall handlägga denna fråga snabbt, så att vi mat-char den direkt mot riksdagsbeslutet, som kommerinom en månad, och på det sättet snabbt få ut ett be-sked.Jag är medveten om den långa handläggningstidenför just . Man fick där vänta väldigt lång tidpå besked, och efter beskedet hamnade man i detbryderiet att stödet måste godkännas i EU-sammanhang. Jag är alltså väl medveten om de pro-blem som har haft.Anf. 82 ()Fru talman! Det arbetsmarknadsministern sägerkänns lugnande, och jag tar det till intäkt för att detfinns goda möjligheter. Tack så mycket!Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1994/95:475 om ikyrkaAnf. 83 Civilminister ()Fru talman! har beträffande kyr-kans rätt att gömma icke asylbeviljade frågat migvilka åtgärder jag avser vidta med anledning av attpräster bryter mot gällande lagstiftning.Av kyrkolagen framgår att en präst som är miss-tänkt för brott skall anmälas till åtal om fängelse ärföreskrivet för brottet.