prot · GI0968 · 1995-03-07 00:00:00 — Jag vill tacka civilministern för sva-ret och för möjligheten att få diskutera den här frågan.Frågan gäller hur vi räddar framför allt ridsporten,som är tonårsflickornas sport framför andra. En kost-nadsökning som moms kan innebära att flickor-na inte kommer att ha råd att rida längre. Då kommerde naturligtvis inte heller att besöka ridstallet.Den största idrottsgrenen bland ungdomar 1994var fotboll, med 2 miljoner sammankomster, enligtstatistik om stöd. På andra plats kommer ridsporten,med 690 000 sammankomster. Först därefter kommerpojkarnas hockey.Det här är en viktig jämställdhetsfråga. Om poj-karnas sporter skulle betala sina fulla kostnader försporthallar, vaktmästare, idrottsplatser, ochSkandinavium och inte som ha tillgång tillskattemedel och bidrag, skulle också pojkarnas spor-ter få bekostas av pojkarna själva, som flickorna fårgöra med sin ridning. Enligt EU-tolkningen skulle dåfotbollen också vara utbildning.Kärnfrågan är enligt EU, om jag har förstått sakenrätt, om sporten är vinstgivande. Det skulle inte flick-ornas ridning behöva vara om samhället tog ett likastort ansvar för de ridande flickorna som för de fot-bollssparkande pojkarna.Att kommunalisera nu är inte ekonomiskt gång-bart. Däremot kan staten naturligtvis omfördela bidra-gen, så att ridklubbarna kan tillämpa självkostnads-principen. Mer pengar till flicksporterna blir kravet.Att protesterna har varit låga hitintills beror välockså på att det här är tonårsflickor. Hade det varitpojkarnas och männens sporter som varit hotade hadeden här frågan varit löst för länge sedan. Tipsextraoch Sportspegeln hade säkert bosatt sig här i riksda-gen.Det jag undrar är: När kommer regeringens ställ-ningstagande? Vad menar civilministern konkret attskillnaderna består av och hur löser vi de pro-blemen?Anf. 118 Civilminister ()Herr talman! Jag tror att man kan säga att dethandlar om två olika problem. Båda berör i sin fråga.Först och främst bekostas pojkars idrott i betydligthögre grad än flickors idrott av det allmänna. Flickorsidrott, vare sig det handlar om dans, ridsport, workout eller vad det kan vara, är däremot ofta idrott sombedrivs i kommersiell regi. Det är det ena problemet.Det andra problemet är frågan om EU-direktivetnär det gäller momsen. Jag hör inte till dem som harstått i första ledet när det gällt att skall EU-anpassa sig mer än absolut nödvändigt. Det enda jagkan säga är att jag kommer att försöka göra vad jagkan för att flickors idrott på grund av EU-momseninte skall hamna sämre än den redan gör. Men somsagt var, när beredningen fortfarande pågår har jagmycket svårt att ge några exakta besked om vilketslutresultatet kommer att bli.Anf. 119 ()Herr talman! Riksidrottsstyrelsen utreder just nuhur framtida bidragsmodeller inom idrotten skall seut. Om regeringen inte kan lösa den här momsfråganhoppas jag att civilministern ser till att statliga medelomfördelas från pojkarnas momsbefriade sporter tillflickornas sporter. Då räcker det inte med ,som momsen avser. Då får det bli så att flickorna får40 % av bidragen, eftersom det är flickor somutövar olika sporter. Då bör också självkostnadsprin-cipen gälla för alla. Det är det som är den kommer-siella biten , att det måste gå ihop. Jag vet ingaridskolor som går med stora vinster, snarare tvärtom.Det man får göra är att ridstallet får jämföras medsporthallarna och idrottsplatsen får jämföras medridbanan. Sedan får man ställa kostnaderna mot var-andra, för det verkar vara på det sättet som EU ser pådet här.Anf. 120 Civilminister ()Herr talman! Jag kan bara tacka för de förslag somInger kommer med. Vi arbetar med de härfrågorna i och även i övrigt inomregeringskansliet. Men några ytterligare besked kanjag inte lämna i dag.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1994/95:287 ombarnomsorgslagenAnf. 121 Statsrådet ()Herr talman! har frågat soci-alministern vilka åtgärder hon avser vidta med anled-ning av att barnomsorgslagen inte följs. Arbetet inomregeringen är så fördelat att det är jag som skall svarapå frågan.Den 1 januari 1995 trädde den utvidgade lagregle-ringen på barnomsorgsområdet i kraft genom änd-ringar i socialtjänstlagen. Kommunernas skyldighethar därmed skärpts. De skall utan oskäligt dröjsmåltillhandahålla barnomsorg för barn i åldrarna , i den omfattning det behövs med hänsyntill föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller bar-nets eget behov. Bestämmelser har också införts isocialtjänstlagen som preciserar barnomsorgens upp-gift och de kvalitetskrav som gäller för verksamheten.En avgörande förutsättning för att kommunernaskall kunna leva upp till lagstiftningens intentioner äratt barnomsorgsverksamheten kan byggas ut ochbedrivas på ett kostnadseffektivt sätt. Kommunernamåste själva ha ansvaret för planering, organisation,drift, tillsyn och kostnadsutveckling av hela den of-fentligt finansierade barnomsorgen.Barnomsorgen har genomgått ettomfattande förändrings- och förnyelsearbete. Resulta-tenheter har införts i stor utsträckning. Besparingarhar gjorts genom lägre personaltäthet och större barn-grupper. Skolbarnsomsorgen har integrerats medskolan. Andelen enskilda daghem och fritidshem harökat.Kostnaderna för barnomsorgen har också under desenaste åren minskat. Det gäller såväl kostnaderna perplats som de totala kostnaderna i fasta priser. Dettatrots en kraftig utbyggnad av verksamheten.Ändå bedöms kvaliteten i verksamheten generelltsom god, främst därför att personalen i barnomsorgenöver lag är kompetent och välutbildad.Under åren 1992-1993 ökade antalet barn i barn-omsorgen med i genomsnitt 12 000 . Enligtaktuella uppgifter har , dvs. det år somgått sedan riksdagsbeslutet fattades, ytterligare 35 000barn fått barnomsorgsplats. Detta är den största årligautbyggnaden av antalet platser inom barnomsorgennågonsin. planerar kommunerna enfortsatt utbyggnad med 20 000 nya platser.Enligt en enkät som Svenska kommunförbundetlåtit göra hade 150 kommuner full behovstäckningden . Ytterligare 50 kommuner uppgeratt de kommer att nå full behovstäckning under våreneller hösten 1995.Riksdagens stora majoritet för barnomsorgslag-stiftningen måste ses som en kraftfull markering av attdet nu får anses vara normal svensk standard att allakommuner skall klara det som 150-200 kommunerredan gör. Det kan ta innan riktigt alla kanbygga igen det som inte har gjorts. Regering-en kommer att noga följa utvecklingen.Men det finns ingenting som tyder på att intekommunerna tar barnomsorgslagstiftningen på störstaallvar. Mycket stora ansträngningar görs för att upp-fylla den. Även om inte samtliga kommuner kommeratt kunna leva upp till barnomsorgsgarantin inom denutsatta tiden, tyder de senaste utbyggnadssiffrorna påatt kommunerna, med sänkta kostnader och bibehållengod kvalitet, snart kommer att nå målet om full be-hovstäckning.Anf. 122 ()Herr talman! Jag får tacka statsrådet för svaret. Vihar ju varit överens om det värdefulla i att införa enbarnomsorgsgaranti som gör barnomsorgen tillgängligför alla barn. Den betyder också mycket för föräldrar-nas möjligheter att fritt välja hur de vill förlägga sittförvärvsarbete.Kommunerna är mycket riktigtskyldiga att utan skäligt dröjsmål, och med det , ordna plats i barnomsorgen ochfritidsverksamheten för barn som är 1 - gamla.Det här innebär att man måste ha en beredskap förden fulla behovstäckning som vi syftar till.Detta har väckt stora förväntningar bland föräldrarmen också bland mor- och farföräldrar. När lagenhade trätt i kraft fick jag förvånansvärtmånga samtal från far- och morföräldrar som undradevarför det nu inte fanns dagisplats inom den skäligatiden. Man såg med svårmod på att en dotter eller son- det gällde framför allt döttrar - på grund av bristenpå barnomsorg inte kunde ta ett förvärvsarbete.Samtidigt kom kartläggning, en-ligt vilken 4 av 10 kommuner angavs bryta mot lagen.Det sades också att det finns kommuner som inte tarden aktuella lagen på allvar.Vi har här bara hört en part, och statsrådet har detallmänna intrycket att kommunerna tar det här påallvar. Då jag ser på dessa siffror blir min fråga dock:Det är ändå ett sjuttiotal kommuner som inte når fullbehovstäckning . Det är ganska mångakommuner. Vad kan man göra åt dem? Vi har inte iegentlig mening några sanktionsmöjligheter med denlagstiftning som vi har. Det bäddar för politikermiss-troende när man inte kan leva upp till de uppsattamålen. Vad gör vi alltså åt de 70 - 80 kommuner sominte klarar dessa mål ?Anf. 123 Statsrådet ()Herr talman! Vi gör som far- och morföräldrarna- vi säger att detta numera är en självklarhet i detsvenska samhället. Det är för de flesta kommunalpo-litiker en självklarhet, och vi råder både far- och mor-föräldrar i de här kommunerna liksom naturligtvisföräldrarna till de barn som inte får plats så fort somrimligen kan krävas att säga detta till sina politikeroch att kraftfullt hävda den här rättigheten.Jag tror ändå att den snabbt kommer att sprida sigi och med att den redan fått ett så pass genomgåendegenomslag. Jag tror att det goda exemplets makt ochdet trista i att få stå i skamvrån och tillhöra den lillaminoritet som inte lever upp till lagen kommer att geeffekt ganska kvickt.Vi skall följa frågan, men vi måste visaviss respekt för dem som har stora utbyggnader attgöra. Dessa måste få ta en viss liten tid i anspråk.Anf. 124 ()Herr talman! Jag antar att följerdetta. Jag hoppas också att inte minst storstadskom-munerna, som enligt den statistik som jag har till-gänglig har de sämsta siffrorna, prioriterar detta ochkommer i kapp. Jag tror att det är lönsamt.Anf. 125 Statsrådet ()Herr talman! Det hoppas och tror även jag. Det äralldeles riktigt att det är , och Uppsa-la som ser ut att ha de största problemen. Jag vetockså att man i de kommunerna tar problemen påallvar.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1995/96:310 om föräldraför-säkringen och s.k. gränspendlareAnf. 126 Statsrådet ()Herr talman! har frågat socialminis-tern om regeringen är villig att se över gällande be-stämmelser så att s.k. gränspendlare boende i Sverigeerhåller samma rätt till föräldraförsäkring som övrigaboende i . Arbetet inom regeringen är så för-delat att det är jag som skall svara på frågan.EG-rådets förordning (EEG) nr 1408/71 ger reglerför samordning av medlemsländernas sociala trygg-hetssystem, vilken via är tillämplig ocksåi förhållande till bl.a. . Enligt den gäller att densom förvärvsarbetar har rätt till föräldrapenningför-måner enligt arbetslandets nationella lagstiftning.Arbetslandets lagstiftning gäller även om man ärbosatt i ett annat EU- eller EES-land än där man arbe-tar.Fr.o.m. är antalet ersättnings-dagar med föräldrapenning i samband med barnsfödelse sammanlagt för båda föräldrarna 450. Närföräldrarna gemensamt har den rättsliga vårdnadenom barnet har varje förälder rätt till hälften av dentotala ersättningstiden, dvs. En förälderkan överlåta sin rätt till föräldrapenning till förmånför den andre föräldern, med undantag för föräldra-penning motsvarande förälderns sjukpenning såvittavser för varje barn. En förutsätt-ning för att sådant avstående skall kunna ske är dockatt den förälder som önskar avstå dagar till förmån förden andra föräldern själv har rätt till föräldrapenning.En förälder som ensam har den rättsliga vårdnadenom barnet har rätt till samtliga föräldrapenningdagarsjälv.Den förälder som själv inte är berättigad till för-äldrapenning kan inte avstå dagar till den andre föräl-dern även om den andre föräldern uppfyller förutsätt-ningarna för att vara berättigad till föräldrapenning.Detta kan gälla föräldrar som är bosatta i har gemensam vårdnad om ett barn men där en avföräldrarna inte omfattas av den svenska socialför-säkringen på grund av förvärvsarbete eller bosättningi annat land. Konsekvensen av detta är att den föräldersom omfattas av den svenska föräldraförsäkringenendast kan få del av hälften av den totala antalet för-äldrapenningdagar, dvs. Frånbarnets synpunkt är det emellertid viktigt att åtmins-tone en förälder ges möjlighet att vara hemma medföräldrapenning under samtliga de dagar som föräld-rapenning kan utges.Jag kommer därför att föreslåregeringen att förelägga ett förslag till änd-ring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Änd-ringen kommer att göra det möjligt för den föräldersom uppfyller förutsättningarna för föräldrapenningatt i dessa fall själv få uppbära föräldrapenningen förhela tiden.För att förhindra att föräldrapenningförmåner församma barn utges enligt flera länderns lagstiftningbör lagändringen kombineras med regler om att för-äldrapenningförmåner som uppburits i annat landskall avräknas från den svenska föräldrapenningenoch att detta skall gälla oavsett till vem av föräldrarnaföräldrapenning utgetts. Föräldrapenning med anled-ning av ett barns födelse bör inte heller kunna utgå församma barn och tid som en motsvarande förmånutges enligt utländsk lagstiftning.Anf. 127 ()Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret på minfråga. Orsaken till att jag ställde frågan var att jaghade blivit kontaktad av föräldrar som hade drabbatsav gällande bestämmelser. Det är i gränstrakternaganska vanligt att personer bor på den ena sidan avgränsen och jobbar på den andra, s.k. gränspendlare.Vi har en fri nordisk arbetsmarknad, som är bra föralla parter, och jag tycker att vi skall stimulera den.Det har varit många problem i detta sam-manhang i skatteavseende och även när det gällt för-säkringsfrågor, men man har undan för undan, åtmins-tone i vissa fall, kunnat lösa dem någorlunda väl. nu aktuella frågan innebär nuvarande bestämmel-ser att föräldrar blir missgynnade på så sätt att omt.ex. pappan tar jobb i , får man i det relateradefallet bara halv försäkringsersättningen. Med tanke påden arbetslöshet som vi har i är det felatt inte underlätta för arbetstagare att ta jobb också iNorge. Jag välkomnar därför den lagändring somstatsrådet här aviserar och som undanröjer dessa pro-blem. Jag tackar därför än en gång för svaret.Anf. 128 Statsrådet ()Herr talman! och jag har kanskekontaktats av delvis samma personer. Det finns dess-utom faktiskt inte bara i människor som ärgränspendlare, och jag har blivit kontaktad även avsådana personer. Det finns här naturligtvis ett pro-blem, men jag hoppas att frågan relativt snart skallvara löst.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1995/96:293 om solvärmean-läggningarAnf. 129 Statsrådet ()Herr talman! har frågat mig om jagär beredd att öka anslaget för solvärmeanläggningar.Riksdagen beslutade om riktlinjer förenergipolitiken på grundval av trepartiöverenskom-melsen . Denna överenskommelseligger fast. En del av energipolitiska över-enskommelse var de energipolitiska programmen föromställning och utveckling av energisystemet. Medelavsattes för att underlätta introduktion av förnybarenergi genom femåriga investeringsprogram förbiobränslebaserad kraftvärme, vindkraft och solvär-me.För stöd till investeringar i solvärmeanläggningaravsattes under en femårsperiod.Riksdagen har beslutat om vissa mindreförändringar i programmen. Förändringen har bl.a.inneburit att stödet till solvärme har ökat till 52,5miljoner kronor under perioden.Regeringen har med hänsyn till det ansträngdabudgetläget valt att inte utöka medelsramen för fem-årsperioden, som pågår fram t.o.m. ,vilket innebär ett oförändrat anslag under det kom-mande budgetåret.Den parlamentariska , somtillsattes , har i uppdrag att lägga framförslag om program för omställningen och utveck-lingen av energisystemet.Resultaten från solvärmeprogrammet liksom deövriga energipolitiska programmen granskas för när-varande av . Syftet med gransk-ningen är att analysera behovet av förändringar ochytterligare åtgärder. arbeteskall vara avslutat . Min be-dömning är att kommer att geunderlag till den nödvändiga politiska enighet sombehövs inom svensk energipolitik, så att både produ-center och konsumenter vet vilka långsiktiga villkorsom skall gälla när de investerar i nya energiteknik.När vi har slutliga underlag kanvi också ta ställning till de framtida statliga insatsernaför de alternativa energislagen som t.ex. solvärme.Anf. 130 ()Herr talman! Jag får tacka statsrådet för svaret,men jag är naturligtvis inte nöjd med beskedet. Dethjälper nämligen inte dem som står i kö för att sökabidrag till att bygga en solvärmeanläggning. Dethandlar faktiskt om i dagsläget.Även tillverkarna av solvärmeanläggningar blir na-turligtvis rådvilla i den här situationen.Besked om att staten tänker satsa på alternativaenergikällor är nödvändigt. Det är en viktig signal,inte minst i den uppblossade debatten om kärnkraftensavveckling eller ej. Vi vet att det kommer att krävastora investeringar i de alternativ som redan finns . Jag tycker att det är litet märkligt att inte rege-ringen kan klara en så liten investering som det här ärfråga om. Jag tycker dessutom att det är en signal omatt solvärme inte är någonting att satsa på, trots att denbevisligen är den renaste energikälla som finns.Kostnadsaspekten är viktig. Det statliga bidragethar lett till en kraftig uppgång av utbyggnaden avsolvärmeanläggningar, t.ex. har egenuppförda an-läggningar ökat i storlek från 1 000 kvadratmeter1991 1994. Det skapar ocksåarbetstillfällen för hemmaindustrin. ochderas produkter är skapade på hemmamarknaden. Hurvi skall lyckas skapa arbeten på hemmamarknadenbekymrar vi alla oss om men gör ingenting särskilt.Att hänvisa till kommissioner och utredningar i allära, det kan man göra. har det gått sedanfolkomröstningen om kärnkraft, och vi står fortfaran-de och stampar på samma ställe. Åtgärder, inte ord, ärvad som behövs. Jag förväntar mig att regeringen ikompletteringspropositionen återkommer i dennafråga.Anf. 131 Statsrådet ()Herr talman! Det är korrekt, som , att det finns en efterfrågan på småskaliga sol-värmeanläggningar, däremot ingen efterfrågan påstorskaliga. Anslaget för småskaliga solvärmean-läggningar är slut. Där är de medel som jag här redo-visade nu avsatta.Jag kan kanske tillfredsställa medett kompletterande svar i fråga om kompletterings-propositionen. Av de 2 miljarder som kom till genomöverenskommelsen med , för att sättas in iåtgärder för de miljöfelaktiga bostadsområdena, desjuka husen o. d., kommer vi att försöka avsätta en delför ett anslag för fortsatta bidrag till småskalig sol-värme.Anf. 132 ()Herr talman! Det var ett positivt besked, det tackarjag för. Det handlar faktiskt om prioritering. Plötsligtfår man fram 2 miljarder som man vill satsa på sjukahus. Om man kan utvidga det till att omfatta ocksåandra saker är jag nöjd.Anf. 133 Statsrådet ()Herr talman! Vi kommer att pröva detta. Detta hartagits fram i den arbetsgrupp som jobbar meddenna fråga. Där skall vi samråda med Miljöpartiet.Vi hoppas på ett positivt besked.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på fråga 1994/95:298 om skatt påkärnkraftAnf. 134 Statsrådet ()Herr talman! har frågat näringsministernom han är beredd att justera skatten på kärnkraft föratt skapa likvärdig konkurrens mellan vattenkraft ochkärnkraft. Då frågan faller inom mitt ansvarsområdehar den överlämnats till mig.Låt mig först erinra om att de i genomsnitt 2öre/kWh el som tas ut på all kärnkraftsproduce-rad el inte är någon skatt utan en avgift, som utgår förfinansiering av den totala kostnaden för avfallshante-ring, rivning av kärnkraftverken etc. - åtaganden somkärnkraftföretagen har enligt kärntekniklagen. Avgif-tens nivå beslutas av regeringen. Avgiftenskall bl.a. täcka de framtida kostnaderna för kärnav-fallshanteringen och rivningen av kärnkraftverken.Medlen betalas in till ochsätts enligt finansieringslagen in på ett räntebärandekonto i . Den reala avkastningen har hit-tills varit bättre än beräknat.När det gäller försäkringskostnaderna för eneventuell olycka kan följande konstateras. Frågornaom ersättning vid en kärnkraftsolycka reglers i ato-mansvarighetslagen. Förutsättningarna för kraftföre-tagens ersättningsskyldighet enligt atomansvarighets-lagen skall nu analyseras av Energikommissionen.Kommissionen skall även redovisa förutsättningarnaför utveckling av det internationella regelverk somligger till grund för den svenska lagstiftningen.Anf. 135 ()Herr talman! Jag tackar för svaret. Jag ställde frå-gan till näringsministern därför att jag tycker att vat-tenkraft och kärnkraft inte konkurrerar på lika villkor.Kärnkraftsproducenterna betalar /kWh, medangamla vattenkraftverk byggda upp till 1 500kWh i storlek betalar . Mellan 1973 och 1977betalade man /kWh i skatt. Det betyder att degamla vattenkraftverken betalar tio gånger mer änkärnkraftverken. Dessutom har det diskuterats om attfördubbla dessa skatter för att kunna betala medlems-avgift till EU . Det skulle innebära förgamla vattenkraftverk och för kärnkraftselen.Det betyder att man inte kan konkurrera. Man kan intetransitera vattenkraftsel från ner till Sydsve-rige. Med överföringsförluster, slitage osv. kommerman upp till en rörlig avgift på . För kärnkraf-tens del kan den ligga på . Kärnkraftverkenligger nära sina kunder.Det blir alltså en felaktig konkurrens, inte på likavillkor. Därför ställde jag frågan i första hand tillnäringsministern. Dessutom anser vi i attkärnkraftverken definitivt inte står för sina kostnader,utan det är ett falskt elpris. Vi anser att där bör inklu-deras, inte bara avfallskostnader som är beräknade till2 öre i stället för som vi i tycker,utan också en uranskatt som vi tycker skall ligga runt10 öre och en riskpremie på grund av den stora riskenmed kärnkraften. Vi tycker att atomansvarighetslagenskall omfatta ifall att det skullehända en olycka. Då skulle det bli ett helt annat prispå kärnkraftselen, men det skulle vara ett miljöpris.Anf. 136 Statsrådet ()Herr talman! Jag är inte beredd att nu ge mig in ien större energiskattedebatt, den debatten får vi ta närEnergikommissionen är färdig och lagt fram sitt slut-betänkande. Min principiella inställning därvid är attenergipolitiken och energibeskattningen måste gåhand i hand.När det sedan gäller vattenkraften vill jag anföraföljande. utgår en särskild skatt på vat-tenkraft producerad av äldre vattenkraftstationer. Tillskillnad från kärnkraftsavgiften är motivet för dennaskatt rent statsfinansiellt. Skatten har tillkommit motbakgrund av de höga vinster som uppstår i de äldrevattenkraftverken därför att kapitalkostnaderna oftastär låga och priset på vattenkraften oftast bestäms avkraftslag med högre kostnader. Som alla rörliga skat-ter kan dock även denna skatt teoretiskt riskera att blistyrande på ett sätt som inte är avsett. Den nuvarandevattenkraftsskatten är dock låg i förhållande till pro-duktionskostnader för kärnkraft. Jag bedömer därföratt risken är mycket liten för att den nuvarande vat-tenkraftsskatten skulle få felaktiga styreffekter.När det gäller den kommande höjningen av vat-tenkraftsskatten bereds frågan i rege-ringskansliet. Det är ett förslag som har att göra medfinansieringen av EU-medlemskapet och som var endel i uppgörelsen med Vänsterpartiet.Anf. 137 ()Herr talman! Jag har haft kontakt med Norr-landskraftverk, och jag har då fått höra att det kom-mer att bli väldigt besvärligt för dem att konkurreramed kärnkraften i syd. Om man, som sade, höjer avgiften - han talade dessutom om enfördubbling - finns det inte en chans för dem att kon-kurrera på lika villkor.Med tanke på miljö- och hälsoeffekter kan jagnaturligtvis inte ställa upp på att det skall vara en sålåg skatt på kärnkraften. Jag tycker att den skullebetala sin totala och fulla kostnad - något annat kallarjag ett falskt elpris.Att vattenkraften sedan har avskrivits det tackar viför, vi som bor uppe i . Vi har varit med omatt land har dämts upp, att renbetesland har försvun-nit, osv. Någon favör skall vi ha. Så ser vi naturligtvispå det. Om statskassan skall ha in pengar erbjuder justkärnkraften en enorm marknad, speciellt om mantänker sig en utökning - enligt prognosskall ju kärnkraftsberoendet bli större.Anf. 138 Statsrådet ()Herr talman! Som jag tidigare sade bedömer vi attden nuvarande vattenkraftsskatten inte har några fel-aktiga styreffekter gentemot kärnkraften.