prot · GJ0938 · 1995-12-14 00:00:00 — Jag vill gärna understryka att det inteär regeringens uppgift att hålla ordning på vilka an-sökningar som har kommit till Krigsmaterielinspektö-ren. Svaret på den frågan är sålunda: Vet ej.Den intressanta frågan är naturligtvis huruvidadetta är ett ärende för regeringen. Jag har sagt att detinte finns någon sådan fråga på mitt eller regeringensbord. Det är det jag kan säga. Detta är en viktig dis-tinktion. Krigsmaterielinspektören svarar så att sägaför sitt fögderi.Regeringen är fullkomligt medveten om läget i In-donesien. Det förändras egentligen inte av denrapport som har lämnats till FN. Jag vill gärnaunderstryka att det för samtliga deländerbedömningar som KMI och regeringen har attgöra är av största vikt att vi håller oss underrättadeom vad olika institutioner och organisationer har föruppfattningar i ärendet.DeltidsarbetslösaAnf. 90 ()Fru talman! Jag vill ställa en fråga till arbetsmark-nadsminister dag finns 149 000 personer som är deltidsarbets-lösa. Det är ett faktum att arbetsgivarna inte räknarmed de deltidsanställda när de tillsätter nya tjänster.På arbetsförmedlingen är de deltidsarbetslösa en stor,bortglömd grupp. De är undanträngda av de heltidsar-betslösa. Den regelförändring som träder i kraft den 1januari innebär att utfyllnadsersättningen från a-kassan upphör om man är tillsvidare-anställd deltidare. Lägg sedan till den regelförändringsom föreslås i tillväxtpropositionen, att man inte fårnågon ersättning om man avvisar ett anvisat arbete,vilket torde innefatta även deltidsanställning.Jag vill därför fråga arbetsmarknadsministern:Vad skall alla de här kvinnorna göra? De kan inteförsörja sig på sin deltidsanställning, de avstängs frånrätten till utfyllnadsersättning, och de är en lågpriori-terad grupp. Planerar arbetsmarknadsministern attvidta några åtgärder för att underlätta för alla dessakvinnor, som befinner sig i en Moment-22-situation?Anf. 91 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Jag vill först säga att regeringen integenomför försämringar - för det är vad det handlarom - i arbetslöshetsförsäkringen därför att regeringentycker att det är roligt eller därför att vi anser attmänniskor inte sköter sig. Orsaken är i stället framförallt att den här på en viktigpunkt inte har skött sig. Vi har nämligen lånat pengar till välfärd, och en väldigt stordel av skatteinkomsterna går därför nu åt till att betalaräntor till de redan rika. Det är skälet till att vi genom-för detta.Vad kan vi då göra när vi kan låna pengarför att finansiera välfärdssystemet? Vi måste dåförsöka hitta regler som också hjälper de deltidsar-betslösa. På ett område har det träffats ett avtal som imycket är ett resultat av den här förändringen, ochdet är på det kommunala området. De kommunala ar-betsgivarna och de fackliga organisationerna harkommit överens om avtal som ger den deltidsarbetslö-se rätt till mertid. Vi har också föreslagit att skall undersöka om det går attstifta en lag som ökar möjligheterna för den deltidsar-betslöse att få mertid på sin arbetsplats.Postservice i glesbygdAnf. 92 ()Fru talman! Jag har en fråga till gäller Postens möjligheter att kombinera verk-samhet i butik och bibliotek.Vi hade en diskussion om detta , ochdå betonade hur viktigt det är att Pos-ten kan leva upp till kraven i lagen att verksamhetenär täckande över landet. har Finansinspektionenförbjudit vissa bra lösningar. Man har på sex platser iDalarna inte längre någon ordentlig postservice ikombination med butik, bibliotek, osv.I morgon kommer vi att ta ställning till näringsut-skottets betänkande nr 9, om ökad bankkonkurrens.Näringsutskottet har inte haft något att invända motpropositionen, där det hävdas att det inte skall varanödvändigt med ett glesbygdskriterium för den härsortens satsningar. Innebär det att Finansinspektionensförbud nu kan upphävas och att kombinera-de postkontor, butiker och bibliotek återigen kan få haen fullständig service?Anf. 93 Kommunikationsminister ()Fru talman! Svaret är ja.Anf. 94 ()Fru talman! Jag tackar så mycket för detta mycketentydiga svar. I näringsutskottets betänkande står detinte ett ord om det här, och det fanns heller inte ipropositionen någon särskild rubrik som hänvisade tilldetta. Det kanske därför inte är allmänt känt att vi nuännu en gång kommer att kunna få den här utmärktakombinationen, dvs. att post, butik och bibliotek kankombineras när Posten inte kan ha ett kontor för sig.Jag ber verkligen att få tacka för svaret.Anf. 95 ()Fru talman! Också jag vill ställa en fråga tillkommunikationsministern, som också tangerar An-ders område. Jag undrar om man skullekunna tänka sig att ändra ägardirektiven, eftersomverksamheten med post-i-butik inte har gått så bra.Alla berörda postkassörskor mister sina jobb, ochmånga ute i landet är mycket oroliga. Jag vet att ocksåkommunikationsministern har arbetat som postkas-sörska. Eftersom servicen fungerar dåligt i post-i-butik-verksamheten undrar jag om man inte kan gåtillbaka till de små postkontoren. Det är annars en storgrupp kvinnor som mister sina jobb - av postkassörs-korna är 200 kvinnor och en är man.Anf. 96 Kommunikationsminister ()Fru talman! Tyvärr kan jag inte lämna ett likakortfattat svar på den här frågan. Det instrument somriksdag och regering har i det här sammanhanget ärpostlagen, och där och i avtalet mellan Posten ochstaten är det reglerat hur Postens service skall utfor-mas över hela landet och i socialt acceptabla former.Hur Posten sedan arrangerar och organiserar detta ärdels en arbetsorganisationsfråga, dels en fråga för denlokala marknaden. Det är därför viktigt att det finnsförutsättningar för bl.a. post-i-butik.Anf. 97 ()Fru talman! Jag vet att Posten har frihet att ratio-nalisera på det sätt som man gör i sin verksamhet medpost-i-butik. Men jag tycker då att vi borde kunna fåen utvärdering av verksamheten. Vi ser att en delviktiga posttjänster försvinner. Man kan nu inte fåsamma tjänster utförda som tidigare, utan det är enanställd i en vanlig affär som tar hand om posten, ochpostkassörskorna mister sina jobb. Jag skulle vilja seen utvärdering av detta och eventuellt också en änd-ring av verksamheten.Anf. 98 Kommunikationsminister ()Fru talman! Precis som jag sade i mitt tidigarefrågesvar råder det en ny situation på de f.d. mono-polmarknaderna. bedriver vi inomdepartementet ett arbete som går ut på att vi skallförbereda en översyn av postlagen och telelagen föratt anpassa oss till den nya situationen. Denna lag-stiftning har varit i kraft , och det är viktigtmed en översyn av den.Denna översyn kommer dock inte att gå in på den nuaktuella detaljnivån, men servicemål och hur styr-ningen skall gå till kommer att finnas med i den över-synen.Investeringsbidrag till miljöomställningAnf. 99 ()Fru talman! Jag har en fråga till arbetsmarknads-ministern. För sedan beviljades 100 miljonerkronor till investeringsbidrag för miljöomställning,och detta har visat sig falla mycket väl ut. Det harkommit in ansökningar om 1 800 miljoner avseendede anslagna 100 miljonerna. Jag vill jämföra dettamed , en mycket stor satsning somvisade sig ge ganska få jobb. Detta är en liten sats-ning, som har visat sig ge ganska fasta och säkra jobb.Jag undrar: Är regeringen beredd att vidta åtgärderför att öka volymen av pengar till investeringsbidragför miljöomställning?Anf. 100 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Vi har en sammantagen ram för inves-teringar, och har angivit hur stor del avinvesteringarna som skall användas för just det härändamålet. Regeringen har för dagen inga planer påatt öka det anslaget.Anf. 101 ()Fru talman! Jag tycker att det är mycket olyckligtatt man inte har det. Det här är ett utmärkt tillfälle förregeringen att visa att den vill jobba positivt både medarbetsmarknadsfrågor och med miljöfrågor. Det gällerför det mesta konkreta miljösatsningar ute i kommu-nerna, och jag tror att det är precis den typen av sats-ningar som vi bör göra i framtiden.Jag ser beskedet som mycket olyckligt, och jagönskar att arbetsmarknadsministern åtminstone fram-över kunde ha min fråga i åtanke.Anf. 102 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Jag har egentligen samma svar som förragången. Jag delar uppfattningen att investeringar i nymiljöteknik och i ny och bättre miljö är väl användapengar, och det är också anledningen till att vi haranslagit pengar för detta ändamål. Jag kan dock inte säga att vi kan ta fram nya pengar. Det är enbristvara i och för den svenska staten.Rättegång bakom stängda dörrarAnf. 103 ()Fru talman! Jag har en fråga till justitieministern,bl.a. för att hon inte skall behöva känna sig diskrimi-nerad i den här frågestunden.Jag vill ta upp rättegångarna i mål om brott medrasistiska inslag, som tyvärr ökar i vårt samhälle.Det har, som alla väl känner till, riktats allvarligkritik mot våra domstolar för att de inte följer lagenoch kanske inte förstår att på rätt sätt beakta sådanahär inslag. Min fråga gäller offentligheten vid sådanahär rättegångar.Vi har fått besked om att man beslutat omlyckta dörrar i ett uppmärksammat mål i . Jagskall mot bakgrund av det ställa en fråga till justitie-ministern. Jag skall inte fråga vad justitieministerntycker om det beslutet, för jag vill inte ha svaret att viinte skall diskutera enskilda ärenden. Jag ställer istället frågan så här:Ser justitieministern någon risk för ökad kritik motvåra domstolar med anledning av sådana här hemligarättegångar i en situation där rättsstaten är i ett mycketkänsligt läge?Anf. 104 Justitieminister ()Fru talman! Först vill jag tacka för att han har givit mig möjlighet att svara på enfråga. Jag tycker att det var mycket omtänksamt.När det gäller möjligheterna att genomföra enrättegång inför, som det heter, lyckta dörrar har vi enmycket noggrant övervägd lagstiftning. I lagstiftning-en finns angivet de situationer där det finns möjlighetför en domstol att besluta om att rättegången inte skallvara tillgänglig för offentligheten.Det har gjorts mycket noggranna avvägningar ilagstiftningen, eftersom utgångspunkten i vår rätte-gångsordning är den att rättegångar skall vara offent-liga. Enbart när mycket specifika kriterier är uppfyll-da, till skydd för själva processen eller för de på någotsätt inblandade parterna, kan lyckta dörrar förekom-ma.Jag tror att det är mycket viktigt att våra rättegångarsom huvudregel är offentliga. Jag tror att det ärmycket nyttigt att i den allmänna debatten engranskning och diskussion sker kring bl.a. den typenav beslut i domstolarna. För egen del avser jag inteatt vidta några åtgärder.Enskilda vägarAnf. 105 ()Fru talman! Jag skulle vilja fråga kommunika-tionsministern om de enskilda vägarna.Jag ställde en fråga till kommuni-kationsministern om vad hon avsåg att göra för attförhindra att ett antal allmänna vägar stängs för all-män trafik efter , när statsanslagentill dessa enskilda vägar halveras. Låt mig citera urkommunikationsministerns svar: "Så snart Vägverketredovisat sina överväganden och förslag för regering-en kommer vi att ta ställning till vilka åtgärder sombör vidtas. "Den analys som regering och riksdag begärde avVägverket lades fram för sedan. Jag uppreparmin fråga: Vad avser regeringen att göra?Anf. 106 Kommunikationsminister ()Fru talman! Halveringen av anslaget till enskildavägar var en del av den kraftiga budgetsanering somriksdag och regering tog ansvar för . har kommit , ochden analyseras på mitt departement.Jag har bl.a. under den vecka som gått varit i och diskuterat just dessa problem med läns-borna där.Arbetet kommer att bedrivas så att den korrigeringsom eventuellt behöver ske på detta anslag läggs in inästa års budgetproposition. Exakt hur den korrige-ringen kommer att se ut kan jag inteuttala mig om.Praktikplatser för invandrareAnf. 107 ()Fru talman! Jag har en fråga till arbetsmarknads-minister finns många invandrare i vårt land som harhög utbildning men som trots det inte kommer ut iarbetslivet. Det är mycket svårt att skaffa praktikplat-ser och jobb åt invandrare. Arbetsgivarna tar inte sittsociala ansvar.Arbetsgivarna behöver på olika sätt förmås att gefler invandrare med god utbildning praktik- och aspi-rantplatser. Inte minst borde exportindustrin medbehov av språkkunniga medarbetare vara intresseradav detta.Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Tänkerregeringen ta några initiativ för att förmå näringslivetatt ta fram fler praktikplatser och jobb till denna gruppav invandrare?Anf. 108 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! har rätt givit AMSde verktyg som vi kan använda för att bistå demänniskor som behöver hjälp med praktik eller ut-bildning via arbetsmarknadspolitiken. För närvarandearbetar dels , delsInvandrarpolitiska kommittén med idéer som berörarbetsmarknaden.Vi har i tillväxtpropositionen angivit att vi avseratt i en särskild proposition kommatillbaka med förslag till ett nytt och utvidgat sätt attjobba med arbetsmarknadspolitiken. Just den härgruppen är naturligtvis en kategori som vi måste ägnasärskilt stor uppmärksamhet åt.Anf. 109 ()Fru talman! Jag tackar arbetsmarknadsministernför svaret, som till dels är tillfredsställande. Jag troratt det här i mycket är en fråga om attityder till in-vandrare som arbetskraft. Det är mycket viktigt att påbred front gå ut för att försöka bearbeta dessa attity-der. Man kan ge ökade kunskaper om vad invandrarnafaktiskt kan. Tänker arbetsmarknadsministern pånågot sätt initiera samtal kring detta med representan-ter för näringslivet, handelskammaren osv.?Anf. 110 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Jag vill understryka att det till stordel handlar om värderingar och attityder. Regeringenhar i sin instruktion till AMS sagt att invandrarna ären prioriterad grupp som skall ägnas särskild upp-märksamhet.Jag, liksom många kolleger i regeringen, deltar i ettantal olika aktiviteter där vi försöker lyfta framproblemet och peka på just det ni pratar om, nämligende attityder och värderingar som finns när det gällerinvandrargrupper. I just den gruppen finns det faktisktmånga människor med mycket lång utbildning ochgod erfarenhet av att driva företag. Många av demsom har kommit till som flyktingar är ent-reprenörer. De kan göra stora insatser för att skapajobb i vårt land.Lönebidrag till föreningarAnf. 111 ()Fru talman! Jag vill ställa en fråga till arbetsmark-nadsministern.Beslutet att sänka procentandelen till föreningarsom har lönebidrag är bekymmersamt. Det leder imånga fall till att föreningar inte orkar fortsätta att haden anställde. De som har lönebidrag blir på det sättetarbetslösa. Detta innebär inte någon besparing församhället. Det är ett dåligt sätt att spara pengar tillstort men för den verksamhet man arbetat i.Avser arbetsmarknadsministern att göra något åtdetta?Anf. 112 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! I den budgetsanering som vi håller påmed ingår bl.a. att minska anslaget när det gällerlönebidragen. Man kan göra det på två sätt. Dels ge-nom att minska antalet personer som får del av löne-bidraget, dels genom att minska det bidrag som ar-betsgivaren får och behålla volymen av människorsom får möjlighet till ett jobb via lönebidraget.Jag anser att lönebidraget skall vara ett stöd tillden arbetshandikappade och inte ett organisationsstöd.Organisationsstödet bör i första hand kommunerna haansvar för.Anf. 113 ()Fru talman! Det är naturligtvis rätt att det är ettstöd till de handikappade. Men det löser inte proble-met. Det handlar ofta om ideellt arbetande föreningarsom då skall få ihop de extra pengarna till den an-ställde. Det klarar de inte. Den som är lönebidragsan-ställd blir då arbetslös.Det innebär ingen besparing för samhället, mendet innebär stora bekymmer för den som blir arbets-lös. Därför borde det finnas anledning till en ändradsyn på detta. Det är ingen besparing.Anf. 114 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Det resonemanget håller under förut-sättning att det inte finns andra arbetsgivare som ärberedda att anställa den arbetshandikappade med80 % i bidrag. Den bedömning som jag, liksom AMSoch de flesta jag har varit i kontakt med gör är att detfinns arbetsgivare som är beredda att anställa arbets-handikappade om man får av lönekost-naden betald via staten.Däremot är det säkert så att ett antal föreningar kanha problem att klara av det. Då är frågan inte attklara volymen, dvs. att ge lika många människormöjlighet till anställning utan då handlar det om endiskussion mellan föreningen och kommunen om hurorganisationsstödet skall se ut i kommunen. Jag harganska lång erfarenhet av just den diskussionen.Svenska sjömän som omkommit under andra världs-krigetAnf. 115 ()Fru talman! Jag har en fråga till kommunika-tionsministern.Omkring 1 400 sjömän i den svenska handelsflot-tan miste livet under . I flera länderi har man firat 50-årsminnet av andra världs-krigets slut. är det väl för sent att göra något. Menjag undrar om inte den borde göranågot för de anhöriga som miste någon under andravärldskriget.Det skulle vara bra både för de anhöriga och föratt det skulle bli uppmärksammat i den svenska histo-rien. På många ställen kan man läsa att vi inte deltog,och det gjorde vi verkligen inte, men det var ändåmånga svenskar som fick sätta till livet.Anf. 116 Kommunikationsminister ()Fru talman! Vi har för avsikt att göra någonting.Vi har just diskuterat detta med handelsflottans kul-tur- och fritidsråd som har fått i uppdrag att göra enaktivitet. Jag kan inte exakt berätta hur den kommeratt utformas. Vi kommer att uppmärksamma dessasjömän och deras familjer. Många av de anhöriga ärju döda nu.Jag hade möjlighet att också skriva till de anhörigai samband med minneshögtiden i i höstas.De berörda känner till att vi tänker uppmärksam-ma detta.Anf. 117 ()Fru talman! Jag hoppas bara att det kommer till ståndoch att det blir stor uppmärksamhet omkring det. Jagtror att det vore bra att få ett historiskt perspektiv pådetta. Jag tackar kommunikationsministern för påbörjat arbetet.Dom i mot TelevisionAnf. 118 MARIANNESAMUELSSON (mp)Fru talman! Jag har en fråga till justitieministern.Det gäller den dom som man i har fastställt ochsom berör svensk television. Det gäller en film somsänts i om sälfångst. Från norskt håll menarman att skall betala en bötes-summa till sälfångare.Kan den domen träda i kraft? Vad får det i så fallför konsekvenser för de utlandssändningar som vi harvia vår radio och public service-företag?Anf. 119 Justitieminister ()Fru talman! Jag tror att börställa denna fråga till kulturminister . I vilken utsträckning hon kommer att besvarafrågan i alla dess delar kan jag inte bedöma. Honskulle i varje fall kunna redogöra för skyldigheter ochrättigheter och vilket regelverk som styr SverigesTelevision.Jag kan inte bidra till något meningsfullt svar.Stöd till vuxenutbildningAnf. 120 ()Fru talman! Från Metall kommer alarmerandeuppgifter om att antalet kvinnliga medlemmar somstuderar med svux och svuxa har minskat med 70 %sedan vuxenstudiestödet försämrats bl.a. genom bort-tagandet av barntillägget.Jag vill därför fråga utbildningsministern vad re-geringen ämnar göra för att uttalade ambitioner medvuxenutbildningen inte skall stanna vid vackra ordsom stämmer allt sämre med verkligheten.Anf. 121 Utbildningsminister ()Fru talman! Vi har diskuterat den här frågan tidi-gare i . Jag har samma svar som . Viföljer naturligtvis utvecklingen uppmärksamt ochavvaktar två utredningar av betydelse i samman-hanget. Den ena är den studiesociala utredningen somkanske är den allra viktigaste, där det handlar om atthitta ett studiesocialt system som ger det största stödettill dem som har den sämsta utgångspunkten, densämsta utbildningen. Den andra är den särskilda ar-betsgruppen rörande ensamstående som socialminis-tern har tillsatt.I avvaktan på de utredningarna finns det för dageningen åtgärd som vi avser att vidta.Anf. 122 ()Fru talman! Jag konstaterar att när jämställdhets-ministern uttalade sig i medierna om justden här uppgiften fann hon anledning att speciellt tittapå detta. Det gör uppenbarligen inte utbildningsminis-tern.När det gäller barntillägget skulle jag vilja ställaföljdfrågan: I tidigare frågedebatter har utbildnings-ministern sagt att det som är bra med att barntilläggetär borttaget är att anslaget räcker till fler studerande.Vad är det som är bra med borttagandet, närCSN kommer att skicka tillbaka 750 miljoner bara avsvuxa-anslaget till statskassan?Anf. 123 Utbildningsminister ()Fru talman! Som jag har redovisat betyderinte siffrorna att det är färre som studerar på svux.Däremot är det färre som löser själva svux-stödet.För en växande kategori har det blivit mer fördel-aktigt att i stället finansiera sina studier med studie-medel. Det betyder alltså inte att det är färre somstuderar. Det är möjligen andra som studerar än vadsom annars skulle ha varit fallet. Det är omöjligt attveta i dagsläget.Vad själva frågan beträffar är det två saker somgäller. Det ena är att det märks om man skall sparaöver hela statsbudgeten, och det märks för alla.Det andra är att just det här stödet var så utformat attju fler barn man hade, desto större stöd fick man. Detbetyder ju att inom en given ram blir det färre somöver huvud taget får chansen att få något studiesocialtstöd för vuxenstudier. Jag tycker inte att det är ettriktigt system.StudiefinansieringAnf. 124 ()Fru talman! Jag tror att min fråga närmast är tillarbetsmarknadsministern. Det finns många som ärarbetslösa och har a-kassa men som skulle viljastudera på universitet. Om de börjar där får de livnärasig på studielån. De är rädda för att dra på sig högastudieskulder när de har kommit en bit upp i åren.Detta är en blockering som gör att en hel del männi-skor som skulle vilja studera inte gör det.Har man några tankar på möjliga lösningar påproblemen för dessa människor, t.ex. att bli liberalarenär det gäller synen på arbetslösa med a-kassa somstuderar på högskolan?Anf. 125 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Det som ligger närmast till hands äratt den studiesociala utredning, som hänvi-sade till i den förra frågan, också funderar på detta. Vihar ju ett bekymmer i den meningen att olika männi-skor som går samma utbildning i högskolan, gymna-siet eller folkhögskolan kan ha mycket olika sätt attfinansiera sina studier. Det kan vara allt från utbild-ningsbidrag via arbetsmarknadspolitiken till särskiltvuxenstudiestöd och studiemedel. försöker vi seom det går att hitta regler som är mer enhetliga. Detär den ena delen av svaret.När det gäller den andra delen av svaret skulle jagvilja säga att det är naturligt att arbetsmarknadspoliti-ken också investerar i utbildning och kun-nande på högskolenivå i större omfattning. Jag troratt vi går mot den utvecklingen. Utvecklingen mot ettkunskapssamhälle leder ju också till att arbetsmark-nadspolitiken måste arbeta inom det området.Förbud mot nazistiska organisationerAnf. 126 ()Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tilljustitieministern. Det har ju uppmärksammats attmedlemmar i nazistiska organisationer har kommit ini från länder som inte tillåter nazistiska orga-nisationer och haft möten. Det är väldigt få som äranslutna till dessa organisationer, och vi är mycketmåna om föreningsfriheten. Jag är den första att verk-ligen vilja slå vakt om den.Men jag undrar ändå om det inte är dags att för-bjuda organisationer som på sitt program har direktalagbrott, t.ex. hets mot folkgrupp och andra uppvig-lingstankar som är direkt lagstridiga. Är tiden mogenatt överväga att förbjuda nazistiska organisationerockså i ?Anf. 127 Justitieminister ()Fru talman! Under den borgerliga regeringen varfrågan uppe, så den har behandlats av rege-ringen och . Vid den genomgång som dåskedde kunde man konstatera att det är mycket svårtatt angripa nazistiska organisationer genom att förbju-da dem och därigenom komma åt deras verksamhet.I samband med den regerings- och riksdagsbe-handlingen konstaterades i stället att det viktigaste äratt komma åt just de brottsliga handlingarna. Vårlagstiftning är ju sådan att varje yttring av rasism ärkriminaliserad. Den ändring som då skedde i lagstift-ningen innebär att varje yttring är kriminaliserad i allasammanhang utom det ytterst privata.