prot · GI09110 · 1995-05-29 00:00:00 — Avdrag för resormed bil till och från arbetet godtas för kostnader somöverskrider års taxering.Nyligen har regeringen i kompletteringspropositionenföreslagit höjd koldioxid- och energibeskattning föralla användare.Flera utredningar och kommittéer arbetar med frå-gor som har direkt betydelse för klimatarbetet. Rege-ringen kommer att överväga ytterligare åtgärder närpågående utredningar har avrapporterats.Anf. 126 ()Herr talman! Tack för svaret! vill vara enföregångare på miljöområdet och har satt upp hårdamiljömål.Trafiken är den största enskilda miljöförstöraren ilandet - en miljöförstörare som vi skulle kunna göranågot åt. Dessutom dör ca 600 personer , alla skadade oräknade.Den allra enklaste och viktigaste åtgärden är attbehålla och även öka transporterna på järnväg. Detgäller då både gods- och persontransporter. Menpolitiken går stick i stäv med denna kunskap. Jag skall ge några exempel.Godstransporterna på järnväg i bl.a. harunder drabbats av ett antal bakslag.Det av Stora och gemensamt ägda Trätåg ABlade ned de flesta av sina virkestermina-ler, och har SJ lanserat konceptet"" i hela landet. I praktiken innebär dettaatt de flesta av sågverken tvingas köra virket med bilfram till ett fåtal storterminaler. Godstrafiken påVästerdalsbanan m.fl. bandelar i landet upphör där-med helt eller delvis.Stora har vidare beslutat fortsätta med last-bilstransport av ca gods till ochfrån Pappersbruk, trots att spåranslutningfinns och bl.a. arbetat hårt fören järnvägslösning. Vägnätet i och hela regio-nen blir därmed fortsatt hårt belastade av last-bilstransporter. Stora, som ofta sagt sig värna miljön,agerar därmed i verkligheten i rakt motsatt riktning.Vi kan därmed lämna Stora. Anser ministern attden här redovisade utvecklingen är acceptabel, och,om så inte är fallet, vilka åtgärder avser ministern attvidta dels visavi SJ och dess prispolitik för bl.a. såg-verkstransporter, dels visavi de godstransporterandeföretagen, för att styra utvecklingen i riktning mot ettmer miljöanpassat och energisnålt transportsystem?Norrlandsförbundet hävdar i en skrivelse genomsin förbundsdirektör och sin för-bundsordförande bl.a. följande:"Problemfyllda godstransporterFrån många håll har fått kla-gomål på SJs godstransporter. När vi själva undersöktsaken kan vi bara konstatera att kritiken är berättigad.Förändrade rutiner för godshantering och transporterhar inneburit att många överväger att gå över tilllandsvägstransporter och i vissa fall har det redanskett. "Man får verkligen tanken att detta gjorts med av-sikt. I skrivelsen anförs dessutom:"För att kunna svara upp till näringslivets behovav säkra och snabba leveranser är det därför ett kravatt SJ åtgärdar orsakerna till den försäm-rade servicen. SJ bör omgående anpassa sin tågtidplantill verkligheten och inte arbeta med en snävt tilltagenplan som är så sårbar för förseningar. "Genom att fler väljer tåg skulle miljön förbättras.Försämras SJ:s transportservice blir effekten denmotsatta.Enligt en analys gjord av Svensk idékraft angåen-de samhällskonsekvenser av förändrade timmertrans-porter från , och blirdet stegrade miljöpåfrestningar, större olycksrisker,ökade väghållningskostnader, höjda vägdriftskostna-der och i ytterlighetsfall möjligen behov av nyaväginvesteringar. Eventuellt minskat banunderhåll påjärnvägen kan väl läggas på plussidan - om det nu ärett plus. 200-300 lastade timmertåg har gåttfrån varje terminal.Dessutom har staten halverat bidragen till enskildavägar, och det gör att man helt enkelt inte kan under-hålla vägarna så att de tål dessa transporter. I norraDalarna är de redan dåliga och klarar definitivt inteytterligare tung trafik. Enligt uppgift från länsstyrel-sen kommer all godstrafik norr om att förasöver till landsväg.Kan inte kommunikationsministern eller regering-en genom de miljökrav och miljömål som riksdagenvarit enig om - vi har också skrivit på konventionerom detta - ge en möjlighet att utesluta vägtransporterdär järnvägstransporter är möjliga? Är miljömålenunderordnade de ekonomiska målen? Ger inte miljö-målen ramar som skall följas?Vi avhänder oss annars möjligheter och låter SJoch andra företag bestämma. Vi har skrivit underkonventioner och har riksdagsbeslut om att utsläppenskall minska. Om regeringen inte kan ingripa, bör viinte fatta några beslut här i riksdagen.Anf. 127 Kommunikationsminister ()Herr talman! Jag tycker att det är intressant att fö-ra denna debatt. Jag tror att det skulle vara ganskaförödande, om vi här i fattade beslut sominnebar att vi satte fot- och handbojor på SJ ellerStora. Skall vi klara miljömålen måste vi också ha enfri och öppen ekonomi. Vi kan inte - det menar ivarje fall jag - i en situation där vi lever i ett interna-tionaliserat samhälle fatta beslut som skulle innebäraatt Stora eller SJ inte skulle leva i en fri marknadse-konomi. Det skulle helt enkelt innebära att man valdeatt skapa sig andra marknader.Transporterna spelar en mycket viktig roll i ut-vecklingen av svensk industri, men vi kan aldrig ha ettsystem som innebär att man i fattar beslutsom skulle bakbinda dessa företag. Jag vill återigenbetona att det inte är som driver järnvägs-trafiken. Vi har haft en mycket bred majoritet i Sveri-ges riksdag för att vi här skall ange de politiska ra-marna för trafikeringen, men det är SJ som är opera-tör. blir det förmodligen också en delandra tåggodsoperatörer.Man kan säga att det inte är någon idé att vi fattarnågra beslut om miljömål, men det är det självfallet.Vi kan ha ekonomiska styrmedel, men vi skall intevara så blåögda att vi fattar beslut som går stick i stävmot vad t.ex. våra konkurrenter gör. När det gäller attleva upp till de miljömål som vi har varit överens ommåste vi t.ex. också arbeta internationellt.Man säger vidare att SJ:s godstransporter är såproblemfyllda. Den bästa garantin för att vi i framti-den skall ha en stor del av våra godstransporter påjärnväg är att vi har ett konkurrenskraftigt och starktjärnvägsföretag, en stark operatör. Det målet har SJsatt sig före att upprätthålla. SJ är jämfört med järn-vägsföretagen i övriga länder i både oerhörtmiljöeffektivt och oerhört transporteffektivt. Det skallvi komma ihåg. Vi har en betydligt större del av våragodstransporter på järnväg än vad man har i våranärmaste konkurrentländer i Europa.De här oförbehållsamma påhoppen på SJ tyckerjag att man faktiskt skall avvisa. Vi har i SJ ett effek-tivt och även miljöanpassat godstransportföretag.Anf. 128 ()Herr talman! Jag vill inte hoppa på SJ. Jag vill ba-ra att SJ skall gå bra. Det är en definitivt motsatt in-riktning. Det är mycket bra att vi arbetar internatio-nellt. Det är nödvändigt att arbeta både nationellt ochinternationellt. Men synpunkterna gällerinte för dagens trafik i Västerdalarna, där problemenär akuta just nu.Visst skall vi vidare ha en fri och öppen ekonomi,men sätter upp ekonomiska ramar t.ex. vidinköp av persontrafik. Då går det bra. Visst kan riks-dagen ställa upp miljömål. Politiska ramar kan gällaför ekonomi och miljö, och vi kan använda ekono-miska styrmedel. Men det är inte nödvändigt att SJhar så höga vinstkrav. Jag förstår att företaget måstegå ihop, eftersom vi inte har pengar att satsa i det,men man behöver inte ha så stora vinstkrav.SJ har beslutat att dramatiskt höja priset på gods-transporter redan fr.o.m. . SJ kräver engrundplåt om 1 miljon och sedan högre avgifter förvarje kubikmeter. Vi har ingen annan möjlighet än attlägga över transporterna på lastbil, säger . Det finns naturligtvismöjligheter för att påverka genom att sättaupp miljömål som i sin tur styr politiken och företa-gen, inklusive SJ. Det är inte bara pengar som kanstyra, men använd gärna ekonomiska styrmedel.Jag anser att detta är viktigt för vårt län, men ävenför andra län. Detta finns över hela landet, och intebara i . Det är mer än en tanke att man faktisktförsöker bli av med delar av godstrafiken genom attordna dåliga transporter, inte hålla tiderna och dess-utom höja priser. Det verkar som om man vill bli avmed det man tycker är besvärligt.Jag tycker nog att SJ har ett visst ansvar för attlandets godstransporter skall fungera. Man kan undravad det skall hjälpa att det blir privatiserat. Jag haringet emot privata järnvägar. Men jag förstår inte hurdet skall hjälpa till att få det att gå bättre. Menarkommunikationsministern att privata företag inte harså höga vinstkrav? Det är den enda slutsatsen man kandra av detta.Anf. 129 Kommunikationsminister ()Herr talman! Det bra att vi tycker att SJ skall gåbra. Det är faktiskt uppdrag att vi skall haen nationell operatör som faktiskt skall gå bra, varastark och bärkraftig.Det är faktiskt inte så att har lagt ohe-mula vinstkrav på SJ. Jag delar inte den uppfattning-en. De krav på ekonomisk bärkraft som SJ har på sigär inte annorlunda än de som bör läggas på varjeföretag som skall kunna satsa framtidsinriktat. Jagmenar att man inte kan ställa så låga krav på bärkraf-ten att man därigenom faktiskt subventionerar SJ.Vi subventionerar tågtrafiken på ett område. Detär vid upphandling av persontrafiken. Jag kan inte ståhär och säga att vi skall lägga mera pengar på upp-handling av olönsam tågtrafik för att därigenom kun-na subventionera olönsam godstrafik.Jag kan inte heller ta på mitt ansvar att säga att vifår dra ner ytterligare ett antal nattågslinjer därför attvi skall subventionera godstrafiken. Jag tycker inte attnågot av dessa alternativ är acceptabelt.Det är inte det att man har privata shortlinesföre-tag i sig som gör att de blir effektivare eller billigare.Det handlar om att det är små lokala företag som justför att de kör på en mycket liten del av banan med enmycket specialiserad vagnstruktur har mindre över-kostnader och har kunnat köra på ett mer effektivtsätt. Det är den här kombinationen av matartrafik ochdet stora nationella systemet som är oerhört viktigt.Jag tror att det kan ge goda möjligheter att utvecklaen bra godstrafik både miljömässigt och regionalpoli-tiskt.Dessutom kan man också ha differentierade ba-navgifter när det gäller mindre banor med mindrekapacitet.Anf. 130 ()Herr talman! Man kan ju alltid höja priset tills densom skall betala inte kan betala längre. Då blir det juolönsamt.Vi i har ett förslag om att de som or-sakar olyckor också delvis skall betala för sjukvården.Man vet att kostnaden för en svår personskadeolyckaär ca . Då skulle lastbilarna komma iett helt annat läge. Tänk om lastbilarna verkligenbetalade det vägunderhåll, den miljöförstöring och deteventuellt ökade antalet olyckor på dessa hårt trafike-rade vägar upp till norra ! Det är kanske Sve-riges största turistparadis. kan man inte gå övervägen uppe i eller . Det är en stridström av bilar från , , Stockholmoch södra . Skulle man räkna in dessa kostna-der skulle det vara en stor samhällsekonomisk förlust.I järnvägens kostnader räknar man in alla priserför banunderhåll, inköp av godsvagnar och lok osv.Men det gör man inte när det gäller vägarna. På dettasätt blir den en falsk konkurrens. Det är därför somjag tycker att den här järnvägstrafiken skall behållas.Detta är en sak som skulle vara kvar om man överhuvud taget skall ha ett regionalpolitiskt tänkande.Det finns regionalpolitiska skäl, miljöskäl och ävenekonomiska skäl för detta om man har den samhälls-ekonomiska kostnaden i blickpunkten.Anf. 131 Kommunikationsminister ()Herr talman! börjar vi mer komma in på dengenerella diskussionen om man skall ha gods på vägeller järnväg. Vi skall självfallet utnyttja järnvägen,och särskilt på de områden där det finns järnväg. Därär det naturligtvis inte läge att lägga ner några järnvä-gar eller konkurrera bort någon järnvägstrafik. Jagtror inte att det är någon som på allvar har sådanatankar om man diskuterar det här seriöst.I framtiden behöver vi se över hur man skall för-dela de externa kostnaderna för trafiken. Det är svårtatt sätta pris på detta att talgoxen slutar kvittra och påkoldioxidutsläppen - det tar ju så oerhört lång tidinnan de märks. Men det måste vi ändå göra.Jag tror att vi har en gemensam syn på att vi skallföra över diskussionen till ekonomiska styrmedel.Men kan vi inte göra detta över . Detär en omställning av transportsystemet som kräver enbred diskussion om hur det skall gå till. Man behöverövergångstider, ledtider. Det måste man ha respekt förnär man skall göra sådana stora förändringar. Mankan inte göra det bara i en region och inte ens i ettland. Det måste göras på en större marknad. Jag tyck-er att vi gemensamt bör arbeta för dessa saker.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner1994/95:Sf24 till socialförsäkringsutskottet1994/95:Fö11-Fö13 till försvarsutskottet21 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner1994/95:162 Trestickla nationalpark1994/95:226 Kyrkotillhörighet i Svenska kyrkan1994/95:227 Helig teleavlyssning och hemlig tele-övervakningMotionermed anledning av prop. 1994/95:224 Barns rätt attkomma till tals1994/95:L50 av och ()1994/95:L51 av ()betänkande1994/95:KU30 Granskning av statsrådens tjäns-teutövning och regeringsärendenas handläggningSkatteutskottets betänkanden1994/95:SkU25 Beskattning av vissa förmåner1994/95:SkU26 Avisering av folkbokföringsuppgifter1994/95:SkU39 Ändrade övergångsbestämmelser tilltullagen1994/95:skU40 Vissa ändringar i skattelagstiftningenmed anledning av lagen (1994:1809) om totalför-svarsplikt1994/95:SkU41 Höjning av förseningsavgiften enligttullagen (1994:1550)betänkande1994/95:TU25 Post- och telekommunikation22 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 19 maj1994/95:512 av () till finansminis-tern om EU-reglerna och förtullning av bagage1994/95:513 av () till socialministernom barn och alkohol1994/95:514 av () till utbild-ningsministern om tillgången på tolkar1994/95:515 av () till kom-munikationsministern om farliga vägstolpar1994/95:516 av () till statsrå-det om uppgifter om skolelever1994/95:517 av () till ut-bildningsministern om lokaliseringen av det nya hög-skoleverket1994/95:518 av () till statsrådet om invandrarfamiljers representation isamhället1994/95:519 av () till finansminis-tern om beskattningen av statsministerns boende iSagerska palatset1994/95:520 av () till arbetsmark-nadsministern om arbetslivets tillgänglighet för per-soner med funktionshinderden 23 maj1994/95:521 av () till statsrådetJörgen om Energikommissionen1994/95:522 av () till statsrådetLeif om avvisning av asylsökande1994/95:523 av () till arbetsmark-nadsministern om bidrag från Norrlandsfonden tillGävleborgs län1994/95:524 av () till miljö-ministern om anslag för rening av Dalälven1994/95:525 av () till statsrådet om utländsk ägande av svensk kärn-kraftsindustri1994/95:526 av () till statsrådetJörgen om EU:s energipolitik1994/95:527 av () till miljöminis-tern om skatteväxling för miljön1994/95:528 av () till statsrådetJörgen om medel till kärnkraftsinformation1994/95:529 av () till finansminis-tern om beskattning av handelsgödsel1994/95:530 av () tillmiljöministern om gränsvärden i hälsoskyddsförord-ningen1994/95:531 av () till miljöminis-tern om ripjakten1994/95:532 av () till social-ministern om ändringar i socialförsäkringen1994/95:533 av () till miljöministernom pant på importerade aluminiumburkar1994/95:534 av () till miljöministernom miljöfarliga batterier1994/95:535 av () till miljöministernom direktiven för kommittén1994/95:536 av () till finansminis-tern om bankgarantin1994/95:537 av () till kulturminis-tern om /95:538 av () till statsrådetYlva om frigymnasium i Haninge1994/95:539 av () till utbildningsmi-nistern om bedömning av utländska högskoleutbild-ningar1994/95:540 av () till civilministernom föreningslivets lotteri- och spelverksamhet1994/95:541 av () till finansminis-tern om AB Tipstjänsts ställning1994/95:542 av () till miljöminis-tern om kraven på utsläpp från kärnkraften1994/95:543 av () till miljöministernom producentansvar för förpackningar1994/95:544 av () till statsrådet om skolgårdar1994/95:545 av () till stats-rådet om kraftverksbygge i ChileFrågorna publiceras i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 30 maj.23 § Kammaren åtskildes kl. 19.34.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 9 § anf. 41 (delvis) ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.