prot · GJ0928 · 1995-11-23 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1995/96:28Torsdagen den 23 novemberKl. 12.00 17.5719.00 - 21.37Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 17 november.2 § Meddelande om muntliga frågor till rege-ringenTalmannen meddelade att torsdagen den 7 decem-ber skulle följande statsråd besvara muntligafrågor:Statrådet (), jordbruksminister (), kulturminister (), statsrådet () och statsrådet ().3 § Meddelande om information från regering-enTalmannen meddelade att torsdagen den 7 decem-ber efter den muntliga frågestunden skulle finans-minister lämna information om denfortsatta reformeringen av budgetprocessen.4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner1995/96:Fi15-Fi65 till finansutskottet1995/96:Sk17 till skatteutskottet1995/96:N15-N19 till näringsutskottet1995/96:Sk18-Sk21 till skatteutskottet5 § Återkallelse av proposition, m.m.Regeringen hade genom skrivelse 1995/96:114återkallat proposition 1994/95:231 om allmän fiske-vårdsavgift m.m.Talmannen anmälde att hon avskrivit detta förslagsamt de med anledning av propositionen 1994/95:231väckta motionerna 1994/95:Jo40-Jo60.Regeringens skrivelse lades till handlingarna.Talmannen meddelade att motioner med anledningav skrivelsen fick väckas kl.16.30.6 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 22 novemberUbU4 Vissa högkolefrågorMom. 2 (högskolor med annan huvudman än staten)1. utskottet2. 1 (kds)Votering:292 för utskottet11 för res. 146 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 69 m, 22 c, 22 fp, 19 v, 15mpFör res. 1: 11 kdsFrånvarande: 16 s, 11 m, 5 c, 4 fp, 3 v, 3 mp, 4kdsMom. 3 (bevakning av att de etiska principerna följs)1. utskottet2. 2 (kds)Votering:295 för utskottet11 för res. 243 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 71 m, 22 c, 23 fp, 19 v, 16mpFör res. 2: 11 kdsFrånvarande: 17 s, 9 m, 5 c, 3 fp, 3 v, 2 mp, 4 kdsMom. 4 (samarbete mellan högskolan och näringsli-vet)1. utskottet2. 3 (m, c, fp, kds)Votering:181 för utskottet128 för res. 340 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 20 v, 16 mpFör res. 3: 72 m, 22 c, 23 fp, 11 kdsFrånvarande: 16 s, 8 m, 5 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 4 kdsMom. 15 (utbildning av miljökunnig personal)1. utskottet2. 5 (mp)Votering:294 för utskottet16 för res. 539 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 72 m, 22 c, 23 fp, 20 v, 11kdsFör res. 5: 16 mpFrånvarande: 15 s, 8 m, 5 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 4 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.AU2 Ändringar i arbetsmiljölagen, m.m.Mom. 1 (proposition 1995/96:79)1. utskottet2. 1 (m)Votering:236 för utskottet72 för res. 141 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 22 c, 23 fp, 20 v, 16 mp, 11kdsFör res. 1: 72 mFrånvarande: 17 s, 8 m, 5 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 4 kdsMom. 3 (ansvaret för arbetsmiljöarbetet)1. utskottet2. 3 (v)Votering:289 för utskottett20 för res. 340 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottett: 145 s, 72 m, 22 c, 23 fp, 16 mp, 11kdsFör res. 3: 20 vFrånvarande: 16 s, 8 m, 5 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 4 kdsMom. 6 (bullerfria miljöer)1. utskottet2. 4 (mp)Votering:292 för utskottet17 för res. 440 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 72 m, 22 c, 22 fp, 20 v, 11kdsFör res. 4: 1 fp, 16 mpFrånvarande: 16 s, 8 m, 5 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 4 kdsMom. 7 (en sänkning av arbetstiden)1. utskottet2. 5 (mp)Votering:270 för utskottet16 för res. 523 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 72 m, 21 c, 23 fp, 11 kdsFör res. 5: 16 mpAvstod: 2 s, 1 c, 20 vFrånvarande: 16 s, 8 m, 5 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 4 kdsMom. 10 (medicinska kontroller i arbetslivet)1. utskottet2. 8 (v)Votering:282 för utskottet20 för res. 87 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 72 m, 22 c, 23 fp, 9 mp, 11kdsFör res. 8: 20 vAvstod: 7 mpFrånvarande: 16 s, 8 m, 5 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 4 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.BoU1 Översiktsplaneringen enligt plan- och bygg-lagenMom. 1 (förtydliganden och analyser)1. utskottet2. 1 (m)Votering:236 för utskottet72 för res. 141 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 22 c, 23 fp, 20 v, 16 mp, 11kdsFör res. 1: 72 mFrånvarande: 17 s, 8 m, 5 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 4 kdsMom. 2 (förtydligande av 1 kap. 1 § PBL)1. utskottet2. 2 (v, mp)Votering:272 för utskottet37 för res. 240 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 71 m, 22 c, 23 fp, 11 kdsFör res. 2: 1 m, 20 v, 16 mpFrånvarande: 16 s, 8 m, 5 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 4 kdsMom. 7 (översyn av viss följdlagstiftning)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 8 (lydelsen av 2 kap. 2 § PBL)1. utskottet2. 6 (v, mp)Votering:273 för utskottet36 för res. 640 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 72 m, 22 c, 23 fp, 11 kdsFör res. 6: 20 v, 16 mpFrånvarande: 16 s, 8 m, 5 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 4 kdsMom. 10 (lydelsen av 4 kap. 1 § PBL)1. utskottet2. 8 (v, mp)Votering:272 för utskottet36 för res. 81 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 72 m, 22 c, 22 fp, 11 kdsFör res. 8: 20 v, 16 mpAvstod: 1 fpFrånvarande: 16 s, 8 m, 5 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 4 kdsMom. 12 (kretsen av de samrådsberättigade)1. utskottet2. 11 (fp, mp)Votering:270 för utskottet39 för res. 1140 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 72 m, 22 c, 20 v, 11 kdsFör res. 11: 23 fp, 16 mpFrånvarande: 16 s, 8 m, 5 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 4 kdsMom. 13 (tillvaratagande av barns intressen i plane-ringen)1. utskottet2. 12 (c, v, mp)Votering:251 för utskottet57 för res. 1241 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 72 m, 1 c, 22 fp, 11 kdsFör res. 12: 21 c, 20 v, 16 mpFrånvarande: 16 s, 8 m, 5 c, 4 fp, 2 v, 2 mp, 4 kdsMom. 14 (handikapprörelsens inflytande)1. utskottet2. 13 (c, fp, mp)Votering:247 för utskottet58 för res. 1344 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 71 m, 1 c, 3 fp, 17 v, 11 kdsFör res. 13: 21 c, 20 fp, 1 v, 16 mpFrånvarande: 17 s, 9 m, 5 c, 3 fp, 4 v, 2 mp, 4 kdsGörel Thurdin (c) anmälde att hon avsett att rösta nejmen markerats ha röstat ja.Mom. 22 (rivningsplan vid utrivning)1. utskottet2. 19 (v, mp)Votering:271 för utskottet36 för res. 1942 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 72 m, 21 c, 22 fp, 11 kdsFör res. 19: 20 v, 16 mpFrånvarande: 16 s, 8 m, 6 c, 4 fp, 2 v, 2 mp, 4 kdsMom. 23 (hanteringen av rivningsmaterial och riv-ningsavfall)1. utskottet2. 20 (m, c, fp, mp, kds)Votering:166 för utskottet143 för res. 2040 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 1 c, 20 vFör res. 20: 72 m, 21 c, 23 fp, 16 mp, 11 kdsFrånvarande: 16 s, 8 m, 5 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 4 kdsMom. 28 (möjligheten att i detaljplan precisera han-delsändamålet)1. utskottet2. 25 (m, c, fp, kds)Votering:181 för utskottet123 för res. 2545 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 1 m, 3 c, 20 v, 13 mpFör res. 25: 71 m, 19 c, 23 fp, 10 kdsFrånvarande: 17 s, 8 m, 5 c, 3 fp, 2 v, 5 mp, 5 kdsMom. 33 (tillfälligt bygglov för vindkraftverk)1. utskottet2. 27 (c, mp)Votering:Kammaren biföll utskottets hemställan genom upp-resning.Mom. 40 (agerande i EU)1. utskottet2. 29 (c, fp, mp, kds)Votering:233 för utskottet67 för res. 293 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 72 m, 2 c, 15 v, 1 mpFör res. 29: 19 c, 22 fp, 15 mp, 11 kdsAvstod: 3 vFrånvarande: 18 s, 8 m, 6 c, 4 fp, 4 v, 2 mp, 4 kdsPeter () anmälde att han avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Mom. 45 (kvinnors roll i samhällsplaneringen)1. utskottet2. 32 (c)Votering:283 för utskottet23 för res. 322 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 72 m, 23 fp, 19 v, 14 mp, 10kdsFör res. 32: 21 c, 2 mpAvstod: 1 v, 1 kdsFrånvarande: 16 s, 8 m, 6 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 4 kdsMom. 49 (egenskapskravens återinförande i PBL)1. utskottet2. 34 (v, mp)Votering:271 för utskottet36 för res. 3442 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 71 m, 21 c, 23 fp, 11 kdsFör res. 34: 20 v, 16 mpFrånvarande: 16 s, 9 m, 6 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 4 kdsMom. 51 (arbete med internationella plane-ringsfrågor)1. utskottet2. 35 (c)Votering:287 för utskottet21 för res. 3541 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 72 m, 23 fp, 20 v, 16 mp, 11kdsFör res. 35: 21 cFrånvarande: 16 s, 8 m, 6 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 4 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.BoU2 Ökade medel för vissa bostadsförbättnings-åtgärderKammaren biföll utskottets hemställan.Meddelande om samlad voteringTalmannen meddelade att konstitutionsutskottetsbetänkanden KU1, KU6 och KU11 samt lagutskottetsbetänkanden LU1 och LU2 skulle avgöras i ett sam-manhang efter avslutad debatt.7 § Förvaltningsmyndigheternas ledningFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1995/96:KU1Förvaltningsmyndigheternas ledning (prop.1994/95:150 delvis)Anf. 1 ()Fru talman! Det ärende som vi nu har att behand-la, förvaltningsmyndigheternas ledning, är naturligtvisett viktigt ärende från principiell synpunkt. Men det ärockså parlamentariskt intressant. Den situationen harinträffat att moderater och folkpartister stödjer enregeringsproposition, medan däremot socialdemokra-terna i utskottet åtföljda av sina stödtrupper i det härfallet går emot vad regeringen har föreslagit.Hur kan detta komma sig? Låt mig ge bakgrunden.När det gäller ledningen av förvaltningsmyndigheter-na - våra verk och styrelser - finns de grundläggandebestämmelserna i 11 kap. 6 och 7§§. Enligt 6 § lyder förvaltningsmyndigheterna underregeringen. Man skulle kunna säga att förvaltning-smyndigheterna är något av regeringens förlängdaarm. Det är de som bl.a. skall implementera de poli-tiska beslut som fattas.Hur skall då regeringen kunna utöva en tillräckligstyrning av förvaltningsmyndigheterna? Vi hade längeen utgångspunkt i det s.k. verksledningsbeslutet från1987. Enligt detta verksledningsbeslut skulle dennormala ledningsformen vara en lekmannastyrelse vidsidan av myndighetschefen. Men det var också möj-ligt att använda sig av formen enrådighetsverk.Något som kom att bli ett bekymmer var att det ivissa styrelser fanns intresserepresentation, dvs. Därefter vidtogett omfattande utredningsarbete. Man kartlade bl.a.situationen inom alla de olika myndigheterna. Detgenomfördes enkäter där man gick ut och frågadesåväl verkschefer som styrelseledamöter om deras synpå förhållandena. kom detta också attleda fram till förändringar.De här förändringarna gick framför allt ut på skulle ha en tydligare styrning med klara an-svarsförhållanden. De här förändringarna berodde pådet myckna som har hänt . Nya bud-geteringsprinciper har införts. Internationaliseringenhar kommit in i bilden, och ett svenskt EU-medlemskap väntade bakom hörnet. Det fanns alltsåett behov av att förtydliga ansvarsfördelningen isammanhanget.Våren 1994 lade den borgerliga regeringen framen proposition som till stor del grundades på det ut-redningsresultat som man hade kommit fram till.Riksdagen kom att acceptera riktlinjerna för hur led-ningen borde utövas. Grundprincipen sades skola varaenrådighetsverk, dvs. att den utsedde chefen - gene-raldirektören eller vem det nu är - har det ytterstaansvaret för de beslut som han fattar. Om det fannssärskilda skäl skulle man också kunna överväga andrastyrelseformer.Det förutsattes också att man vid sidan av enrå-dighetsverksprincipen skulle göra det möjligt att kun-na ha med särskilda insynsråd, bestående av lekman-narepresentanter.När den här frågan var uppe 1994 och godkändesav reserverade sig socialdemokraterna för istort sett ett bibehållande av de gamla formerna. Nyariktlinjer kom alltså principiellt att läggas fast i pro-positionen sedan.Riksdagen accepterade alltså formellt i det härfallet att enrådighetsverket skulle vara förstahand-sprincipen, men man skulle, som sagt, också kunna haandra styrelseformer om det var påkallat.Vad som har skett är att den nya regeringen,den socialdemokratiska regeringen, har fullföljt in-tentionerna. I ett avsnitt i kompletteringspropositionenberör man ledningsformerna.I stort sett accepterar den socialdemokratiska re-geringen det beslut som fattades av den borgerligamajoriteten vid vårriksdagen 1994, även om man görvissa förändringar och efterlyser något större flexibili-tet. Principen i det förslag som har lagts fram av densocialdemokratiska regeringen är att man skall behål-la enrådighetsverk eller styrelser med ett fullt ansvar.Man vill alltså uppnå detta som vi kommit fram till,nämligen att det gäller att vara tydlig i fråga om an-svarsfördelningen.Konstitutionsutskottet har remitterat frågan till deandra utskotten i och fått diverse synpunk-ter.Resultatet har blivit att vi nu har ett förslag som istort sett är vad vi skulle kunna kalla för en halv åter-ställare eller kanske en trefjärdedels återställare. Densocialdemokratiska majoriteten - eller socialdemokra-terna och vad jag skulle vilja kalla stödtrupperna iutskottet - har gått emot den egna regeringen och istort sett upprepat kraven i den gamla reservationen,den som alltså fanns 1994.Att socialdemokraterna gör den här omsvängning-en förvånar kanske inte. Otydlighet och oklarhet ärtydligen principer som man gärna vill ha knäsatta närdet gäller ansvarsfördelningen. Att ochMiljöpartiet hänger med i sammanhanget förvånarkanske inte heller. Däremot kan jag inte underlåta attuttrycka en viss förvåning över det totala sidbyte somCenterpartiet har gjort i det här fallet. Centerpartietstod ju ändå bakom den proposition som lades fram1994 och som då blev beslut.Jag beklagar att utgången har blivit som den harblivit. Jag tror att tydlighet och klarhet är någontingsom bör eftersträvas. Jag tror att man skulle ha tagitsig en funderare och gjort som regeringen i det härfallet, dvs. man skulle i huvudsak ha anammat deprinciper som slogs fast vårriksdag.Jag ber att få yrka bifall till reservationen, fru tal-man!Anf. 2 ()Fru talman! Vi skall nu behandla konstitutionsut-skottets betänkande KU1, Förvaltningsmyndigheter-nas ledning. Utskottet har berett samtliga övriga ut-skott möjlighet att yttra sig över regeringens förslagoch yttrandena finns också intagna i betänkandet.Under våren 1994 godkände Förvalt-ningsmyndigheternas ledningsformer, 1993/94:KU42.Vi socialdemokrater hade en annan mening om de dåantagna riktlinjerna, och vi reserverade oss i utskottet.Det är bakgrunden till att den socialdemokratiskaregeringen nu kommer tillbaka till utskottet med nyariktlinjer. Regeringens förslag har inte föranlett någramotioner. Regeringen har begärt att skallgodkänna de riktlinjer för förvaltningsmyndigheternasledningsformer som läggs fram i betänkandet.De framlagda riktlinjerna låser inte valet av led-ningsform genom presumption för enrådighetsverk.Utskottets majoritet anser detta vara en förbättringjämfört med riktlinjer. Enligt utskottets upp-fattning är det emellertid inte tillräckligt.Som framgår av utskottets betänkande och av ytt-randen från andra utskott finns uttalade önskemål omett starkare lekmannainflytande. Enligt utskottetsmening bör innehållet i den reservation som vi social-demokrater lade fram i , omriktlinjerna för förvaltningsmyndigheterna lednings-former, ligga till grund för beslut. Detinnebär bl.a. att den tidigare gällande huvudregeln, attstatliga myndigheter liksom verksamheten leds avvalda lekmannastyrelser, återinförs. Genom sådanastyrelser garanteras den samhälleliga insynen, och detmedborgerliga inflytandet stärks.Ett absolut krav på ledning genom lekmannasty-relser bör enligt utskottets uppfattning gälla för till-synsmyndigheter som utfärdar integritetskänsligaföreskrifter, innebärande ingrepp i medborgarnasfrihet och ekonomiska situation, för myndigheter somarbetar under affärsliknande förhållanden och har enverksamhet som innebär ett stort finansiellt ansvarsamt för myndigheter inom områdena forskning ochkultur.Fru talman! Härmed tillstyrker jag utskottetshemställan samt yrkar avslag på ochModeraternas reservation.Anf. 3 ()Fru talman! beslutade motSocialdemokraternas och vilja attförvaltningsmyndigheterna i första hand skulle styrassom s.k. enrådighetsverk - dvs. chefen skulle hamakten. Innebörden av detta var att lekmannastyrelserskulle avskaffas inom en rad myndigheter och verk.Det beslutet måste ses som ett led i den strävansom finns från visst håll, att det demokratiska infly-tandet och insynen i offentlig verksamhet skall tonasned och att det förment avpolitiserade och rationella,ofta mätt efter inskränkta marknadsprinciper, skallvara dominerande.Förslaget var ett led i samma process som leddetill förändringar inom kommuner och statlig verksam-het i form av bolagiseringar, införande av köp-och-sälj-metoder osv.Det demokratiska inflytandet, som också tar andrahänsyn än de rent marknadsmässiga, skulle så långtmöjligt tonas ned.Man kunde ha förväntat sig att den nya regeringensom tillträdde efter valet skulle fullfölja den reserva-tion som partiet hade lagt fram i oppositionsställning.Förvisso innehåller förslaget en del uppmjukningar iförhållande till den borgerliga regeringens ståndpunkt,men detta är inte tillräckligt.Jag behöver inte här spekulera i varför regeringeninte ville slå fast principer som mera avviker i förhål-lande till den förra riksdagsmajoriteten och varförfrågan stacks undan i kompletteringspropositionen.Jag behöver inte heller gå djupare in på om regeringengenomgått någon sorts ideologisk förändring sedanvåren 1994 också i den här frågan.Jag kan bara konstatera att det är mycket glädjan-de att den socialdemokratiska gruppen i konstitu-tionsutskottet, till skillnad från regeringen, stått fastvid kritiken av riktlinjer för myndighetersoch verks ledning. Det var riktlinjer som vi gemen-samt kritiserade.De remissvar som KU fått från andra utskott tyderockså på att det finns starka sakliga skäl, på områdeefter område, som talar emot att gå så långt som re-geringen velat göra när det gäller att slopa lekman-nastyrelser och införa ett ensidigare chefstyre.Uppenbarligen behövs andra riktlinjer. Dessa haren majoritet i KU kunnat enas kring. KU:s majori-tetslinje är ägnad att skapa en spärr mot de kraftersom vill minska det demokratiska inflytandet ochinsynen inom statsorganen. Vi hälsar det med till-fredsställelse, och jag yrkar därför bifall till hemstäl-lan i KU:s betänkande.Anf. 4 ()Fru talman! Vi har i och med det här betänkandet,KU1, i nått en överenskommel-se enligt vilken vi föredrar att förvaltningsmyndighe-terna har en organisation med lekmannastyrelser ochmed ett större inflytande för partierna och samhället iövrigt. Vi anser att det ändå finns en viktig skillnadmellan en statlig myndighet och ett privat företag elleren privat organisation av något slag.Den skillnaden måste bestå i att vi skall ha en stör-re offentlighet, vi skall ha ett större samhälleligt infly-tande i verksamheten. Därför har vi också sett det somviktigt att ha kvar den här typen av organisation i deallra flesta sammanhangen.Jag kan ge rätt i att det också ärviktigt att ha raka ansvarskedjor och ett rakt besluts-fattande. Det skall kunna vara en tydlig organisation.Men det går att organisera detta och att klargöra detpå annat sätt än genom att ta bort den form av lek-mannastyrelse som har ett viktigt värde för det demo-kratiska samhällsskick som vi har i dag.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan.Anf. 5 ()Fru talman! Jag vill bara konstatera att konstella-tionen förvisso är intressant. angriper irealiteten den socialdemokratiska regeringen för attden har slutit upp kring det väsentliga i de principersom slogs fast 1994.Jag vet egentligen inte vem jag skulle låta demdebattera emot. De socialdemokratiska ledamöternaliksom majoriteten i övrigt borde naturligtvis i förstahand debattera och polemisera mot regeringen ochregeringens företrädare. Men eftersom regeringentydligen inte har någon företrädare här i kammarennär det gäller den här frågan, får vi för ovanlighetensskull låta moderater och folkpartister försvara rege-ringen i det här hänseendet.Det gällde naturligtvis inte att till varje pris plockabort lekmannainflytandet. Det finns fortfarande, enligtdet förslag som kommer från regeringen, utrymme föratt där så anses vara önskvärt - och det finns sådanafall - kunna ha en lekmannastyrelse. Men att låta alltåtergå till den gamla otydligheten på det sätt som manuppenbarligen vill göra här - det är tydligen reaktio-nens krafter som kommer fram i det här samman-hanget - är knappast något vi är betjänta av. Inteminst med tanke på alla de internationella förbindelsersom våra verk och våra styrelser har ter sig detta somolämpligt. Det gäller att fatta snabba beslut och attäven därefter kunna ta ett ansvar för dem.Det är dessutom naturligtvis olyckligt om det skallgå till på det sättet att vi varje gång som vi byter re-gering också skall byta principer när det gäller utöv-andet av ledningsformerna. Även om regeringen i dethär fallet förvisso förstått saken, har tydligen social-demokraterna i haft en betydligt mindregrad av förståelse för de viktiga principer som det isjälva verket rör sig om.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 11 §. )8 § betänkande 1995/96:KU6GrundlagsfrågorAnf. 6 ()Fru talman! Egentligen är det många intressantafrågor som tas upp i betänkan-de nr 6. Men av fru talmannens inledande ord förstårjag att hon inte skulle vara särskilt nöjd om vi nuskulle sätta i gång en debatt om allt det som rör sig pådet konstitutionella området. Jag skall därför försökaatt fatta mig utomordentligt kort.Jag konstaterar att det här finns några stora frågorsom vi har försökt driva från moderat sida. att se över formerna för utskottsinitiativ. Ut-skottsinitiativen kan nog i sig vara väl så positiva,men vi har också sett exempel på att det kanske intefungerat alldeles bra.Vi har också i de här sammanhangen fört framtankarna på att Lagrådet bör yttra sig i grundlagsfrå-gor, inte bara de som rör tryck- och yttrandefrihetenutan i grundlagsfrågor över huvud taget. Vi vill ha enöversyn av detta.Men jag avstår från att yrka bifall till de reserva-tioner som avgetts med anledning av detta, för att viskall vinna tid. Det finns annars en risk för att detockså blir inflation i rösträkning, som jag tycker attkammaren egentligen inte är särskilt betjänt av.Andra frågor som tas upp är sådant som skildavaldagar. Vi står givetvis fast, i det här fallet tillsam-mans med de andra borgerliga ledamöterna, vid attskilda valdagar borde vara det bästa. Men vi avstårfrån att föra fram någon reservation, eftersom vi träf-fade en överenskommelse mellan partierna för inte sålänge sedan.Detsamma gäller kravet på författningsdomstol,som jag, inte minst mot bakgrund av att jag inomEuroparådet haft förmånen att få besöka flera central-och östeuropeiska länder och se vilken roll som för-fattningsdomstolen trots allt spelar, tror skulle må välav en närmare granskning. Men jag medger att dettalångt ifrån är invändningsfritt, det är inte alldelesgivet att en sådan skulle ha sin plats i det svenskasystemet.