prot · GI09106 · 1995-05-16 00:00:00 — Det skall sedankunna fungera som hjälp och stöd för det arbete sommåste göras framför allt på lokal nivå i kommunernaoch genom de alkoholpolitiska program som bliren nödvändighet till följd av den nya alkohollagstift-ningen.Jag hoppas mycket på det arbete som sätter igång i de allra flesta kommuner med en social aspektpå alkoholkonsumtionen och med den nya alkoholla-gen som instrumentet bakom. Det handlar mycket justom ungdomar.Anf. 66 ()Fru talman! Jag har ingenting att säga emot detstatsrådet säger. har en storutslagning av unga människor med stor alkoholkon-sumtion eller beroende noterats. Därför är det av storbetydelse att senarelägga alkoholdebuten bland ungamänniskor. Det kan aldrig nog betonas. En tidig alko-holdebut sammanhänger dels med ökat bruk av nar-kotika, dels med normbrott och asocialt beteende.Den svenska alkoholkonsumtionen beräknas i dagtill totalt ren alkohol per person och år. Eninternationell forskargrupp har beräknat att skullekonsumtionen öka med ren alkohol ,skulle misshandelsfallen öka från 40 000 till 50 000,och den alkoholrelaterade dödligheten skulle öka med1 800 dödsfall . Kostnaden för den alkoholre-laterade sjukvården skulle öka med ca 5 miljarderkronor.Jag undrar om den promemoria som statsrådet ta-lar om kan innehålla något om att man försöker få nerdebutåldern för drickande bland ungdomar.Anf. 67 Statsrådet ()Fru talman! En av de viktigaste strategiska frågor-na över huvud taget när det gäller samhällets restrikti-va syn på alkohol och alkoholtillförsel är att dethandlar om ungdomar. Skall alkoholpolitiken lyckasmåste den bygga på folklig förankring , förståelse ochuppställning från hela samhället. Jag tror att vi i vårtsamhälle är ganska överens om att skapa miljöer förungdomar som gör att alkoholdebuten uppskjuts. Detär någonting som de allra flesta kan ställa upp på.Hela vår alkoholpolitik går ut på att få en alkohol-debut för unga människor i samklang med de övrigaregler som vi har på alkoholområdet. Det är inte baraden promemoria som vi håller på med som det hand-lar om, utan det handlar inte minst om hela det före-byggande arbete som sker med ispetsen.Anf. 68 ()Fru talman! Jag har fortfarande inte fått något ex-empel på där man har utdömt en punktskatt på 474 krper liter. Men det kanske är så nytt att lagen kanskeinte riktigt hunnit verka.En möjlighet för regeringen, som jag ser det, är attgöra en rejäl manifestation för familjen. Fortfarandeföljs familjeåret upp, och i går var den internationellafamiljedagen.Enligt om skaraborgarnas häl-sa och levnadsförhållanden säger av männenoch av kvinnorna att de under åretprövat att tillverka eget öl eller vin. Det är tillåtet föreget bruk. Vad som bekymrar mig är att det främst ärungdomar som enligt enkäten har prövat tillverka öleller vin - av män i åldern % avkvinnor. Vi behöver få en attitydförändring hos ung-domen så att man inte dricker så mycket. Hembränna-ren kan i högsta grad underminera ungdomarnas häl-sa. Tar regeringen ett fastare grepp?Anf. 69 Statsrådet ()Fru talman! Det är nog inte bara familjen dethandlar om. Tyvärr går det riktigt illa i familjer därman bränner hemma och på så vis skapar en vissattityd till hembränning och alkoholkonsumtion. Helavuxenvärlden har ett ansvar när det gäller hembrän-ning och över huvud taget alkoholkonsumtion gente-mot sig själva och ungdomarna. Vilken attityd vuxen-världen ger ungdomarna är mycket viktigt i samman-hanget. Det är en de frågor som finns med i det all-männa förebyggande arbetet.Ulla-Britt frågade om det har utdömtsnågon punktskatt för illegal hembränning. Det vet jagfaktiskt inte, inte heller när det gäller det enskildafallet - jag kan ju inte debattera enskilda fall. medger en hårdare beskattning än tidigareär i sammanhanget kanske det viktiga för framtiden.Anf. 70 ()Fru talman! Jag tackar för detta. Jag var ju ute ef-ter att få reda på om lagstiftningen behöver skärpas.Den är alltså skärpt, och det handlar om att följa lag-stiftningen.Nu blir det ytterligare bekymmer för ungdomarna,som jag ser det, genom de ytterligare neddragningarnapå kommunsektorn och genom att man inte får kost-nadsuppräkningar, vilket ger ett minskat utrymme på18 miljarder . Här är jag väldigt rädd föratt ungdomsgruppen glöms bort. Barnomsorgslagensäger att vi måste ha barnomsorg. Vi går miste om 5miljarder genom att vi blir av med vårdnadsbidraget.Vi har en grupp 80-åringar och äldre där behovenökar, och kommunerna inriktar sig på dessa. Riskenfinns att ungdomarna glöms bort och att familjernapressas alltmer genom sänkta barnbidrag och ökadeutgifter. Det kan innebära att ungdomarna glöms bort.Därför vädjar jag till statsrådet attgöra allt för ungdomarna.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1994/95:503 om utgiftstaketi socialförsäkringssystemetAnf. 71 Statsrådet ()Fru talman! har, med anledning avförslaget i kompletteringspropositionen om ett utgift-stak för de offentliga utgifterna, frågat mig hur rege-ringen tänker definiera utgiftstaket i socialförsäk-ringssystemet.Avsikten med att införa ett utgiftstak för de of-fentliga utgifterna är att budgetpolitiken skall kunnabedrivas mera långsiktigt. Enligt regeringens upp-fattning ökar detta förtroendet för den ekonomiskapolitiken och främjar tillväxten, vilket är nödvändigtför att komma till rätta med svårigheterna med deoffentliga finanserna.Den exakta utformningen av utgiftstaket och upp-följningsprocessen kräver, som framgår av komplet-teringspropositionen, ytterligare beredningsarbete.Detta arbete avses bedrivas på ett sådant sätt att rege-ringen senast i den ekonomisk-politiska propositionenvåren 1996 kan lägga fram förslag om dels den tek-niska utformningen av ett utgiftstak, dels ett kvantita-tivt angivet utgiftstak för år 1997.Jag vill tillägga att det pågående arbetet i såvälsjuk- och arbetsskadeberedningen som genomföran-degruppen för det nya pensionssystemet bl.a. syftartill att åstadkomma en fastare koppling mellan deolika försäkringarnas inkomster och utgifter. På såsätt ges möjligheter till en bättre beräkning av debudgetpolitiska förutsättningarna för de olika försäk-ringsgrenarna.Anf. 72 ()Fru talman! Jag tackar statsrådet för sva-ret. Statsrådet säger att man måste komma till rättamed svårigheterna med de offentliga finanserna. Jagser dock utgiftstaket som att regeringen avhänder sigytterligare en möjlighet att bedriva en social sam-hällsekonomisk politik. Det finns faktiskt en poäng iatt statens finanser, precis som samhällsekonomin iövrigt, påverkas negativt av t.ex. hög arbetslöshet.Det är med andra ord rimligt att det svider i statenskassakista när utslagningen av människor är för stor.Det tvingar politikerna att bedriva en konstruktiv ochsocial politik.Jag säger inte att det kommer att bli så, men medett utgiftstak får regeringen möjlighet att föra en poli-tik med stor tolerans mot arbetslöshet och social ut-slagning. Men i ett läge som blir det ett utgift-stak som är mycket osäkert definierat. Enligt vad jagförstod av kompletteringspropositionen skall alltsåriksdagen lägga fast hur mycket pengar som får spen-deras på socialförsäkringar. Men man säger ingentingom inkomsterna. Det är självklart att vi skall ha kon-troll på utgifterna. Men det gör man bättre med någonform av målformulering. Men en kontroll över stats-budgeten innebär inte bara att man begränsar utgifter-na utan också att man når ett samspel mellan utgifteroch inkomster.Jag har ytterligare några frågor till statsrådet vadgäller utgiftstaket. Skall det vara ett tak gemensamtför alla system, eller skall det vara olika i de olikasystemen? Kommer det vidgade avgiftsunderlag tillpensionerna som socialförsäkringssystemen utgör kostnad av 30 miljarder att ingå och liggaunder det här taket?Sedan vill jag att statsrådet ytterligare kommente-rar det nya pensionssystemet och utgiftstaket. Jagtrodde att man hade beslutat i att någonform av följsamhetsindexering, och inte ett utgiftstak,skulle gälla.Anf. 73 Statsrådet ()Fru talman! När vi inför ett utgiftstak gör vi detinte för att skapa hög tolerans för arbetslöshet, utanprecis raka motsatsen.För att vi skall kunna bedriva en aktiv politik somär mycket starkt inriktad på att minimera arbetslöshe-ten krävs det att vi, till skillnad från den förra rege-ringen, har så mycket ordning på finanserna att vi harmöjligheter till och förutsättningar för att verkligenbedriva en sådan aktiv politik, också konjunkturpoli-tiskt. Att ett utgiftstak skulle skapa tolerans för arbets-löshet är alldeles tvärt emot vad det handlar om.De konkreta frågorna om hur ett utgiftstak kom-mer att konstrueras är helt enkelt omöjliga att besvara.Beredningsarbetet med den faktiska utformningen avett utgiftstak har knappt börjat. Det betyder att det är iberedningsarbetet det får avgöras hur ett sådant takkommer att se ut.Det är självklart att socialförsäkringssystemet ärspeciellt till sin karaktär och därför kommer att krävanoggranna överväganden. Just socialförsäkringarnainnehåller en del av de svåra frågorna när det gällerpå vilket sätt man kopplar socialförsäkringarna till ettutgiftstak. Å andra sidan utgör socialförsäkringarna enså stor del av de offentliga utgifterna att de inte kanfrikopplas helt och hållet från frågan.Anf. 74 ()Fru talman! Jag poängterade mycket noggrant attdet inte är nödvändigt att det kommer att bli så. Jagpåstår inte heller att regeringen har för avsikt att an-vända sig av utgiftstaket på det sättet.Men det framgår faktiskt inte av kompletterings-propositionen vad det är som är meningen. Det visarhur osäkert och odefinierat utgiftstaket är, och jagtycker att det verkar konstigt att skall fattabeslut i en fråga vars konsekvenser för t.ex. socialför-säkringarna vi inte känner till.Statsrådet svarar inte på min fråga. Hur är det medföljsamhetsindexeringen i det nya pensionssystemet,som jag tror de flesta partier har ställt upp bakom?Kommer det nya pensionssystemet också att omfattasav utgiftstaket, eller kommer det att vara ett autonomtsystem vid sidan om? Det vidgade avgiftsunderlagetkommer att kosta 30 miljarder. Kommer dessa attligga under utgiftstaket?Anf. 75 Statsrådet ()Fru talman! Att fatta beslut och faktiskt veta vadman gör är viktigt. Det som vi har för avsikt att åstad-komma med hjälp av det kvalificerade beredningsar-bete som krävs innan man detaljutformar utgiftstaketär att skapa ännu mycket bättre budgetdisciplin istaten. Det är ganska viktigt.Skall man kunna undvika negativa överraskningarav det slag som den förra regeringen åstadkom, medsitt fullständiga världsrekord i felräkning på 120 mil-jarder i budgetunderskott, är det viktigt att vi utveck-lar budgetprocessen och budgetdisciplinen.Ett utgiftstak innebär ju inte att man skall skapaidiotramar, utan man skall skapa sådana ramar somdet går att leva med. Dessutom handlar det om faktiskt skulle kunna förutse och förutspå effek-terna av sina beslut.Anf. 76 ()Fru talman! Jag blir förtvivlad för att min repliktidsnart är slut. Jag vill gärna få veta mera om följsam-hetsindexeringen i det nya pensionssystemet.Statsrådet säger att taket är viktigt och att manskall veta vad man gör. När det gäller LSS hade rege-ringen i kompletteringspropositionen, budgeterat ettvisst antal kronor. När kostnaden sedan överstiger denbudgeterade kostnaden skär man bara rakt av, utan attutreda varför. Jag menar att man skulle kunna få pre-cis samma effekt om man gör ordentliga kon-sekvensanalyser innan man framlägger ett förslag omt.ex. 77 Statsrådet ()Fru talman! Nej, vi skär inte rakt av i LSS. Meneftersom man då inte gjorde ordentliga kon-sekvensanalyser i förväg, måste vi göra det nu i ochmed att kostnaderna har blivit så mycket högre.Det är över huvud taget ganska svårt att göra de-taljerade utfästelser i förväg både om utgiftstaket, somännu inte är färdigberett, och också om följsamhetsin-dexeringen i förhållande till utgiftstaket. Följsam-hetsindexeringens detaljer är ännu inte beslutade, mende måste naturligtvis på något sätt kopplas till fråganom utgiftstaket, möjligen genom att man konstateraratt man på den punkten redan har löst ett viktigt pro-blem, nämligen följsamhet till samhällsekonominsutveckling.Anf. 78 ()Fru talman! Som gammal pensionskämpe vill jagdå säga att det gläder mig att överenskommelsenkanske inte håller fullt ut genom att man har börjat attändra litet.Men fortfarande undrar jag: Kommer de 30 mil-jarderna, som utgör det vidgade avgiftsunderlaget, attingå i kostnaderna och på det sättet påverka t.ex.nivåer - eller hur det nu kommer att se ut - i social-försäkringarna?Anf. 79 Statsrådet ()Fru talman! Vi har en pensionsöverenskommelsesom fortsätter att fungera på så vis att vi skall kommaöverens om på vilket sätt detaljerna i uppgörelsenskall fullföljas. Bland dessa detaljer ingår följsam-hetsindexeringen, och den kommer atthamna på bordet i form av konkreta förslag. Det,liksom alla andra förslag som läggs fram, kommernaturligtvis att behöva kopplas till frågan om ett ut-giftstak så, att det blir förutsägbart på vilket sätt dessautgifter kommer att påverkas. Det gäller pensionernaoch över huvud taget alla andra utgifter. Vi kommeratt återkomma i frågan.Överläggningen var härmed avslutad.16 § BordläggningAnmäldes och bordladesKonstitutionsutskottets betänkande1994/95:KU47 Digitala ljudradiosändningarFinansutskottets betänkande1994/95:FiU22 Frågor om offentlig upphandlingLagutskottets betänkanden1994/95:LU26 Investeringar i arrendejordbruket1994/95:LU28 Ändrade regler om ersättningsansvaretför oljeskador till sjöss1994/95:LU29 Märkning av skorUtbildningsutskottets betänkanden1994/95:UbU11 Ny högskola i län1994/95:UbU12 Inrättandet av professurer1994/95:UbU13 Studiefinansieringen för doktorander1994/95:UbU14 Anslag till lantbruksuni-versitet, m.m.1994/95:UbU15 Anslag till högre utbildning ochforskning, m.m.Arbetsmarknadsutskottets betänkande1994/95:AU16 Ny föräldraledighetslag m.m.17 § Kammaren åtskildes kl. 15.47.Förhandlingarna leddes av talmannen.