prot · GI09111 · 1995-05-30 00:00:00 — Att den signalen uppfattassom att regeringen nu är på väg att släppa eller redanhar släppt ett viktigt energipolitiskt mål gör också attlusten att anstränga sig att nå ett bra resultat i kom-missionen minskar.Om regeringen redan har bestämt sig på en väldigtcentral punkt, nämligen , kan man frågasig varför man skall anstränga sig för att överbryggade motsättningar som finns. Kds ambition har varit attvi inte skall fastna i de energipolitiska skyttegravarnautan att vi faktiskt skall finna lösningar. Förstår ener-giministern att det känns litet meningslöst om rege-ringen redan har bestämt sig?Min fråga är: Kommer regeringen fortsättningsvisatt förekomma ? Då måste visom sitter i börja dra slutsatser.Anf. 182 Statsrådet ()Herr talman! glömde ett fjärde målsom finns i energiöverenskommelsen 1991, nämligenatt vi skall förse industrin med konkurrenskraftig el.Det är ytterligare ett mål som finns i den energipolitiksom vi skall fastställa.Jag framhåller ofta, och det tror jag att har hört i den här kammaren, vilken vikt jag fästervid arbete just för att förse ossmed underlag för att vi skall kunna ta oss ur denenergipolitiska låsning som vi har. Jag tror ock-så att det är angeläget att vi gör vårt yttersta för att fåen mycket bred uppslutning kring den framtida ener-gipolitiken.Om regeringen redan hade bestämt sig skulle jagkunna har förståelse för indignation.Men regeringen har inte bestämt sig. Jag tycker fak-tiskt att vice statsministern som alla andra har rätt attgöra sin bedömning och delta i debatten.Jag har som ansvarig energiminister sagt, och jagkan upprepa detta, att vi skall ha respekt för den svå-righet det kommer att vara att ställa om halva svenskaelproduktionen. Om det visar sig orealistiskt eller intehar vi inte underlag för att säga någonting vidareom. Det får vi se när kommissionen är färdig.Jag vill tala om för att de överlägg-ningar som skall ske med partierna iden här frågan inte kommer att ske utan kommissio-nens medverkan, utan med kommissionens medver-kan. Det är ett klart besked på den punkten.Anf. 183 ()Herr talman! Det är bra så långt att regeringen intehar bestämt sig. Men det är ändå litet oroväckande atthöra att försvarar att vice statsmi-nistern kan gå ut och göra mycket tydliga ställnings-taganden i en fråga som jag tror att energiministernmycket väl inser är en av de absoluta knäckfrågorna iEnergikommissionens arbete.Ministern måste ju förstå hur processen fungerar iett utredningsarbete där vi försöker att finna lösningaroch metoder för att nå målsättningar. Man kan ocksåtala om att ge och ta i dessa sammanhang. Självaprocessen för att komma överens i utredningen störsrätt kraftfullt av den här typen av markeringar. När deockså av olika intressenter i energipolitiken tolkas påett visst sätt försvåras arbetet. Det gör att viljan attverkligen försöka anstränga sig från olika partiers sidakan komma att minska. Det är det som är faran medden här typen av uttalanden.Anf. 184 Statsrådet ()Herr talman! Om det hade varit ett bestämt ställ-ningstagande kunde jag ha förstått . Menvad vice statsministern sade, jag såg själv intervjun,var att hon gjorde den bedömningen. Jag menar attvice statsministern precis som alla andra har rätt attgöra sin bedömning och delta i debatten.Jag som ansvarig energiminister, och som skall taemot kommissionens rapport och vara delaktig i deöverläggningar som skall ske - eventuellt på partile-darnivå, jag förmodar att det blir fallet - ger ett klartbesked att kommissionen skall vara en viktig länk i dediskussionerna. De överläggningar som skall skesyftande till en energipolitik i skall ske medkommissionen och icke vid sidan av kommissionen.Anf. 185 ()Herr talman! Vi kommer inte längre i debatten.Det är kanske med en viss farhåga jag lämnar debat-ten här . Man kan se fram emot nya markeringarfrån vice statsministern, exempelvis i en pågåendeprocess som är oerhört svår att hantera för att vi skallkunna komma överens. Det är det som bekymrar migstarkt.Om detta upprepas uppkommer frågan: Är detmeningsfullt att fortsätta ett utredningsarbete om detförsvåras avsevärt och om aktörer på det energipoli-tiska området uppfattar det som att regeringen redanhar bestämt sig? Jag hoppas att den signalen i alla fallnu går fram till energiministern, att det är synnerligenolyckligt med den här typen av markeringar.Anf. 186 Statsrådet ()Herr talman! Som ansvarig energiminister, somDan har ställt frågan till , tycker jag attjag har varit mycket tydlig på den här punkten.Överläggningen är härmed avslutad.30 § Svar på fråga 1994/95:525 om utländsktägande av svensk kärnkraftsindustriAnf. 187 Statsrådet ()Herr talman! har frågat mig vilka åtgär-der regeringen avser att vidta för att förhindra ut-ländskt ägande i eller annan kärnkraftsin-dustri.Fram t.o.m. krävdes enligt den s.k. för-värvslagstiftningen godkännande av regeringen vidöverlåtelse av svenska företag till utländska intressen.Förvärvslagstiftningen var dock inte förenlig med deregler som gäller inom EU eller inom . Riksda-gen beslutade därför (prop. 1991/92:71, bet.1991/92:NU15, rskr. 1991/92:96) att avskaffa för-värvslagstiftningen. Regeringen har därför inte längrenågra formella möjligheter att pröva utländska förvärvav svenska företag.Det är riktigt att det utländska ägandet av svenskkraftindustri, och därmed också av den svenska kärn-kraften, har ökat . Drygt hälftenav kärnkraften i kontrolleras dock av genom helägda dotterbolag eller bolag därVattenfall har ett stort majoritetsinflytande. Dennaregering har deklarerat att kommer attförbli i statlig ägo.För övrig kraftindustri har regeringen, som nyssnämndes, inga formella möjligheter att hindra utländ-ska köp av aktier. Med tanke på kraftproduktionensoch kärnkraftens betydelse som en del av infrastruktu-ren finns det starka skäl att noga följa utvecklingen påägarsidan.Då , som framställt frågan, anmält atthon var förhindrad att närvara vid sammanträdet,medgav tredje vice talmannen att delta i överläggningen.Anf. 188 ()Herr talman! Jag får tacka för svaret. Få teman hardiskuterats så motsägelsefullt som atomkraften. Enorsak är den olösta frågan om kärnavfallet. I en gam-mal artikel i anser man att den frågan ärlöst i . Det handlar om upparbetning, krets-lopp av lågaktivt avfall och säker underjordisk lagringav detta. Lång erfarenhet, pilotprojekt och teoretiskaberäkningar har bevisat hållfastheten i detta sätt attlagra. Det står också i artikeln att det finns ett sådantlagringsförfarande i Sverige.Sydkraft är delägare i Forsmark, och PreussenElectra och även Electricité de är delägare iSydkraft.Sydkraft har även ett lager i Forsmark. Då kanman tänka sig att de lagrar där uppe.Det finns också ett hemligt brev - letter of intent -mellan och PreussenElectra som innebär attPreussenElectra skall få tillgång till End-lager, dvs.slutförvaring. Var finns det brevet, och vad innebäröverenskommelsen?Var går gränsen för vad som svenskt, tyskt ellerfranskt kärnavfall när tyska och franska företag ärdelägare i svenska kärnkraftsföretag och lager?Vi i vill skilja kärnkraften från deandra el- och energiproducenterna. Kärnkraften skallvara i samhällets ägo, precis som det stod på folkom-röstningssedeln. Den bör förstatligas och kontrollerasav riksdag och regering.Det stod så här på linje 2:s valsedel: och andra framtida anläggningar för produktionav elkraft skall ägas av stat och kommun.Utländskt ägande försvårar en avveckling. Därförbör besluta att ägandet av kärnkraftverkeninte ytterligare får föras ut ur landet. Däremot börman se över om man kan köpa tillbaks det.Anf. 189 Statsrådet ()Herr talman! Frågeställaren har frågat vilka åtgär-der regeringen kan vidta för att förhindra en ökningav utländskt ägande i företagen. Där har jag svarat attvi inte har några formella möjligheter på grund av detjag har redovisat i svaret.Jag är bekymrad över ökningen av det utländskaägandet i . Det är klart att regeringen harmöjligheter att föra diskussioner med dem som trotsallt fortfarande har majoriteten i , nämligenfem sydsvenska kommuner. Den möjligheten tänkervi naturligtvis inte avhända oss.Jag har också offentligt uttalat mig kritiskt motmin egen hemkommun som veckan innan majoritets-skiftet sålde av kommunen ägda aktier just till detfranska företaget. Det gjorde man veckan innan ma-joritetsskiftet.Anf. 190 ()Herr talman! Jag får verkligen beklaga det. Mendet finns också andra kommuner än sydkommunernasom nu försöker sälja ut aktier. Man har t.ex. talat omdet i kommun.Kommer en mindre mängd utbränt kärnbränsle attproduceras om aktierna ägs av nya namn? Så blir detknappast eftersom det troligen inte finns några köparesom tänker lägga ner verksamheten. Det är snarare såatt alla potentiella köpare kommer att vilja driva ver-ken av ekonomiska skäl, kanskelångt efter år 2010.Den enda möjligheten att skynda på avvecklingengenom försäljning skulle vara om staten i enlighetmed den segrande linjen i folkomröstningen köpertillbaka en del aktier med avsikt att avveckla kärnkraf-ten. Det finns ju även möjlighet att köpa tillbaka endel aktier så att inte majoriteten hamnar fel.Anf. 191 Statsrådet ()Herr talman! Den möjligheten finns.Sedan vill jag rätta till en missuppfattning. Skellef-teå äger ingenting i . Där finns det inga somhelst bindningar.Jag tycker att det finns anledning att följa den härfrågan mycket noga, precis som jag har sagt i svaret.Vi kan inte acceptera ett hur stort utländskt ägandesom helst i mot bakgrund av det som stod pålinje 2:s lapp i folkomröstningen. Den fick ju fleströster i det här landet.Anf. 192 ()Herr talman! kommun äger inte aktier iSydkraft utan i Forsmark. Det är dessa aktier som dehar talat om att sälja ut. Det är bekymmersamt efter-som det utländska ägandet ökar då. haralltså den åsikten att vi bör behålla detta i statlig ägooch även skilja det från annan elproduktion. Avveck-lingen är i fara, och det ser vi som det största hotet.Överläggningen var härmed avslutad.31 § Svar på fråga 1994/95:526 om EU:s energi-politikAnf. 193 Statsrådet ()Herr talman! har frågat mig om jagär beredd att arbeta för ett nytt energifördrag inomEU för en energipolitik inom uthållighetens ramar.Ett utökat samarbete på energiområdet inom EUär något som länge har diskuterats inom gemenska-pen. De energikällor som är direkt berörda avavtal inom gemenskapen är kol i kol- och stålfördra-get respektive kärnkraft i Euroatomfördraget.För energiområdet i övrigt finns inga speciellaavtal eller artiklar i . Däremot berörsenergiområdet av generella artiklarom konkurrens, tillskapande av den inre marknaden,statsstöd, forskning och även - efter Maastrichtavtalet- av artiklar om miljö och transeuropeiska nätverk.Med stöd av finns också ett omfattandeenergisamarbete inom EU.Enligt min mening finns det förhållanden ochproblem inom energiområdet som gör det angelägetmed samarbete på unionsnivå. Inte minst gäller dettamiljöproblem som är relaterade till energisystemet.En öppen fråga är emellertid i vilken form ett sådantsamarbete bör ske.Frågan om att utvidga till att omfat-ta ett särskilt kapitel om energipolitik kommer upp på1996 års konferens. Det pågår nu också en diskussioninom EU, initierad av en s.k. från kommis-sionen , om behovet av och formerna för ettutökat energisamarbete.Jag tycker att det är angeläget att en så viktig frågasom en gemensam energipolitik får en allsidig belys-ning utifrån en bred diskussion med berörda intressen-ter och allmänhet. Inte minst viktig är frågan om ivilken utsträckning som det önskvärda samarbetet påenergiområdet kräver några tillägg till texten i Rom-fördraget. I denna fråga har jag ännu ingen bestämduppfattning. Mot bakgrund av det underlag som hit-tills presenterats syns i dess nuvarandeutformning ge goda möjligheter för ett långtgåendeoch önskvärt energisamarbete inom EU.Under hösten kommer dock ytterligare analyseroch underlag att tas fram. Detta tillsammans med dendiskussion vi kommer att ha i , inte minst motbakgrund av överväganden, ärviktiga utgångspunkter för ställningstagandepå regeringskonferensen nästa år.Anf. 194 ()Herr talman! Jag tackar också för detta svar. Detär bra att ministern säger att är en godutgångspunkt när man skall diskutera en gemensamenergipolitik inom EU.Men på den centrala punkten har jag inte fått nå-got svar. På min fråga om han är beredd att arbeta förett energifördrag inom EU för en energipolitik inomuthållighetens ramar svarar ministern att han inte harnågon bestämd uppfattning. Det är litet förvånande,inte minst mot bakgrund av att regeringen redan imars i en skrivelse till presenterade detsvenska miljöarbetet i EU. Där står det att nu förbereder EU:s nya energipolitiskariktlinjer genom att initiera en bred debatt i medlems-länderna kring de energipolitiska målen och priorite-ringen av dessa. bör ha goda förutsättningaratt spela en aktiv roll i den energipolitiska diskussio-nen inför regeringskonferensen och att bidra till attmiljöaspekterna får en stor tyngd i den framtida poli-tiken.Mot bakgrund av det borde väl regeringen ocksåha en uppfattning om vilka energifrågor vi skall driva.Vi i kds har en ganska bestämd uppfattning om detta.Det kan jag kanske återkomma till om jag får ytterli-gare repliktid.Man kan ju också hänvisa till de nordiska social-demokraternas miljöprogram från valrörelsen. Det harjag gjort i tidigare debatter. Där talar man myckettydligt om att västvärldens ekonomiska resurser ihuvudsak skall användas för att hjälpa Öst- och Cent-raleuropa att forma en ny energipolitik baserad påmiljövänliga och förnybara energikällor. Det är enenergipolitik som även övriga måste anamma.Det finns redan en grund. Jag förstår inte riktigtenergiministerns tvekan och att han inte kan ge ettbesked här i kammaren.Anf. 195 Statsrådet ()Herr talman! Jag har redovisat den svenska in-ställningen till de frågor som diskute-ras i EU. Jag har redovisat den i näringsutskottet ochEU-nämnden.Vi har stött ett danskt förslag om att bygga in denklimatkonvention som vi tog ställning till i iGrönboken. Där hade vi framgång genom att Dan-mark och agerade gemensamt. Det blev såsmåningom också beslutat i ministerrådet att kom-missionen skall bygga in det.Det jag har tagit upp men som jag inte har tagitställning till ännu är om energipolitiken skall bli engemensam EU-politik, något som man ansåg redan iMaastrichtfördraget och som en del vill bygga in iregeringskonferensen , eller om energipolitikenfortfarande skall vara en mellanstatlig fråga. Med detunderlag jag har lutar jag åt att det fortfarandeskall vara en mellanstatlig fråga. Det är därför jagsäger att jag inte på den punkten är beredd att taställning.Anf. 196 ()Herr talman! Jag frågar mig då vad regeringenmenar när man i sin skrivelse till talar omatt har goda förutsättningar att spela en aktivroll i den energipolitiska diskussionen, om vi sedaninte har någon uppfattning i frågan. Det är svårt attvara aktiv och spela en roll om man inte har en upp-fattning och driver en bestämd linje.Vi kristdemokrater menar att centrala mål i EU:senergipolitik, om vi får en sådan - och jag menar attvi måste försöka finna gemensamma drag i dennafråga - skall vara att främja energieffektivisering ochutveckla förnybara energislag, att skydda naturresur-ser och att målmedvetet minska dagens beroende avicke förnybara energislag. Jag tror också att dettaligger i linje med vad de nordiska socialdemokraternatycker. Jag undrar då varför man inte tar steget fullt utoch driver de här frågorna.Anf. 197 Statsrådet ()Herr talman! Vi måste ta ställning först. Vill vi attenergipolitiken skall vara en gemensam EU-fråga,eller vill vi att energipolitiken skall vara en mellan-statlig fråga? Det är ett mycket viktigt ställningsta-gande, och där anser jag att vi inte har ett till-räckligt underlag för att ta slutlig ställning. Det inne-bär inte att inte har intagit en position i frågaom de punkter som är uppe på EU:s ministerrådsdagordning - jag skall för övrigt delta där den härveckan. Vi har en klar position vad gäller elmarknads-frågorna, vad gäller , som vi har redogjortför, och vi har naturligtvis en uppfattning om de tran-seuropeiska frågor som finns.Men såvitt jag förstår är detta inte avsikten medDan fråga om energipolitiken i stort. Vadgäller energipolitiken i stort menar jag alltså att viförst måste ta ställning till om det skall vara en EU-fråga eller om det skall vara en mellanstatlig fråga.Överläggningen var härmed avslutad.32 § Svar på fråga 1994/95:528 om medel tillkärnkraftsinformationAnf. 198 Statsrådet ()Herr talman! har frågat mig om jagkommer att tillse att medel för kärnkraftsinformationtilldelas avvecklingssidan före höstens kam-panj från kärnkraftsanhängarna.Inledningsvis vill jag betona att det statliga Vat-tenfall inte kommer att genomföra någon kampanj föreller emot kärnkraften. Det vore, som näringsminis-tern framhöll i sitt svar på en interpellation av BirgerSchlaug (1994/95:114) oförenligt med relationen tillägaren om ett av staten ägt bolag gjorde egna ställ-ningstaganden i politiska frågor.Så över till det som kallar informations-suget. Jag är medveten om att olika grupperingar påallehanda sätt försöker påverka opinionen. Det äringenting nytt, och det gäller i så gott som alla frågorsom vi skall ta ställning till här i riksdagen.Vad gäller energifrågan arbetar nu den parlamen-tariskt sammansatta för att skapaförutsättningar för en bred partipolitisk uppgörelseom den framtida energipolitiken. Kommissionen tarfram ett omfattande underlag om energifrågorna, bl.a.frågan om kärnkraftens avveckling. Energikommis-sionen skall avsluta sitt arbete den 1 december 1995.Vi kommer då alla att få tillgång till mycket omfat-tande underlag och analys av de grundläggande ener-gipolitiska frågorna. Jag räknar med att detta materialskapar förutsättningar för en saklig, allsidig och bredenergipolitisk debatt. Jag ser därför för närvarandeinget behov av några särskilda statliga medel förkärnkraftsinformation inför de kommande energipoli-tiska besluten.Då , som framställt frågan, anmält atthon var förhindrad att närvara vid sammanträdet,medgav tredje vice talmannen att fickdelta i överläggningen.Anf. 199 ()Herr talman! Jag skall börja med att vara vänligoch säga att det är trevligt att möta energi- och bo-stadsministern så här efter vår allergisaneringsuppgö-relse, som ju ger både jobb och en bättre miljö. Denär förmodligen den bästa biten i själva , och den står ju vi för, kan man säga.Detta är positivt och bra.I övrigt vill jag bara säga: Kära hjärtanes, det varförskräckligt! genomför ingen kampanj,säger energiministern. Men man har ju redan börjat.Man har redan börjat i stor skala, med helsidesannonsefter helsidesannons i Göteborgspressen. Vattenfallsinterna upplägg är att vi "alla skall bli ambassadörerför kärnkraften". Det är helsidesannonser och chartra-de tåg, tre stycken, med gratis supé och gratis middagpå för allmänheten. Vad är detta om inte enkampanj?Det egentligen undrar i sin fråga är omdet, om nu statliga medel används på det här sättet -för vi är ju överens om att är ett statligtföretag - inte finns skäl för staten att skjuta till minstlika mycket pengar som redan har använt iren kärnkraftspropaganda till de utomparlamentariskanej-rörelserna när det gäller kärnkraft, t.ex. Folkkam-panjen mot kärnkraft.Såvitt jag förstår är inblandad i denkampanj som kommer , om inte regeringen kanstoppa detta. Bakom den står också SAF och en delfackföreningar. Det är en gigantisk kampanj, och densyftar till att inte skall avvecklas närdriftstillståndet går ut i år.Jag tror att det är viktigt att den utomparlamenta-riska rörelsen har möjlighet att följa folkomröstnings-resultatet och se till att det verkligen genomförs, ochdet är viktigt att pengar då ställs till förfogande förexempelvis Folkkampanjen mot kärnkraft, som är ensakligt sett mycket duglig organisation som jobbarseriöst. Detta skulle vara en liten liten rättning frånregeringen i förhållande till de övertramp som Vatten-fall, det statliga företaget, redan har gjort.Anf. 200 Statsrådet ()Herr talman! Jag ber att få tacka för den kompli-mang som kom inledningsvis. Sedan tog BirgerSchlaug på sig hela äran för allergisaneringsbeslutet,men utan våra riksdagsledamöter hade beslutet integenomförts i den här kammaren.Jag vidhåller att icke deltar i någonpolitisk kampanj. har lika stor rättighet somalla andra att visa upp sina anläggningar och sin verk-samhet. Jag ser inga principiella skäl att vara negativtill det.Det är regeringen som avgör frågan om Ringhals2, och den är nu under beredning. Den frågan avgörsinte av , utan den avgörs av regeringen.Vattenfall får naturligtvis i det sammanhanget förafram sina synpunkter lika väl som SKI för fram sina,men regeringen gör det slutliga ställningstagandet.Jag är inte främmande för att det material somkommer fram genom arbete -och jag tror att det kommer att bli ett av de bästaenergipolitiska material som vi har blivit begåvademed i det här landet - kan kanaliserasexempelvis via vi skall få igång en bred diskussion om den framtida energipoli-tiken.Anf. 201 ()Herr talman! Problemet är ändå att haragerat med hjälp av statliga medel. Det handlar intebara om att man har gjort propaganda för sin egenverksamhet, utan man har agerat för att rädda kärn-kraften. I det upplägg som bl.a. finns i den promemo-ria som har kommit från ett konsultföretag och detupplägg som har inför den här vårkampan-jen - och det är ett storstilat upplägg - står det ut-tryckligen att det gäller att rädda pengar:Vi måste se till att kärnkraften räddas, vi skall alla bliambassadörer för kärnkraften.Om man , inklusive den höstkampanj som harplanerats, har satsat låt oss säga totalt sett 50 miljonerpå den här kampanjen, då borde väl den utomparla-mentariska nej-sidan kunna få åtminstone hälften avden summa som det statliga företaget haranvänt för att göra propaganda just för kärnkraften?Det gäller inte bara de egna jobben, utan man görfaktiskt propaganda för kärnkraften i sig.Anf. 202 Statsrådet ()Herr talman! Jag har inget ytterligare att tilläggautöver det svar jag har gett.Anf. 203 ()Herr talman! Inte heller jag har så mycket att till-lägga, mer än att demokrati inte får heta pengar. Jör-gen sade att det är regeringen som avgörden här frågan. Jag litar på , och jaglitar på . I övrigt är jag osäker på varregeringen står när det gäller kärnkraften. Jag tror attni vill börja avveckla, men regeringen är också i allrahögsta grad beroende av opinionsstämningar. Satsasdet låt oss säga 50-100 miljoner på att få opinionenatt ta ställning för kärnkraften, då är kanske regering-en tyvärr lyhörd för detta, trots att kanske egentligen vill börja av-veckla kärnkraften.Anf. 204 Statsrådet ()Herr talman! Regeringen tar ställning på sakligagrunder och icke utifrån lobbyverksamhet, och det ärmin bedömning att detsamma gäller den här riksda-gen.Anf. 205 ()Herr talman! Jag tolkar det som ett klart löfte omatt inte får något nytt driftstillstånd fr.o.m.den sista december.Anf. 206 Statsrådet ()Herr talman! Det har jag inte sagt.Överläggningen var härmed avslutad.Anf. 206 Statsrådet ()Herr talman! Det har jag inte sagt.Överläggningen var härmed avslutad.33 § Svar på fråga 1994/95:509 omtidsbegränsade uppehållstillståndAnf. 207 Statsrådet ()Herr talman! har, med utgångs-punkt i regeringens beslut att beviljaasylsökande kroatiska medborgare tidsbegränsadeuppehållstillstånd, frågat mig på vilken grund rege-ringen bedömer krisen i som kortvarig.Jag vill börja med att något kommentera de nämn-da besluten. I besluten tillämpade regering-en en relativt ny bestämmelse i utlänningslagen somstadgar att en utlänning som bedöms ha ett tillfälligtbehov av skydd får beviljas tidsbegränsat uppehålls-tillstånd. Av förarbetena framgår att lagstiftaren avsettatt bestämmelsen skall användas främst då skyddssö-kande flyr undan konflikter och kriser som kan bedö-mas ha en kortare varaktighet. Av förarbetena framgårvidare att lagstiftaren funnit att ett första tidsbegränsatuppehållstillstånd bör beviljas för upp till cirka sexmånader med möjlighet till förlängning med ytterliga-re .