prot · GI0997 · 1995-04-28 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:97Fredagen den 28 aprilKl. 9.00 12.34Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------1 § Meddelande om svar på interpellationerTill kammaren hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1994/95:97Till riksdagenBeträffande interpellation nr 1994/95:97 av MaggiMikaelsson (v) om skogsskador som orsakats av rot-snurr. Då interpellanten inte har möjlighet att ta emotinterpellationen vare sig den 8 eller kommerden i stället att besvaras måndagen den 29 maj 1995.Stockholm den 1 april 1995Sten HeckscherInterpellation 1994/95:110Till riksdagenBeträffande interpellation 1994/95:110 av SiwPersson (fp) får jag meddela att jag inte kan besvaradenna inom föreskrivna . Skälet härtill äratt interpellationstillfället är fulltecknatoch att jag vid interpellationstillfället inte är itjänst.Jag kommer att besvara interpellationen den 15maj 1995.Stockholm den 21 aprilAnna Hedborg2 § Svar på interpellationerna 1994/95:89 och104 om och de mänskliga rättigheternaAnf. 1 Utrikesminister ()Herr talman! och hari två olika interpellationer ställt en rad frågor avseen-de regeringens politik gentemot . Jag avser attbesvara dessa båda interpellationer i ett sammanhang.Vid flera tillfällen har jag haft tillfälle att här iriksdagen förklara regeringens Turkietpolitik. Turkietdiskuteras inte bara i , utan också i internatio-nella organisationer som FN, Organisationen för sä-kerhet och samarbete i , , och Europarå-det. Sedan blev medlem av Europeiska unio-nen har vi dessutom haft möjlighet att påverka Unio-nens politik gentemot , inte minst i sambandmed förhandlingarna om en tullunion mellan EU ochTurkiet.När jag läser rapporterna om tortyr i turkiskafängelser, förföljelse av oliktänkande, förbud motvissa politiska partier och polisbrutalitet fylls jag avvrede och sorg. Kränkningar av de mänskliga rättighe-terna är alltid lika oacceptabla.Vi måste fråga oss vad som kan göras för att ändrapå denna situation. I grunden finns det två vägar. Denena är att på alla sätt söka isolera den stat som bristeri respekten för de mänskliga rättigheterna. Den andraär att genom samarbete främja ekonomiskaoch sociala utveckling och föra en kritiskdialog, som innebär att vi ställer krav på attleva upp till sina förpliktelser. Därigenom ger vi ock-så ett starkt stöd till de demokratiska krafterna i lan-det. På detta sätt skapas de bästa förutsättningarna attpåverka skeendet och bidra till en fortsatt demokrati-sering av . Att företrädare för män-niskorättsorganisationer i stöder denna politikhar stärkt mig i min uppfattning att detta är rätt väg attbeträda.Herr talman! Regeringen har således, liksom deandra 14 medlemsländerna, valt denna senare väg.Det främsta uttrycket för denna linje är principöver-enskommelsen om en tullunion mellan EU och Tur-kiet. I diskussionerna om denna har varitpådrivande när det gäller att betona vikten av attTurkiet respekterar de mänskliga rättigheterna, någotsom starkt bidragit till att dessa frågor på ett kraftfulltsätt tagits upp med den turkiska regeringen i sambandmed förhandlingarna om en tullunion. Vi kommer attfullfölja denna linje.Jag instämmer i bedömning, attdet är anmärkningsvärt att den turkiska regeringenbara efter överenskommelsen om entullunion inleder en stor militär operation i norra har, såväl tillsammans med de andra EU- ochOSSE-staterna som i direkta samtal med företrädareför den turkiska regeringen, talat klarspråk om denturkiska regeringens oacceptabla politik i detta avse-ende.Jag vill upprepa vad regeringen framhållit i flerauttalanden, nämligen att den turkiska militära inmar-schen i norra strider mot den grundläggandefolkrättsliga principen om staters territoriella integri-tet. De turkiska trupperna bör omgående lämna Irak.Respekt för de mänskliga rättigheterna och förandra delar av folkrätten är en förutsättning för Tur-kiets fortsatta närmande till EU. Europaparlamentethar betonat detta i två antagna resolutioner.Europaparlamentet måste ge sitt samtycke till tullu-nionsavtalet innan detta slutligt kan underställas utri-kesministrarna för godkännande. Europeiska unionenhar gjort fullständigt klart för den turkiska regeringen,att den i konkret handling måste visa att den lever upptill sina åtaganden, om tullunionen skall kunna för-verkligas.Herr talman! har länge krävt att Turkietskall inbjuda en expertdelegation från Organisationenför säkerhet och samarbete i , , att besö-ka , för att i enlighet med den granskningspro-cedur OSSE-staterna kom överens om i Moskva1991, den s.k. Moskvamekanismen, på plats studerasituationen när det gäller de mänskliga rättigheterna.Detta har lett till att inbjudit en parla-mentarikerdelegation från , i vilken bl.a. enledamot av denna kammare, , ingår.Parlamentarikerdelegationens resa är ett positivt steg,som dock bör följas upp genom ett utnyttjande av dens.k. Moskvamekanismen, som har en direkt kopplingtill OSSE-staternas åtaganden på de mänskliga rättig-heternas område. kommer, tillsammans medandra OSSE-stater, att verka för att tar ävendetta steg.Låt mig så övergå till fråga om vadSverige kan göra för att i FN och andra fora försvarasyrianers, assyriers och andra minoriteters äganderätt.Den allmänna förklaringen om mänskliga rättighe-ter slår fast varje människas rätt att äga egendomenskilt eller tillsammans med andra. Ingen får god-tyckligt berövas sin egendom. Principen om icke-diskriminering är en av hörnpelarna i FN:s deklara-tion om minoriteters rättigheter, sedan må det i detenskilda fallet gälla syrianer, assyrier eller andraturkiska medborgare som tillhör minoriteter. Det ärviktigt att denna princip nu konsekvent och undan-tagslöst efterlevs.FN:s kommission för de mänskliga rättigheternaavslutade sitt 51:a möte. EU kritiserade i sittanförande bristande respekt för mänskligarättigheter och uttryckte särskild oro över förtrycketav minoriteter.Genom ett beslut att inrätta en arbetsgrupp meduppgift att följa efterlevnaden av deklarationen, togkommissionen för mänskliga rättigheter ett viktigtsteg i riktning mot en bättre uppföljning av statersrespekt för minoriteters rättigheter. var, till-sammans med de andra nordiska länderna, pådrivandei förhandlingarna om denna arbetsgrupp.Sverige har vidare, inom ramen för ,deltagit i utarbetandet av en ramkonvention till skyddför nationella minoriteter. Jag vill uppmana de stater,bl.a. , som ännu inte undertecknat denna kon-vention att göra detta möjligt.Herr talman! har också frågat migom regeringen gjort helt klart för försvarsindustrin atttillstånd för leverans av krigsmateriel till intekommer att beviljas.Låt mig då konstatera, att någon export av krigs-materiel till inte har ägt rum och1995. Någon sådan export är heller, enligt de svenskariktlinjerna, inte aktuell så länge flagrantbryter mot de mänskliga rättigheterna och så längeden turkiska krigsmakten är indragen i en väpnadkonflikt.Anf. 2 ()Herr talman! Jag vill tacka utrikesministern försvaret. Jag vill instämma i att kränkningar av demänskliga rättigheterna är oacceptabla. Det råder storenighet bland alla partier i , och just därförkommer den här debatten att vara viktig och betydel-sefull för att föra frågorna framåt.Frågan om de mänskliga rättigheterna i är inteny. Den har varit aktuell i under många år.Den har också behandlats i internationella forum medtyvärr ganska nedslående resultat.Turkiet har ju en gammal historia som är gemen-sam med , men landet har ändå på många sättutvecklats helt annorlunda. I finns mångaminoriteter. De har det gemensamt att de undantags-löst inte respekteras.Assyriersyrianer är en grupp. Man kan säga att dei dag är en utrotningshotad minoritet. Det finns bara2 000 kvar i . fanns det 70 000. Dehar mest varit bosatta i de sydöstra delarna. Därifrånhar de i stor utsträckning fått fly. Somliga har flyttinom landet och andra till europeiska stater. Eftersomdet är en gammal kultur är de inte väl seddanågonstans i landet. Att tala om att skullevara ett internt flyktalternativ är fel. Det är kanskenågot att tänka på när assyriersyrianer knackar på vårdörr och avvisas. Deras situation i är ju ocksåbekymmersam.Men detta med flyktingar är ju en helt annan his-toria, som säger. Det får vi väl ta upp med enannan minister.Sverige har påpekat förhållandena iTurkiet och förväntat sig några tecken på förbättring.Men de rapporter vi får från olika håll, t.ex. om kur-der och alawiter, tyder i stället på att situationen för-sämrats. Advokater som tar sig an deras sak råkar illaut. Organisationer i och Amnesty talar etttydligt språk. respekterar inte sina medborga-res mänskliga rättigheter.Utrikesminister säger att detfinns två vägar att ändra på situationen. Man kankanske säga det, men i så fall får man säga att den enavägen är helt oframkomlig. Att isolera en stat somman vill förändra är en helt felaktig metod. Att föra endialog är den enda möjliga vägen. Men samtidigtmåste ju de krav som ställs uppfyllas. De avtal mansluter måste följas. har inte gjort det.Och det finns inga tecken som tyder på att ärberett att göra det, trots att det påtalatsav FN, och regeringar.Dialog innebär att båda parter lyssnar på varand-ras argument. regeringar brukar inte krävaalltför stor sinnesändring för att tro på den goda vil-jan. En liten rättning åt rätt håll har ofta varit orsaknog att stödja gryende demokratier på olika håll ivärlden. Det tycker jag är riktigt.I går hörde vi att lämnat . Jagvet väldigt litet om det så jag skall kanske inte ta uppdet, men det finns väl mera att höra om det . Mendet tyder inte på någon större beredvillighet till dia-log. Vad kommer det att innebära?Jag vill fråga utrikesministern: det någon gångskymtat en förbättring av respekten för mänskligarättigheter i ? Finns det i nuvarande läge skälatt tro att tullunionen skulle kunna åstadkomma detta?Jag vet att har påpekat många saker, men vadhar vi för krav, och vilka sanktioner kan vi tänka ossom inte kraven uppfylls?Anf. 3 ()Herr talman! Jag vill tacka försvaret på min interpellation. Innan jag börjar kom-mentera de svar som jag och har fåtttycker jag att det är viktigt att mycket kort beskrivasituationen i för den som inte har tagit del avvåra interpellationer och tidigare debatter här i riks-dagen.Det handlar om situationen i ett land där 2 500människor har avrättats ,där det sker mord på journalister och andraföreträdare för den fria opinionen, där mer än 2 000kurdiska byar har bränts, där människor tvingats ut iasyl, där vi har upprörande domar mot demokratisktvalda parlamentariker och där, pre-cis som påpekat, assyrier, alawiter, kur-der och en rad andra etniska minoriteter inte åtnjuterdet skydd de har rätt till enligt FN:s konvention om demänskliga rättigheterna. Det handlar om ett land däräven medlemmar i organisationer för de mänskligarättigheterna mördas och där t.ex. den kända advoka-ten mördades i december 1994.Detta är några av de väldigt upprörande bak-grundssiffror vi har om situationen i . Därförär det av mycket stor vikt att vi återkommande disku-terar vad och riksdag kan göra föratt påverka situationen i i rätt riktning.I det svar som vi har fått talar utrikesministern omtvå olika vägar apropå den tullunion somEU-parlamentet och har föreslagit. Utrikes-ministern talar om två vägar, att isolera eller att på-verka genom samarbete och kritisk dialog. Sverigesregering har uppenbarligen valt den senare, nämligenatt genom samarbete och kritisk dialog försöka påver-ka situationen.Jag menar att det är fel att beskriva situationenoch handlingsalternativet som att isolera. Det jag ochmånga andra kritiker till regeringen har talat om är attpåverka och utöva påtryckningar och visavad vi anser om situationen i och hur rege-ringen i agerar. Det är inte att vara tysta. Detär inte att agera. Det är inte att totalt isolera.Men det finns även starka politiska krafter i Sveri-ge som med goda skäl kan anföra att just isolering kanvara ett sätt. Jag vill citera ur en ledare i Aftonbladetden : "Efter domarna mot AhmetTurk, och de andra bör Europaparlamen-tet inte återuppta den brutna kontakten med Turkietsparlament, och EU kan inte sluta tullavtal i de för-handlingar som strax börjar. Isolera tills dikta-turfasonerna upphör och kurderna, riksdagsmän lik-som andra behandlas som medborgare. "Herr talman! Frågan gäller i grunden hur vi påver-kar genom EU och genom andra kanaler. Jag tyckeratt det svar som vi har fått, där utrikesministern för-klarar hur vi agerat i EU, inte är tillfredsställande. Detfinns en skillnad när det gäller vad Europaparlamentethar sagt och hur man har agerat som regering i minis-terrådet.Jag har uppfattat att parlamentet mycket klart ochtydligt har tagit ställning och ansett att det i dagensläge är olämpligt med en tullunion. Men har varit ute som minister och sagt att detta ärett bra sätt att påverka. När det därför i svaret talasom hur har agerat undrar jag naturligtvis omdet är som regering eller vår svenska parla-mentarikerdelegation i EU som talar. Jag tror att detär viktigt att skilja på vem som säger vad.I svaret talar också om att re-geringen har stöd från organisationer för de mänskligarättigheterna i när det gäller vägen att genomsamarbete släppa in i en tullunion.Herr talman! Jag vill gärna veta vad grundar det på. Vårt parti och flera andrapartier har haft omfattande kontakter med t.ex. Stiftel-sen för mänskliga rättigheter i . hadevi besök av dess generalsekreterare ochflera andra framträdande medlemmar i den stiftelsen.Vi frågade naturligtvis dem till råds. Vi frågade: Hurser ni på frågan om en tullunion? Är det rätt sätt atthävda att inte skall komma in just nu?Svaret var entydigt. EU skall självfallet hävda attTurkiet inte kan komma in när de inteuppfyller de grundläggande mänskliga kraven.I mars hade vi här i också besök av Mi-zamethin Toguç som är en f.d. parlamentsledamotsom sedan de uppmärksammade domarna i decemberlever i exil. Vi frågade även honom till råds hur hantyckte att vi parlamentariker i skall agera.Även där fick vi samma råd. Låt inte kommamed i tullunionen utan att de visar att de i handlingoch inte i ord är beredda att agera för mänskliga rät-tigheter i Turkiet.Anf. 4 ()Herr talman! Först vill jag tacka för ordet.Jag har haft möjlighet att resa i det här området, ochvill därför knyta an till en del egna erfarenheter. Uti-från de erfarenheterna och utifrån en hel del kontak-ter, som många av oss har haft, torde det stå helt klartatt den regim som finns i är grym, ochinget annat ord kan beskriva den. Den är visserligentillsatt i en politisk situation som är mycket besvärlig,men det rättfärdigar ingalunda det sätt på vilket dennaregim hanterar framför allt landets minoriteter.Minoriteterna är många. Kurderna är den störstagruppen, men det finns också många andra minorite-ter. I en av interpellationerna tas t.ex. upp det assyris-ka folkets situation. Via kontakter med advokater,med olika organisationer för mänskliga rättigheter,bl.a. den som omtalade här, medläkare i och i , som är en stad isydöstra i krigsområdet - för det kan man välkalla för krigsområde just nu - med den grekiskepatriarken och många andra religiösa ledare kunde jagpå plats få helt klart för mig att minoriteterna behand-las oerhört illa, inte minst den kristna minoriteten. Detär faktiskt så också i Istanbul.Jag tycker att den turkiska regeringen var över-tydlig. I kontakterna med i Tur-kiet och framför allt i kontakterna med vice talmän iparlamentet framkom bara ett besked. Utrikesdepar-tementets besked var möjligen något mer nyanserat.Beskedet var att det bara finns en lösning för ,och det är en militär lösning. Det gäller att utraderaPKK och de andra grupper som möjligen kan finnas iTurkiet och som använder sig av våld för att försvaravad de tycker vara sina rättigheter.Det är många grupper som inte använder sig avvåld för att försvara sitt sätt att leva. Den assyrisksyri-anska gruppen är en sådan grupp som så att sägavänder den andra kinden till. Tacken för mödan är ipraktiken att dessa människor måste fly från Turkiet.De har inget acceptabelt skydd någonstans i Turkietoch särskilt inte i sina egna hemtrakter. Som vi hördehar denna folkspillra nu minskat i antal till färre än 2000 människor från att ha varit 70 000.Går vi längre tillbaka i historien var de ett 100 000-tal. Vi kan låta oss påminnas något om den historiasom detta område har haft tidigare, under förstavärldskriget, med utrotning av kristna grupper: arme-nier, assyrier osv.Det är ingen vacker bild. Det som gör situationenså bekymmersam är naturligtvis att man också ger sigpå parlamentariker som uttrycker fria åsikter som inteanses stå i överensstämmelse med Turkisk lag. Dettagäller naturligtvis det parlamentarikerna uttrycker omden kurdiska situationen. Man har, som alla kännertill, fängslat ett antal parlamentariker.Jag tycker att en sådan här situation måste fördö-mas med kraft. Det finns ingen möjlighet att läggafingrarna emellan när en regim som försöker tillhöradet demokratiska västerlandet - och har en viss formav demokrati, även om den inte är total - uppträder pådet här sättet. Det är mycket farligt om vi från deeuropeiska staterna och från andra staters sida intetalar i klartext, därför att det kommer att tas till intäktfrån sida för att man skall kunna fortsätta atthantera minoriteter på detta sätt.Här har jag en fråga till utrikesministern: Hur serutrikesministern på det språk som man behöver an-vända i kontakterna med ? Jag har inget emotdialoger, men på vilket sätt skall man tala med Tur-kiet för att få dem att förstå att det som pågår i derasland är avskyvärda handlingar?Den assyriska gruppen är kanske den som sitterallra mest i kläm. Det är väldigt få assyrier kvar isydöstra , och de har ingen som bevakar derasrättigheter. Det är tyvärr också så att de kommer ikläm mellan PKK, militären och Hisbollah.De har egentligen inte något skydd. Det gälleräven om de flyr från området eller sina jordegendo-mar. Det framgår också av interpellationen.Jag skulle vilja fråga utrikesministern på vilketsätt som regeringen kan medverka till att stärka skyd-det för assyrierna i det område som de nu finns i isydöstra är angeläget att se på situationen i Istanbul.Enligt de uppgifter som jag kunde få fram när jagbesökte torde det stå helt klart att den kristnagruppen i alla fall är satt under en mycket hård press.Det gäller skolor, socialt skydd och över huvud tagetmöjligheterna att agera i samhället. I de rapporter somhar kommit har man kunnat se attläget har skärpts.Jag skulle vilja fråga utrikesministern på vilketsätt kan medverka till att stärka rättigheternaför minoriteter i Istanbulområdet.Anf. 5 ()Herr talman! Jag tackar för att utrikesministernlämnat ett så tydligt och utförligt svar på och interpellationer. Det är lättareför människor i exil att yttra sig fritt än vad mänskligarättighets-organisationer kan för de är förföljda iTurkiet.När det gäller de olika sätten att arbeta menar jagatt det finns ett mellanting med påtryckningar, dialog,samarbete på de områden där vi kan samarbeta. Det äralltså inte bara fråga om isolering eller inlemmande iunionen. Jag tycker att det är väldigt allvarligt att manens tänker på att ta in ett land som har det här sättetatt behandla sina medborgare. Jag har ingenting emoten förlängning av tiden för behandling av frågan, tar upp frågan på nytt. Men då måste man ställaoavvisliga krav och se om de uppfylls. harunder alla år lovat och sagt att en demokratiseringpågår. Men vi har inte sett någonting annat än ettytterligare förvärrande av situationen.Jag tackar också för att man fördömer intåget inorra . har sagt nej, men inteutrikesministrarna och kommissionen. Man talar alltsåmed kluven tunga. Med ena handen arbetar man fören tullunion och med den andra avkräver man saker.Man smeker med ena handen och slår med den andra.Jag tycker att det är viktigt att det åker en delegationtill Turkiet.På tal om förtrycket av minoriteter vill jag äventala om åsiktsmotståndare och fackföreningsmedlem-mar. De har en oerhört svår situation i . Dettalas om den nya konventionen inom ramen för . Men vi har redan en konvention som gällerurbefolkningar, 169 som jag inte kan låta bli attnämna och som jag tycker att borde under-teckna.Vidare vill jag tacka för beskedet vad gäller va-penhandeln. Det är positivt att vi inte skall ha någonsådan. I berättas det om attTurkiet går in med 35 000 man. Det gjordes två dagersenare, men det stod om det i tid-ningen. Detta understöddes med stridsflyg. Tidningenliknar detta vid "a bull in a chinashop", eller som visäger en elefant i en porslinsbutik. Det var med sådankraft man gick in där.USA har mot allt sunt förnuft visat stor förståelseför denna invasion i ett annat land. Där har Sverigevarit tydligt åt motsatt håll. och har byttofficiella besök. Holbrooke och Ciller byter visiter.USA har bestämt sig för att vara mindre kritiskt änEuropa. Dock vill ej acceptera permanent närva-ro i en turkisk säkerhetszon på andra sidan av denegna gränsen.Problemen i norra , södra del, kanvi inte gå in på . Jag vill endast nämna att områ-det är hotat, i söder av trupper, i öster avIran och i norr av 35 000 militärer från samtdessutom av inbördes strider mellan de två störstapartierna med Barzani respektiveTalabani som ledare.Jag vill nämna litet om den parlamentarikerresa inorra som f.d. riksdagsledamoten riksdagsman deltog i underpåsklovet.Sedan den 19 april befinner sig alltså denna35 000 man starka turkiska armé i de norra delarna avirakiska . Det officiella målet för dennamilitära aktion sägs vara att rensa området från PKKoch förstöra dess baser där. Från mycket säkra källorfick vi information om att PKK har haft flera storabaser i detta område men att strax innanden turkiska invasion inledde sin invasion hade läm-nat sina baser och gått över till och ochäven spritt sig bland den kurdiska befolkningen iirakiska . Det finns alltså mycket fåPKK:are i det område där den turkiska armén nuopererar.Å andra sidan har vi tagit del av flera ögonvittnes-rapporter från utländska biståndsarbetare och uppgif-ter från den kurdiska administrationen om fleramycket grova övergrepp - tortyr, misshandel ochmord på civilbefolkningen från de turkiska soldater-nas sida. Bl.a. har bestialiska mord på sju kurdiskafåraherdar förövats. Detta fall har dokumenteratsmycket väl, och det finns ögonvittnen till att turkiskasoldater utförde morden.Vi har också fått uppgifter om att turkiska trupperförstört flera byar och tvingat deras befolkningar attfly från området. ochsamtliga kurdiska partier har protesterat mot denturkiska arméns inmarsch. Mot bakgrund av att kur-derna själva inte vågar trotsa sin mäktiga granne anservi att en delegation från EU eller börkomma till området.Det här är alltså vad turkarna gör mot kurderna iIrak. De angriper där för det mesta civilbefolkningen.I den svaga kurdiska staten, som försöker repa sig ochfå till stånd demokrati, är man nu hotad från alla håll,och till detta bidrar . Mellan 25 000 och35 000 man har satts in i kriget mellan kurderna ochturkiska . I östra har 2 500 byartömts och ofta jämnats med marken.Invånarna hotas och flyr. Om de vill stannatvångsdeporteras de. Till slut hamnar de i slummen ide större städerna utan arbete, bostad och skola försina barn. De lever på samhällets nedersta trappsteg.Dessutom fortsätter förföljelserna och trakasseriernaäven när de har kommit till slummen.Situationen i östra , en del av kurdernasland, har diskuterats i parlamentets MR-grupp.- Jag fortsätter mitt anförande . Jag har litetkvar innan jag kommer till mina frågor.Anf. 6 ()Herr talman! Jag skall inte så mycket gå in på de-taljer utan koncentrera mig på några kanske mindremen nog så viktiga frågor.Utrikesministern nämner i sitt svar att det är sam-arbetsvägen och dialogen som gäller, och det är na-turligtvis alltid bra att ha en dialog, att försöka samar-beta för att stärka de demokratiska krafterna i Turkiet.Det har här ställts två frågor. efterlyserkonkreta åtgärder för att påverka att garanteramänskliga rättigheter.