prot · GI09113 · 1995-06-01 00:00:00 — Lärarna har fått jobba för låga löner, ochföräldrarna har fått städa, osv.Det är också oerhört tydligt att det finns enspricka inom Socialdemokraterna i den här frågan.Det handlar inte bara om lösryckta citat från statsråd,utan det finns citat från alla möjliga håll som manskulle kunna ta fram här. Men jag inser att det är svårtför att få belägg för om de är riktigaeller inte, så jag tänker inte göra det. Men jag tror attde flesta är medvetna om att det är så.Jag tycker därför att det är roligt att YlvaJohansson så tydligt säger att de fristående skolornaär en naturlig del i det svenska skolsystemet. Detbetyder mycket att ett socialdemokratiskt statsråd slårfast det så tydligt, och det vill jag tacka för.Sedan till frågan om att de knappa resurserna germinskade bidrag. Det blir tyvärr minskade bidrag tillalla. Det skall fastläggas en minimikostnad, engenomsnittskostnad, för eleverna. Den måste då liggapå . Sedan ligger nivån på eller nu 75 %för de fristående skolorna. Det innebär sänkta bidragför alla.Ylva sade att fristående skolor ärcentralstyrda, och det är inte de offentliga skolorna.Skillnaden är att varje enskild fristående skola skallgodkännas. Godkännandet skall inte skilja sig åt frånkommun till kommun. Därför är det viktigt attSkolverket står för godkännandet och att dekvalitetskrav vi har blir lika över hela landet.Anf. 195 Statsrådet ()Herr talman! Till det sista sadevill jag säga att de fristående skolorna inte ärcentralstyrda, men det regelsystem som styr defristående skolorna är centralstyrt och detaljregleratmedan det regelsystem som styr de kommunalaskolorna är decentraliserat och målstyrt. Det ärskillnad mellan dessa två styrsystem.Än så länge har vi kanske sett måttliga effekter avatt det blir problem med dessa två styrsystem. Menjag tror att vi riskerar att få en ganska kraftigkollision mellan dessa två styrsystem som skall gällaför skolor som skall arbeta under likvärdigaförhållanden. Det är problem som vi behöver lösa.Även om den genomsnittliga kostnaden för elevensäger en del om vad man satsar på eleverna i skolansäger den inte allt. Det visar sig vid utvärderingar närman undersöker hur nedskärningar på skolans områdehar slagit för olika elever att den genomsnittligaeleven har klarat sig ganska hyggligt. Men det är deelever som har de största behoven som har fått betaladet högsta priset.Därför tror jag att vi i flera sammanhang skall aktaoss för att knyta för mycket av våra utvärderingar ochvåra resurser till den genomsnittliga eleven. Vi måstebli mer noga med att se till behoven särskilt närresurserna är knappa och särskilt när politikensverkningskraft är kringgärdad. Då blir det särskiltviktigt att våga göra politiska prioriteringar och attvåga satsa på de elever som har störst behov avsatsningar.Anf. 196 () replikHerr talman! Jag håller fullständigt med om att detär viktigt att våga prioritera när man görnedskärningar. Det hade jag önskat att regeringenhade gjort litet mer, bl.a. att man verkligen hade slagitvakt om resurserna till basverksamheten som manlovade så tydligt i valrörelsen. Men detta är ett litetsidospår.Jag skulle vilja rikta en direkt fråga till YlvaJohansson om detaljregleringen och centralstyrningen.Tycker att det vore bättre attkommunerna fick mer inflytande också övergodkännande och tillsyn av de fristående skolorna?Anf. 197 Statsrådet ()Herr talman! Av direktiven till denparlamentariska utredning som har i uppgift att seöver villkoren för de fristående skolorna framgår bör utarbeta ett förslag där kommunerna har enstörre roll än när det gäller tillståndsgivningenoch att man bör komma med förslag om ett delattillsynsansvar mellan kommunerna och Skolverket.Hur det skall se ut och hur stora de olika andelarnaskall vara är sådant som kommittén får överväga.Jag vill också kommentera det som IngerDavidson sade. Hon uttrycket sig ungefär så här: Komihåg hur det såg ut för defristående skolorna. Låt oss komma ihåg det. Det varett helt annat styrsystem. Då var det kommunerna somavgjorde ifall en fristående skola skulle bli godkändeller inte, och det var staten som betalade pengarna,eftersom vi då hade ett sådant styrsystem. Det var visocialdemokrater som tog initiativ till att ändra detstyrsystemet så att i stället godkännandet skulle liggapå central nivå och bidragsgivningen på kommunalnivå.Anf. 198 ()replikHerr talman! Jag var väldigt fascinerad av YlvaJohanssons inledning. Men var hon väldigtgåtfull. Jag skulle uppskatta om gavexempel på vad hon menar med att vissa friskolor ärproblemskolor och att vissa utlöser problem även i dekommunala skolorna. Jag skulle uppskatta det. Atttala ur skägget skulle också på något vis bidra till attlyfta debatten.Jag kan gissa vad det är menar. Vikan väl ändå vara överens om att det inte handlar omWaldorfskolor, , finska skolor ellerEstniska skolan. Det är inte där problemen ligger. Jagskulle vilja att vi lyfte debatten.Jag vet ett fall som jag tyckte var ett problemunder förra mandatperioden. Det var en skola i visade sig vara en friskola - hur den nu släpptesigenom kommer jag inte riktigt ihåg - på tredjeterminen med en elev och som aldrig haft mer än enelev. Det är att göra parodi av hela friskolan. Dettyckte jag var ett problem. Det blev så småningomförändrat. Det var som gick in ochundersökte det vidare och sedan Skolverket.Det sades att primärkommunen och viriksdagsmän vill värna trygghet och kvalitet. Det ärockså det föräldrarna vill. Det är ett av skälen till attde i vissa fall för sina barn väljer en friskola.Ylva garanterar oss här att en sänkninginte är innebörden. Nej, men det kommer att uppfattasså, trots våra och era goda intentioner.Jag har bara en fråga: Vilken egen extra kontrollhar statsrådet på att det inte blir bara en sänkningtvärs över, speciellt i detta resursläge?Anf. 199 Statsrådet ()Herr talman! Föräldrarna vill självklart också hatrygghet, kvalitet, rättvisa och valfrihet i skolsystemet.Men vi politiker har också till uppgift att i de fall detkan råda någon motsättning mellan olika föräldrar,mellan olika elever och mellan olika mål att göra enhelhetsbedömning och se till att alla elever i enkommun har rätt till en skola, där man har valfrihet,trygghet, rättvisa och kvalitet. Det är just det somibland kan skapa problem - vi skall inte blunda fördet.Det kan finnas problem - det vet vi att det gör - ivissa fristående skolor, där kvaliteten kan ifrågasättas.Det kan handla om det som själv togsom exempel, dvs. extremt få elever. Som jag ocksåsade i mitt anförande är jag orolig över den kritik somhar framförts mot vissa skolor för att man inte skulledela den värdegrund som uttrycks i skollag ochläroplan. Jag vet inte om den kritiken är berättigad,men jag är ändå oroad över kritiken och vill därför attvi ser över det.I en kommun med ett sviktande elevunderlag ochmed knappa resurser till skolan räcker resursernanaturligtvis inte till hur många skolenheter som helst.Det kan då uppstå ett läge där etableringen avytterligare en skolenhet automatiskt får den effektenatt det blir mindre resurser till en annan, kommunalskolenhet. De elever som har valt att gå i denkommunala skolan kommer i så fall att få sämrekvalitet i sin undervisning därför att andra vill väljaen fristående skola.Jag menar att det i det valet och med denproblemställningen inte är lätt att veta vad som är deträtta att göra. Vi kan inte heller här uttala att vi i varjefall säkert vet vad som är den rätta bedömningen.Men låt oss erkänna att de här problemen kan finnasoch att vi har det politiska uppdraget att på bästa sättförsöka göra den avvägningen med alla barns bästaför ögonen.Anf. 200 () replikHerr talman! Jag delar självklart denuppfattningen. Men vi har kanske litet olika betoningpå föräldrarnas roll och ansvar kontra kommunensoch politikernas ansvar. Jag vill ändå att vi fokuserardebatten på vilka som utgör problemen. När nu YlvaJohansson inte vill, inte kan eller just nu inte ärberedd att ta ställning till det, kan jag väl få säga vadjag anser. Det måste väl gälla sådana skolor, t.ex.vissa konfessionella skolor, där man tar bort sidor iskolböckerna, hoppar över eller glömmer bort inslagom respekt och tolerans för oliktänkande. Är viöverens om att det är detta det handlar om, dvs. att detär de skolorna som vi måste begränsa?Jag vill bara få klargjort att vi tillsammans villvisa uppskattning för skolor med den typen avpedagogiskt nytänkande osv. som jag nämnde. Det ärnågonting annat som vi menar när vi talar omfriskolor med problem - om vi för övrigt bortser frånallt som har med pengar och ekonomi att göra och serbara till innehållet.Anf. 201 Statsrådet ()Herr talman! Tyvärr kan vi inte bortse frånpengar - det är sällan vi kan göra det i riksdagenskammare. Men det är riktigt, som , att jag är oroad. Det är precis den oro förvissa skolor som jag känner som hon ger uttryck för.Man kan ifrågasätta om vi har det bästakontrollsystemet och det bästa regelsystemet för att setill att vi uppfyller de krav som alla elever har rätt attställa, på saklighet, på allsidighet och på att skolanskall stå för de gemensamma värden som vi harkommit överens om i det gemensamma skolväsendet.Kanske vi har en noggrannare kontroll på hurmånga timmar man har i varje ämne än på vad manegentligen gör på lektionerna. Om det är så får vifundera på hur vi annars skulle ha bådetillsynsorganisationen ordnad och reglerna utformade.Det är ingen lätt uppgift, men jag har ändå ganskagott hopp om att den parlamentariska utredning somarbetar skall kunna klara den uppgiften, elleråtminstone leda den så pass långt framåt att vi kankomma till en bättre situation än den vi har i dag.Anf. 202 ()Herr talman! Min bakgrund när jag har deltagit iarbetet med att ta fram det förslag som riksdagenkommer att fatta beslut om har varit att jag har settden verklighet som de fristående skolorna upplever.Jag har sett oron hos dem som har arbetat medfristående skolor och som har varit oroliga för attderas framtid skulle hotas av ovilliga myndigheter.Jag har sett föräldrarnas engagemang, när de harsamlat pengar, arbetat med basarer och på andra sättansträngt sig för att rädda sin skolas överlevnad. Jaghar sett glöden hos lärare och föräldrar i arbetet på detsom de tror på.Nu har vi i timmar fått höra om alla de fel som harbegåtts i det förgångna. Vi har fått höra om olikapartiers illvilja i det förgångna. Inte en oförrätt tycksvara glömd.Ändå kan man om man läser utskottsbetänkandetse att ett enigt utskott, med precis alla partier, hargjort följande principiella uttalande om de friståendeskolornas betydelse:"Dessa utgör enligt utskottet ett viktigt inslag i denöppenhet och den valfrihet som skall kännetecknaskolväsendet. Den mångfald som följer härav måste fåutvecklas inom ett sammanhållet skolväsende, medlikvärdiga villkor och utan inslag av segregation. "Jag höll på att säga att min blygsamhet förbjudermig att säga att det här var ett ordagrant citat urCenterns motion. Men det är också ett exempel på attpolitiker ibland blåser upp en oenighet för attdebattera i timmar. Jag tycker mycket om Centernsf.d. regeringskamrater, men jag är förvånad över attde nu i timmar har låtit så arga över attSocialdemokraterna är med om ett så bra uttalande.Riksdagen kommer att besluta att ändra reglernaför schablonbidraget, så att en kommun får göraavdrag på högst i stället för dagens . Dethär var ett politiskt faktum, eftersom vänsternförklarade att man ville ge Socialdemokraternamajoritet för . Om inte hade ingripithade det blivit beslut och inget mer.Men blir det mer, i och med att valde attträffa den här uppgörelsen.Det blir ett tillägg i skollagen fr.o.m. i årsom innebär att det utöver schablonbidraget skallkunna bli särskilda bidrag för extra kostnader. Det ärett sätt att komma till rätta med orättvisor som vi allahar sett.Hittills har en kommun kunnat minska bidragenutan att beakta kostnader till följd av att skolan drivs ienskild regi. kommer den, i och med den härlagändringen, inte att kunna göra det.Hittills har en kommun kunnat minska bidragenutan att beakta kostnader som är en följd av att enfristående skola har tagit emot elever med behov avsärskilt stöd. kommer den inte att kunna göra det.Hittills har en kommun kunnat minska bidragenoavsett om den fristående skolan erbjuderskolhälsovård. kommer den inte att kunna göradet.Det här är den del av beslutet som är följden avCenterns motion och uppgörelsen medSocialdemokraterna. kommer, räknar jagmed, att bifalla motion.Men det här är också ett svar på den fråga som UlfMelin ställde. Han frågade: Vad gör ni om enkommun inte beaktar det här? ville låtsassom att det var en kommun som själv avgjorde omden skulle beakta det här.Svaret är att en kommun skall följa lagen. UlfMelin är ledamot av lagstiftande församling.Om jag förstår honom rätt är hans synpunkt attriksdagen skall avstå från att stifta en lag av hänsyntill risken att en kommun eventuellt skulle bryta motlagen.Det står i utskottets betänkande att kommunerna ioch med lagändringen kommer att åläggas att beaktafristående skolors behov av särskild ersättning förextra kostnader jämte schablonbidraget om sådanaföreligger. Detta innebär att fördelningen av resurserför de fristående skolorna då kommer att ske ihuvudsaklig överensstämmelse med defördelningsprinciper som bör gälla kommunens egnaskolor, nämligen att resurserna fördelas efter behov.Om en fristående skola anser att den är orättvistbehandlad, kan den låta allmän domstol pröva det i etttvistemål. Det är svaret på fråga.Ulf ställde frågor om och Borås.Jag tänker inte kommentera enskilda kommuner. Jagvill bara säga att reservation företräder enlinje som går ut på att kommunerna inte skall ha någottillägg i skollagen att följa. Med logikmåste det betyda att illvilliga socialdemokratiskakommunpolitiker blir bättre att handskas med ommoderaternas reservation skulle gå igenom, dvs. attdet blir mindre lagstiftning och mindre stöd för defristående skolornas rättigheter. Det är en litet konstiglogik.Jag tror inte att vi med det här riksdagsbeslutetlöser alla problem. Vi kommer inte att skapa etthimmelrike för de fristående skolorna. Å andra sidankommer det inte heller att bli den grad av helvete somdet kunde ha blivit om ingen förändring alls hadegjorts. De fristående skolorna får leva på ungefärsamma jordiska villkor som andra skolor i Sverige.Jag tror att det är ganska rimligt.Jag vet att det finns en stor oro bland friståendeskolor inför det fortsatta arbetet. Utskottet har angettett antal punkter i överensstämmelse med Centernsmotion som innebär att stödet till de friståendeskolorna skall skapa likvärdiga ekonomiskaförutsättningar, så att avgifter görs onödiga. Utskotteträknar med att stödet skall utgå till de friståendeskolorna i förhållande till elevernas behov ochskolornas åtaganden. De fristående skolorna måste fåmöjlighet att arbeta under stabila och förutsebaravillkor. Därför skall kommunernas skyldigheterregleras i lag. Utskottet har understrukit att det ärviktigt att vi nu söker brett stöd för dessa förändringari det kommande utredningsarbetet. Misstro inte dettaett ögonblick - det vill jag säga till mina f.d.regeringskamrater. Utredningsarbetet kommer att varaviktigt.Jag välkomnar gärna den inställning som MargittaEdgren redovisade om behovet av att medverka tillbrett politiskt stöd och långsiktiga spelregler. Jag villockså säga till att vi kommer attengagera oss i utredningen tillsammans med er för attåstadkomma bra villkor. Det jag tycker var orimligtvar att låta en nedskärning av bidragen slå blint. Jagtycker att det är obegripligt att vi i timmar fått höra attdet skulle ha varit bättre att bara låta det ske iavvaktan på en utredning. Så säger ni: Det sade ni då,det missade ni då. Beskyllningarna flyger kors ochtvärs i luften, men det hjälper inte de friståendeskolorna ett dugg om inte era debattminuter gerkronor till de fristående skolorna. Det gör de ju inte.Det blir inte ett öre till de fristående skolorna av densortens inställning, man bara anklagar andra.I finns det, förutom regler, envärdegemenskap för de fristående skolornas villkor.Jag önskar att vi skulle kunna uppnå en sådanvärdegemenskap också i . Det skulle vara entrygghet för de fristående skolorna. Vi är inte därännu, men vi har kommit en viktig bit på vägen.Jag tycker att socialdemokraterna har varitkonstruktiva. De har stått i alla delar för det som vikommit överens om. Det bådar gott. Jag hoppas attdetta skall kunna ge andra som deltagit i debatten endel inspiration och mod på vägen för att vågasamarbeta i stället för att ropa att vargen kommer. Deropen hjälper inte en enda fristående skola.Jag har hört repliker, och jag vet atthan är en positiv och klok person. Jag hoppas att hanblir lika klok och positiv i denna fråga som i andraefter litet sommarlov.Med detta yrkar jag bifall till utskottetshemställan.Anf. 203 FÖRSTE VICE TALMANNENInnan vi går vidare med de repliker som begärtsvill jag meddela att avsikten är att vi skallkunna slutdebattera dels innevarande ärende, UbU16,dels nästa ärende, UbU17. Dock måste vi göra detinnan , annars kommer vi att få uppskjutabehandlingen av delar av nästa ärende till någon gångnästa vecka.Anf. 204 () replikHerr talman! Det gäller alltså att fatta sig kort omvi skall klara även betänkande 17.Andreas sade att han var förvånad överatt vi hade höjt rösten och var kritiska. Det intressantaär att hade exakt likadant språkbruksom andra tidigare i debatten. Det förvånar mig efterAndreas inledning.Det vi kritiserade - uppenbarligen har AndreasCarlgren lyssnat dåligt - är att regeringen lade enproposition på bord som mangav direktiv till utredningen. Tycker inte ävenAndreas att man i det fallet har föregripitutredningen? Sedan stämmer det att ni har gjort uppmed socialdemokraterna.Jag gav beröm för att hon ställtupp på en del av skrivningarna, eftersom jag aldrigtidigare hört henne säga något positivt om friståendeskolor.Andreas var förvånad över reservation 1.Jag tycker att han borde läsa även reservation 2, därvi tar upp just de delar som oss för att inte ha gjort.När det gäller skollagen finns det på s. 9 enbrasklapp. Det kan inte smitaundan. Den finns där. Det står uttryckligen så här:"Utskottet anser att kommuner vid prövningen avbidrag skall kunna ta hänsyn till om de särskildakostnader som utskottet behandlat i det föregåenderyms inom schablonbidraget." Det är alltså . Detstår där helt klart, och det gäller. Det är en brasklappgentemot skollagen. Har det inte stått där hade jagkunnat säga att förslaget till skollag är bra, menbrasklappen finns där. Den har ni inte lyckatsförhandla bort. Där har sålt ut sig. Ni har heltenkelt hamnat fel i båten.Anf. 205 ()replikHerr talman! Min avsikt var inte alls att recenseraspråkbruket. Jag har hört sådana i ,och jag är trött på dem.Min avsikt var i stället att ge litet uppmuntran såhär i slutet . Om ni tycker, som det står i erreservation, att regeringens förslag hade gett såkatastrofala konsekvenser, då är det väl bra att vi harsett till att det inte blev så. Det tycker jag att UlfMelin kunde kosta sig att säga redan innansommarlovet.Det är ingen brasklapp som vi infört. Det är entext i det som kommer att fungera som motivtext somanger att det skall vara sunt förnuft. Är det så att enkommun uppenbart ser att de kostnader som vi talarom inte finns. måste man kunna ta hänsyn till detockså. Det är en självklarhet. Jag tycker att UlfMelins replik är en bra bekräftelse på att längre påstår, som han gjorde i sittinledningsanförande, att det är upp till kommunaltgodtycke om man vill beakta dessa kostnader ellerinte. Så är det definitivt inte, utan nu blir det lag pådet. Följer inte kommunerna lagen, blir detöverklaganden eller behandling vid domstol. Såenkelt och tydligt blir det, . 206 () replikHerr talman! Jag vill att också få ett bra, trevligt och avkopplande sommarlov.Jag sade faktiskt i mitt inledningsanförande attöverenskommelsen ändå var bättre än propositionen.Däremot är jag fortfarande kritisk till brasklappen.Det är klart att man kan gå till domstol, det äralldeles riktigt. Men det är nog inte så lätt för enfristående skola att hålla på att processa gentemot dekommunala politikerna, och det gör nog att man kanhamna i besvärliga situationer.Jag beklagar det som står på s. 9 i betänkandet.Hade det inte funnits med, hade förslaget varit ganskabra.Anf. 207 ()replikHerr talman! Det är bra. Den här debatten driverihop oss mer och mer. ger också beröm, och det välkomnar jag.Det är också bra att nu inte med ett ordförsöker säga att det skulle vara kommunalt godtyckesom avgör om lagen följs eller inte. också den möjlighet som finns att få dessaärenden prövade i domstol.Det som skiljer oss åt är att inte villha någon lagstiftning. Jag har läst alla erareservationer, och jag vet att det där ordagrant står nu inte vill föreslå någon lagstiftning sominnebär en skyldighet att beakta de kostnader som vinu fattar beslut om.Efter den här repliken från min sida är det väl dåklart att skillnaderna t.o.m. är ännu mindre än vadsom har visat sig i debatten.Anf. 208 () replikHerr talman! Det kan ibland vara litet svårt attförstå vilken värdebas utgår ifrån. Ensak tror jag ändå att jag har förstått, nämligen attdecentralisering är ett väldigt viktigt grundläggandebegrepp för politik.Då skulle jag vilja fråga : Påvilket sätt blir regelverket kring de fristående skolornamindre centralstyrt och detaljreglerat genom det härtillägget i skollagen, som är ett resultat avöverenskommelsen mellan Socialdemokraterna ochCenterpartiet?Anf. 209 ()replikHerr talman! Det är inte ett dugg svårt att förståCenterns värdegrund. Det handlar i det här fallet omvalfrihet och mångfald, precis som vi har skrivit i vårmotion och som vi har fått alla partier attskriva under på i utskottet.Decentraliseringen ligger i att kommunerna nu isamarbete med de fristående skolorna får beakta vilkakostnader man faktiskt har. har riksdagencentralt sagt att det skall röra sig om . I praktikenhar det kommit att fungera som ett tak. blir istället den procentsats som finns angiven ett golv, ochman får bedöma om det över det finns kostnader ochbehov och åtaganden som skall betalas. Det finns enlag som kommer att reglera det.På den här punkten har ochModeraterna efter vad jag förstår samma uppfattning.Ni har skrivit olika reservationer, men innehållet idem är detsamma, dvs. ni motsätter er ett lagligt stödför de fristående skolorna - det är ett faktum. Jag blevmycket förvånad när jag läste detta iutskottsbetänkandet.Anf. 210 () replikHerr talman! Jag tycker inte att jag fick svar påmin fråga. Jag fick reda på vad har förvärdebas, att det handlar om valfrihet och mångfald.Motivet här kan ju vara väldigt förståeligt, attAndreas genom det här tillägget vill värnaom de fristående skolorna. Men, om vi skall varaärliga: Valfriheten för kommunerna och mångfaldenhar väl knappast tillgodosetts på det här sättet?Jag tror inte att man kan säga att Vänsterpartietoch i de här sammanhangen har sammauppfattning. Vi tror på det kommunala självstyret, ochdet har jag markerat i den här debatten. Då är detväldigt viktigt att kommunerna ges friheten att självafatta sina egna beslut och göra sina egnabedömningar, även när det gäller de friståendeskolorna.Anf. 211 ()replikHerr talman! Jag svarade faktiskt på Britt-MarieDanestig-Olofssons fråga. Jag kan ursäkta om mittsvar inte uppfattades, eftersom det börjar bli sent.Låt mig göra det hela ännu tydligare.Vänsterpartiet vill ju ha en central bestämmelse omatt avdraget skall kunna göras . Jag vill sägamycket tydligt att jag inte anser att det skall finnasvalfrihet för kommunerna att strunta i att beaktakostnader som de fristående skolorna faktiskt har. Detär på den punkten och Socialdemokraternahar haft samma uppfattning, nämligen att rättvisa äratt hänsyn tas till kostnader som man faktiskt har. Därskall det inte finnas valfrihet.