prot · GJ0915 · 1995-10-26 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1995/96:15Torsdagen den 26 oktoberKl. 12.01 13.3114.31 - 15.04Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 20 oktober.2 § Meddelande om svar på interpellationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1995/96:1Till riksdagenBeträffande interpellation 1995/96:1 av (), Tredje världens skuldproblem, får jagmeddela att jag inte kan besvara denna inom före-skrivna fyra veckor.Skälet härtill är att en debattdag som passar bådeinterpellanten och mig inte stått att finna under dennatidsperiod.Jag kommer att besvara interpellationen den 16november.Stockholm den 19 oktober 1995Göran PerssonInterpellation 1995/96:3Till riksdagenBeträffande interpellation 1995/96:3 av JohanLönnroth (v), EMU, får jag meddela att jag inte kanbesvara denna inom föreskrivna fyra veckor.Skälet härtill är att en debattdag som passar bådeinterpellanten och mig inte stått att finna under dennatidsperiod.Jag kommer att besvara interpellationen den 16november.Stockholm den 19 oktober 1995Göran PerssonInterpellation 1995/96:9Till riksdagenBeträffande interpellation 1995/96:9 av LennartNilsson (s), i , får jag meddelaatt jag inte kan besvara denna inom föreskrivna fyraveckor.Skälet härtill är att en debattdag som passar bådeinterpellanten och mig inte stått att finna under dennatidsperiod.Jag kommer att besvara interpellationen den 16november.Stockholm den 19 oktober 1995Göran Persson3 § Svar på interpellationerna 1995/96:2 och 4samt fråga 1995/96:14 om rasistiskt våldAnf. 1 Justitieminister ()Herr talman! har i en inter-pellation till statsministern frågat hur regeringen avseratt uppmärksamma det rasistiska våldet. Hon harvidare frågat om statsministern avser att verka för attregeringen lägger upp en samlad strategi på flera olikapolitiska områden för att skydda de personer sombehöver det och minska risken för överfall och förföl-jelse. Slutligen har hon frågat om regeringen avser attlägga fram något konkret förslag till pååtgärder för att få bukt med den rasistiska attacken.Interpellationen har överlämnats till mig.Juan har tagit upp frågor om rasistisktungdomsvåld och frågat mig vad jag avser att vidtaför åtgärder för att motverka den negativa utveckling-en.Kia har behandlat spörsmål om rasis-tiskt våld från grupper med nazistsympatier och frågatmig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att komma tillrätta med dessa problem.Låt mig till en början slå fast att det råder en i detnärmaste total enighet om att rasism är oförenlig medde värderingar och normer som råder i samhället ochatt alla uttryck för rasism bör bekämpas med kraft. Vimåste alla reagera på varje yttring av rasism och visaatt sådana tendenser inte är acceptabla i ett demokra-tiskt samhälle. För att vidmakthålla ett demokratisktsamhälle krävs det alltid ett aktivt försvar för grund-läggande värden som tolerans, humanitet och respektför människovärdet.Det är klart att kampen mot rasism och intoleransär av stor betydelse för att motverka brottslighet meddiskriminerande motiv. Denna kamp måste varalångsiktig och föras inom alla samhällsområden. Härhar skolan en central roll men det är också glädjandeatt sådant arbete bedrivs även inom bl.a. myndigheter,kommuner, arbetslivet, trossamfunden och idrottsrö-relsen.Sverige måste också aktivt stödja det arbete sompågår i internationella sammanhang - såsom EU,och FN - när det gäller att motverkarasism och främlingsfientlighet. Exempelvis pågårinom EU långt gångna diskussionerom någon form av åtgärdsprogram riktat mot yttringarav rasism och främlingsfientlighet.Att invandrare och flyktingar ges samma möjlighe-ter som andra att leva och verka i vårt samhälle ärockså grundläggande i arbetet för goda relationermellan olika grupper.Kampanjer mot rasism kan ha storbetydelse för att väcka uppmärksamhet och engage-mang hos människor. På så sätt kan man påverkaattityder så att respekten för allas lika värde garante-ras. Det räcker dock inte med kampanjer, utan detkrävs självfallet också ett långsiktigt arbete. Det ärnödvändigt med permanenta former för arbetet motrasism. Frågor om hur detta arbete skall organiseraskommer att övervägas i anslutning till beredningen avden invandrarpolitiska kommitténs slutbetänkande iapril 1996.När det gäller lagstiftningen på området vill jagtill en början nämna att allt det rasistiska våld och hotsom frågeställarna tar upp givetvis är brottsligt.Jag vill vidare slå fast att så gott som alla uttryckför rasism och rasistisk verksamhet är kriminalisera-de. Bestämmelsen om straff för hets mot folkgrupp ärcentral i lagstiftningen mot rasism och annan diskri-minering. Den brottsliga gärningen består i att någon iuttalande eller i annat meddelande som sprids hotareller uttrycker missaktning för en folkgrupp eller enannan sådan grupp av personer med anspelning påras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung ellertrosbekännelse. Eftersom denna bestämmelse sedanden är tillämplig även i fall då rasistis-ka eller liknande uttalanden sprids inom en föreninghar rasistiska organisationer i praktiken fråntagitsmöjligheten att verka.Av stor betydelse för synen på den rasistiskabrottsligheten är den särskilda straffskärpningsgrundsom infördes . Regeln innebär att detskall beaktas som en försvårande omständighet ommotivet för ett brott varit att kränka någon på grundav ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, tros-bekännelse eller någon annan liknande omständighet.Polis, åklagare och domstolar skall alltså ägna sär-skild uppmärksamhet åt sådana motiv och ge prioritetåt dessa typer av brott.Brott med rasistiska förtecken måste bekämpasmed kraft. Polisen måste ha tillgång till effektivametoder i sin brottsbekämpning. Därför är det viktigtatt man får förutsättningar att tillgodogöra sig deökade möjligheter till övervakning och informations-insamling som följer av ny teknik.I regleringsbrevet för innevarande budgetår förpolisväsendet markerar regeringen att särskild upp-märksamhet skall ägnas brott som begås av ungdomoch att det också är viktigt att all kriminalitet som harsin grund i rasistiska motiv möts med effektiva meto-der.Av betydelse i detta sammanhang är givetvis ock-så säkerhetspolisens arbete på författningsskyddetsområde. I det arbetet står bl.a. nynazistiska grupper ifokus. koncentrerar sitt arbete på att förebyggaetablering av fasta strukturer hos dessa grupper samtpå att förhindra brott. kartlägger också detrasistiska våldet och undersöker trender och tendenseri ett vidare perspektiv. I denna del har byggtupp ett samarbete med . I sin redogö-relse för /95 bedömer attdet totala antalet aktiva och sympatisörer är i detnärmaste oförändrat.Det är lika viktigt att polisens arbete mot rasismoch rasistisk brottslighet förs på det lokala planet.Närpolisen med dess problemorienterade arbetssättbör vara en god grund för att utveckla polisens insat-ser mot denna typ av brottslighet.Elisa har i sin interpellation tagitupp frågan om den rädsla som enskilda kan känna.Det är också en polisiär uppgift att skydda enskildasom utsätts för allvarliga hot. För att rättsordningenskall kunna upprätthållas måste de som medverkar ien rättsprocess skyddas mot olika former av över-grepp. Visst skydd erbjuds genom att det finns särskiltstränga straffsanktioner mot den som angriper ettvittne eller en målsägande. I en nyligen avlämnadpromemoria har föreslagits ännu strängare straff försådana brott. Förslagen bereds inomJustitiedepartementet. I den utredning som skall ut-värdera de senaste årens insatser på brottsofferområ-det ingår också frågor om hotade vittnen och målsä-gande. Utredaren skall undersöka hur omfattandeproblemen är och vilka insatser som krävs för att lösadem. Skydd för vittnen och målsägande erbjuds ocksågenom möjligheterna att hemlighålla personuppgifter.Även polisskydd eller, som en sista utväg, livvakts-skydd kan förekomma.Regeringen kommer att presentera ett na-tionellt brottsförebyggande program. Det är min för-hoppning att programmet skall sprida kunskap ochinspirera till lokalt brottsförebyggande arbete. Ävendetta arbete bör ha goda förutsättningar att bidra ikampen mot den rasistiska brottsligheten.Jag vill avslutningsvis slå fast att en öppen debattär ett viktigt vapen i kampen mot rasism. Det är där-för viktigt att värna om grundläggande demokratiskarättigheter, såsom det fria utbytet av åsikter och att ivarje sammanhang hävda respekten för alla männi-skors lika värde. är det angeläget att varjefaktisk yttring av rasism bekämpas med kraft, intebara som en reaktion på den enskilda händelsen, utanockså för att visa att sådana tendenser över huvudtaget inte är acceptabla i ett demokratiskt samhälle.Anf. 2 ()Herr talman! hade jag tillfälle att hörajustitieministern i en debatt om rasism på TV. Därhörde jag henne säga att någon ny lagstiftning egent-ligen inte är nödvändig, dvs. att vi har en lagstiftningsom skall trygga medborgarna. Det håller jag full-ständigt med om. Justitieministern slår på andra sidani sitt svar fast: "När det gäller lagstiftningen på områ-det vill jag till en början nämna att det rasistiska våldoch hot som frågeställarna tar upp givetvis är brotts-ligt." Sedan konstaterar hon att "rasistiska organisa-tioner i praktiken fråntagits möjligheten att verka".Här uppstår ett problem. Om dessa organisationeri princip har fråntagits rätten att verka, varför verkarde i så fall? Det är för mig oförståeligt.Jag delar justitieministerns uppfattning att lag-stiftningen är tillräcklig vad gäller kriminalisering avverksamheten. Däremot efterlyser jag en tolkning avlagen som gör att det finns ett instrument för t.ex.polis och skola att agera.I dag råder det inget tvivel om att de flesta sam-hällsinstitutionerna anser att rasism är förkastligt.Men vilket instrument kan en lärare i en skola använ-da sig av för att motverka rasism? Vilken utbildninghar en lärare för att hantera rasistiska och fascistiskatendenser? Vilken möjlighet har t.ex. en lärare attförbjuda, skydda från eller i någon form agera motrasistiska tendenser i sin skola? En lärare kritiseradesnyligen hårt för att ha köpt nya kläder till elever somhade nazistiska symboler på jackan.Det är alltså en fråga om att inte bara reagera utanockså agera. talas det i samhällsdebatten väldigtmycket om hur de s.k. rasisterna agerar men inte omhur samhället skall svara på deras agerande.Jag är inte riktigt nöjd med svaret av den anled-ningen att regeringen har undvikit att behandla det härsom en samhällsfråga. Det nämns i svaret att man ianslutning till Invandrarpolitiska kommitténs slutbe-tänkande kommer att ta upp frågan på vilket sätt ettpermanent och långsiktigt antirasistiskt arbete skallbedrivas. Då tenderar vi återigen att falla i fällan attanalysera vad invandrare gör för fel, eftersom deuppenbarligen råkar ut för en massa repressalier.Min mening är att vi i det här fallet inte behöveranalysera vad invandrare gör eller vad invandrare integör. Vi behöver inte analysera hur invandrare skallbete sig eller inte bete sig. Det är en separat fråga. Detvi behöver analysera är varför rasism uppstår ochvarför det till största delen är unga män som utför derasistiska dåden. Det är ingen slump.Vi måste därför se frågan i ett djupare samhäll-sperspektiv, och det var av den anledningen jag ställ-de interpellationen till statsministern. Jag efterlyser ensamlad strategi från regeringen för att tränga in i enfundamental samhällsfråga. Det här är frågor somberör grundlagen, 2 kap. i regeringsformen.Vi måste fråga oss om det skall vara tillåtet attskrika "Ut med packet!" Är det ett hot,eller är det inte ett hot? Det beror på hur man tolkardet. Faktum är att det sker . Det justitieministernsäger i sitt svar om att rasistiska organisationer iprincip har fråntagits rätten att verka stämmer alltsåinte överens med verkligheten. Jag menar att ocksåpolisen behöver ett instrument för att kunna agera.Sedan vill jag ta upp en sak som är en aning käns-lig, och det gäller medierna. Vem styr debatten i me-dierna? Vilken bild ger man av rasister i medierna,och vilken bild ger man av invandrare? Alla vet attom en politiker går till attack mot medierna straffashon genast eller får sin karriär förstörd. Frågan är ominte regeringen borde ta tag i den här frågan och ana-lysera på vilket sätt t.ex. och destörre tidningarna lever upp till kravet på ett demo-kratiskt förespråkande.Utan tvivel måste också medierna granskas på dethär sättet. Medierna granskar politikerna, menvem granskar medierna? Jag menar att medierna harett stort ansvar - inte för de rasistiska dåden men föråt vilket håll samhällsdebatten går.Anf. 3 ()Herr talman! Jag vill tacka justitieministern försvaret.Rasismen och rasistiska mer eller mindre organi-serade grupper sprider sig snabbt i och i övri-ga . De senaste brutala dåden i ochKlippan, där två unga människor blev brutalt miss-handlade och mördade, är bara några exempel. Vi harockså sett hur unga människor tvingar flyktingar attflytta från sina bostadsområden därför att flyktingarnainte står ut med trakasserier.I dag kunde vi läsa i att för mänskliga rättigheter kritiserar Sverigeför rasism, främlingsfientlighet och "fascistiska ten-denser". Juridiska experter uttrycker enligt artikeln"obehag" inför den växande rasismen i det "moraliskamodellandet".Listan kan göras längre.Det finns inga enkla lösningar på hur man minskarrasismen och invandrarfientligheten. Jag vill peka påett antal åtgärder som jag anser att vi måste vidta föratt försöka stoppa den negativa utvecklingen.1. Förstärk kraftigt undervisningen om rasism ochinvandrarfientlighet i alla skolor, på både hög och lågnivå. Det gäller också att kunna ge lärare bättre kun-skaper i frågan. Det är viktigt att vuxna fungerar somgoda exempel för att hävda och försvara demokratiskavärden. Vuxna får inte vara tysta eller huka när rashatoch våld mot etniska grupper sprids.2.3. Trots svåra tider i vårt land är det viktigt attSverige i anda fortsätter att driva engenerös och human flyktingpolitik. Det är en plikt förSverige att följa internationella ochrekommendationer.4.5. Det måste utarbetas en ordentlig satsning motsegregation och fattigdom och för att stoppa etttvåtredjedelssamhälle, där fattiga blir andra fattigasfiende. Det är bra med nationella brottsförebyggandeprogram, men vill man bekämpa våld och rasismmåste man bekämpa dess rötter. Vi måste skapa vi-sioner och utopier för människor i vårt land. Det poli-tiska måste definiera vad det är för slagssamhälle vi lever i. Hotet mot den svenska demokratinfinns ännu inte i extremistiska grupper. Hotetfinns i avsaknad av visioner från maktens Sverige.6.Men det räcker tyvärr inte med nämnda åtgärderför att bekämpa rasismen och rasistiskt våld. De måstekombineras med en skärpt lagstiftning. Det är i dagaccepterat att bestraffar hets mot folkgruppoch att man därigenom även inskränker yttrande- ochtryckfriheten. Det borde därför inte vara så märkligtatt göra en inskränkning i organisationsfriheten.Skyddet mot rasistiska organisationer måste stärkas.Den organiserade rasismen, som arbetar bådeovan och under jord, är mycket farligare än den en-skilde.I regeringsformen sägs att föreningsfriheten fårbegränsas om det gäller en organisation vars verk-samhet innebär förföljelse av folkgrupp av viss ras,hudfärg eller etniskt ursprung. Diskrimineringsom-budsmannen har föreslagit åtgärder menhar ännu inte fått gehör för dem.Det behövs mer än någonsin en intensifieradspaning efter personer och organisationer som bedri-ver rasistisk brottslighet. Litet måste vi lära oss avhistorien. Det är nödvändigt att prioritera kampen motbrott med rasistisk och främlingsfientlig bakgrund.Det måste bli ett nytt prioriterat område vid sidan avvåldsbrott, narkotikabrott och ekonomisk brottslighet.Riksfronten VAM och andra liknande ytterst farli-ga terrororganisationer måste i laga ordning bekämpasmed rättsväsendets fulla styrka. Många personer in-klusive mig själv har erfarenhet av vad det innebär attutsättas för mordhot mot sig själv och familjen. framhållit bör delta-gande i alla slags organisationer som ägnar sig åtorganiserad förföljelse på grund av ras, ursprung ellertrosbekännelse kriminaliseras. Brottet bör lämpligenbetecknas som organiserad etnisk förföljelse. Brottbegångna med den här berörda allvarliga bakgrundenbör leda till straffskärpning. En särskild bestämmelseom detta behövs i brottsbalken.Herr talman! Jag vill fråga justitieministern föl-jande: Kan justitieministern tänka sig att stödja för-slag om inrättande av en utredning av frågan omstraffrättslig reglering av allvarlig etnisk diskrimine-ring? Kan justitieministern tänka sig att stödja försla-get att brott med rasistiskt och främlingsfientligt mo-tiv blir ett prioriterat område i brottsbekämpningen?Kan justitieministern tänka sig att stödja förslaget att ienlighet med diskrimineringsombudsmannens förslaginföra en brottsbalksbestämmelse som betecknas"organiserad etnisk förföljelse"? Kan justitieministerntänka sig att klart och tydligt säga att lagen motanvändning av uniformer skall tillämpas i hela Sveri-ge?Anf. 4 (mp)Herr talman! Jag vill tacka för svaret. Av svaretskulle man kunna tro att det är lugn och ro, att sam-hället gör allt som står i dess makt och att det intefinns så stora problem kvar. Om man ser på verklighe-ten är det ju tyvärr något annat.Det är ett besvärligt problem och det finns ingaenkla lösningar. Jag vill dock uppmärksamma vissaskeenden. Enligt dagstidningen har FN kommit meden rapport som också uttrycker en förundran överhändelseutvecklingen här i . Man pekar på vadsom har hänt . FN ser också medförundran på att vi inte förbjuder rasistiska organisa-tioner.Det är just man kan skönja enutveckling. Det började med någon grupp som ladened en krans på bemärkelsedag. Sedan hardet organiserats grupper. Det handlar inte längre omen fårskock förvillade ungdomar, utan det handlar omen organiserad ungdomsrörelse.Dessa grupper har tidskrifter och musik att spridasitt budskap med. De anordnar offentliga konserter,och det får de tillstånd till. Det är det som är så un-derligt.Det kommer nynazister från och Dan-mark som samlar sig till stora konserter här i Sverige.De får eskort av polisen, vilket gör att de känner attverksamheten är sanktionerad. Det blir resultatet,även om syftet kanske var ett annat.Om man ser på lagen verkar det som om manskulle kunna ingripa mot detta. Yttrandefriheten fårbegränsas vid förebyggande och beivrande av brott.Det står i regeringsformen 2 kap. 13 §. Just musikenoch tidskrifterna borde man kunna stoppa. Det är jude som gör att rörelsen kan fortplantas och etableras.De ungdomar som fastnar i en sådan här organisa-tion har svårt att dra sig ur. Många har givit uppgiftom att de blir hotade till livet osv.Skolan kan göra en del, står det i svaret. Det är detsäkert också många som gör. Men i verkligheten ärdet ju så att man inte får ingripa mot symboler. Enrektor i - i det område som jag kommerfrån - ingrep ju . Det blev väldigt kontrover-siellt. Alla rektorer i samlades för att försö-ka få ett likartat handlingssätt. De kom fram till att deinte kunde införa förbud eftersom de inte ville hamnai gränsdragningsfall. Jag tycker att det är skolans pliktatt sätta gränser. Det är en undfallenhet somkommer i dagen.Ulf P. hade samma inställning när hantalade i radio: Vi kan inte ingripa.När det handlar om symboler för en organisationsom är så i grunden odemokratisk och uttalar hot,tycker jag inte att det skulle vara någon svårighet attgöra det. Det är alla vuxnas skyldighet.Man försöker i stället förlöjliga den åklagare somanmält fall om uniform. Jag läste i tidningen att ensocialdemokrat hade blivit anmäld för att han ellerhon bar en jacka med en ros på ryggen. Det är ju attförlöjliga. Alla vet vad det handlar om. Vi måsteklargöra vad som menas med uniform, nämligen attdet handlar om de symboler som historien visar görmänniskor rädda.Det är två saker som jag skulle vilja ha ändring på.När det gäller poliseskort av nynazister har vi ettaktuellt fall i där skyddade polisen nynazis-ter och förde dem till den lokal som de hyrt. År 1993var det i 400 nynazister som blev eskortera-de. 1994 var det 200, och 1995 var det 400 igen. Viskall inte tillåta det.Däremot tycker jag att förslag omnärpolisen är bra. Det är precis så som vi vill att när-polisen skall utformas. De skall tillsammans medsocialnämnden ha uppsökande verksamhet.Lämna inte ungdomarna i fred. Sök upp dem. Detär bättre att det anordnas platser där de kan vara ochdär samhället verkligen ingriper och håller koll. Defår inte lämnas ensamma, och vi får inte ge dem in-trycket att vi sanktionerar denna typ av verksamhet.Anf. 5 ()Herr talman! som är ordförande istiftelsen utkom med , nationalister eller hyggliga unga män.I den kan vi bl.a. finna följande uttalande: Att bliskinhead är att vilja bli sedd. Detta citat bör väcka tilleftertanke.När vi upptäcker att vissa personer eller grupperinte respekterar det vårt land länge har stått för, näm-ligen, öppenhet, tolerans yttrandefrihet och mötesfri-het reagerar många av oss häftigt. Känslorna skall taspå allvar, men vi får inte låta dem rusa i väg med oss.Särskilt i lagstiftningsfrågor får vi inte låta oss gripasav panik utan försöka hålla huvudet kallt. Annars kanvi göra allvarliga misstag. Vem tror att vi kan kommaåt det grundläggande problemet - behovet av att varanågon - främst genom ytterligare lagstiftning?Vi kan se oroväckande mönster dyka upp i vårtsamhälle. Det finns grupper som struntar i debattenoch som struntar i respekten för andra. Personer varsuppfattning anses oförenliga med det egna synsättetutövar man våld mot. De som drabbas är svenskamedborgare av utländsk härkomst eller personer somkommit hit som flyktingar eller invandrare.Visst kan vi ha olika uppfattningar vad gäller bl.a.invandringens omfattning och effekter. Det är intekonstigt. Vi lever i ett land där även sådana frågor fårdebatteras fritt.Men i denna fråga eller i andra politiska frågorkan vi aldrig tolerera att sansad debatt och utbyte avargument ersätts av våldsaktioner. Vi måste alltidkomma ihåg att våldets princip accepteras om våldmot invandrare tolereras. Vårt rättssamhälle hotas.De som begår våldsbrott mot andra på grund avderas hudfärg, hårfärg, språk eller vanor förtjänar inteannat än vårt gemensamma fördömande och bestraff-ning. Våldet står för barbariet och för det laglösasamhället.Herr talman! Vad kan vi då göra? Vi har enlagstiftning med vars hjälp vi kan straffa den somskadar sina medmänniskor och där intolerans motexempelvis invandrare är en straffskärpningsgrund.Varför har det då blivit som det är? Jo, bl.a. därföratt vi har undergrävt föräldrars auktoritet. Föräldrar ärde bästa brottsförebyggare vi har. Det är föräldrarnasom har störst förmåga att överföra normer till våraunga. Därför är det också viktigt att återföra maktentill föräldrarna bl.a. med hjälp av vårdnadsbidrag,skolpeng, sänkt skattetryck som gör det möjligt förfamiljer att själva styra över sin försörjning samt enfamiljepolitik som bygger på föräldrarnas oavvisligaansvar för sina barn och på medborgarnas rätt att fåvälja hur de organiserar sina liv.Vi måste också arbeta oss bort från vår oförmågaatt premiera de goda exemplen. Så länge svenskaskolor, vilket skett, tackat nej till donationervilka syftar till att just premiera elever som sköter sigoch är goda kamrater, har vi fel attityder i samhället.Så länge justitieminister, som vid en debatthär i kammaren , hånar tal om Carnegiemedal-jen som delas ut till människor som gjort en oegen-nyttig insats för en medmänniska, har vi också felattityder i samhället. Vi har inte förstått vad som lig-ger bakom uttalandet "Att bli skinhead är att vilja blisedd".Vi måste också ge föräldrarna stöd i deras upp-fostrargärning genom att sluta upp bakom dem i derasansträngningar med entydiga signaler. Detta låg bak-om den borgerliga regeringens beställning till av ett nationellt brottsförebyg-gande program. Avsikten var att detta skulle föreläg-gas denna höst.