prot · GJ0914 · 1995-10-25 00:00:00 — Dagens betänkande följer i stort settden proposition om en avreglering av elmarknadensom regeringen presenterade . Denpropositionen följde i sin tur det delbetänkande somEnergikommissionen presenterade . I detföreslogs vissa smärre justeringar i den tidigare avriksdagen beslutade avregle-ringen.Man kan då fråga varför denna omtagning är nöd-vändig. I realiteten har vi fått en försening av avreg-leringen av elmarknaden. Någon större övrig effekthar inte uppkommit. I ett särskilt yttrande till delbetänkande konstaterade ledamö-terna från de partier som ingick i den förra regeringenatt det när kommissionens betänkande nu föreligger ärlätt att se att de socialdemokratiska farhågor somföranledde uppskovet med reformen varit obefogade.Slutsatsen är densamma , vilket också framgår avdet särskilda yttrandet vid dagens betänkande.Herr talman! Eftersom propositionen näst intillslaviskt följde vad föreslog,fann vi från sida ingen anledningatt motionera. Våra synpunkter hade blivit tillgodo-sedda i kommissionsarbetet. När betänkandet nu fö-religger ställer vi oss också bakom det, utom på enpunkt som inte hör ihop med propositionen och avreg-leringen. Utskottet går längre än vad regeringen hargjort i synen på Vattenfall.Regeringen skrev i sin proposition att det finnsstarka skäl som talar för att bör kvarstå istatlig ägo, men utskottet skriver att man definitivt villha kvar i statlig ägo. Detta kan synas varaen liten skillnad, men vi tycker att det är en onödigmarkering , innan har lagtfram sitt slutbetänkande.Avregleringen av elmarknaden kan bli ett viktigtinstrument för energieffektivisering, som är en grund-bult i en strategi för kärnkraftsavveckling. Vidaremöjliggörs nu på ett tydligt sätt för elkonsumenternaatt efterfråga en ur miljöns och ur kommande genera-tioners synpunkt hållbar elproduktion, av s.k. grön el.Uppföljningen av den nya elmarknaden, innebär bl.a.att man bevakar att de små elproducenterna, som oftaarbetar med förnybar elproduktion, inte missgynnas -vilket är viktigt - och att kommuner har möjlighet attskydda fjärrvärmen där den har en svag konkurrens-kraft.Herr talman! Det finns både hängslen och livrempå den här avregleringen. Jag yrkar bifall till utskot-tets hemställan utom beträffande den text som berörs ireservation 4.Man kan också ha en stilla förhoppning om attEnergikommissionen nu skall kunna samla en motsva-rande bred enighet kring hur omställningen av energi-systemet skall genomföras. Jag som sitter i dennakommission kan omvittna att det är en något svårareuppgift, men vi skall inte lämna något oprövat ochskall verkligen anstränga oss för att försöka kommaöverens också i denna för helheten i energipolitikenhelt avgörande fråga.Herr talman! Jag har också ett par kommentarertill ett par inlägg som gjorts här tidigare.Jag har förstått att inte tycker attEnergikommissionens arbete är så viktigt. Det fram-gick av hans tidigare inlägg. Han har också deklareratatt han mitt i detta arbete vill öppna egna fronter. Jagkan konstatera att respekt för detpolitiska arbetet kanske inte är så total, trots att hanhade synpunkter på vår respekt för arbete.Kommissionen håller faktiskt just och en månadframöver på med att försöka slutföra ett arbete. Jagtycker att man skall ha en viss respekt för det arbetet.Avregleringen är en sak. De ekonomiska styrmedlenför hur vi skall baka in de externa kostnaderna be-handlas , och resultatet härav kommer så småning-om att redovisas i slutbetänkandet.Jag kan också säga till att det frånVänsterpartiet över huvud taget inte fanns någonreservation till delbetänkandet från Energikommissio-nen. Det är med viss förvåning som jag noterar att niefter arbetet i den nu har ändrat uppfattning.Anf. 30 () replikHerr talman! Jag har naturligtvis respekt förEnergikommissionens arbete. Det vore mycket märk-ligt annars. Men jag förstår inte riktigt hur du på all-var kan mena att vi först skall avreglera och sedan kanhoppas att de externa kostnaderna, dvs. miljökostna-derna, skall kunna bakas in i priset.Jag menar att man naturligtvis måste gå den andravägen. Först garanterar man att det är verkliga kost-nader som vi betalar för elen, dvs. miljökostnadernaingår i priset. Sedan kan vi börja diskutera avregle-ring. Annars får vi ingen verklig marknad. Då får vibara ett system där man privatiserar vinsterna ochsocialiserar kostnaderna.Anf. 31 () replikHerr talman! Det är uppenbart att huvud taget inte har läst betänkandet från när det gäller avregleringen av el-marknaden.Jag har just bläddrat igenom det igen och ser attdet på ställe efter ställe mycket tydligt står att manåterkommer till frågan om hur man skall baka in mil-jökostnaderna i energipriset. Jag kan återge ett endaställe: Inte heller de ekonomiska styrmedlen tordekomma att förlora i styrka - i samband med avregle-ringen. Liksom kan skatter och avgifter använ-das för att i förbrukningsledet påverka användningenav energin och därmed exempelvis minska miljöbe-lastningen från skadliga ämnen som bildas och emitte-ras vid energianvändningen.Det är precis det vi sysslar med . Ni slår faktisktin helt öppna dörrar i det här sammanhanget. Det vidiskuterar är avregleringen av elmarknaden.Sedan har vi helheten, och den kommer kommissio-nen snart fram till ett slutbetänkande om.Anf. 32 () replikHerr talman! energiex-pert sitter för i . Han har alltså tvingats att reserverasig mot de dumheter ni håller på med, genom att niinte ser till att de verkliga miljökostnaderna ingår ielpriset innan man avreglerar.Dessutom sade att man pratar om attde ekonomiska styrmedlen inte skall förlora i styrka.Det är inte detta det handlar om. De måste ju bliverkliga. Det betyder att de måste öka mycket i styrka.Anf. 33 () replikHerr talman! Jag kan väl konstatera att det i sam-band med betänkandet från ävenförekom en del tveksamheter i det politiska arbetetsom rörde . Det var först efter det att vivar klara och arbetet var avslutat som det inflöt enreservation, som tog upp andra saker.Har man den synen på politiskt arbete att man intei en utredning kan diskutera olika ståndpunkter, så attvi vet var vi har varandra, kan jag tala om att det ärmycket svårt att ta ställning till nya förslag som läggsfram i form av en reservation när man har slutförtarbetet. Det är inte respekt för det politiska arbetet,. 34 ()Herr talman! "Allt går ju med elektricitet, elek-triskt det är nåt konstigt med det. Elektriskt detströmmar ju som ni vet, härs och tvärs igenom trå-den. "Citatet är av omreglering och reformering av ellagstiftning-en ger konsumenterna en starkare ställning än mednuvarande ellag. Konsumenterna får ett inflytandeöver prissättningen, eftersom upphandlingen kommeratt ske i konkurrens.Om detta handlar, som framgått av tidigare inlägg,denna debatt, och jag är glad att samstämmigheten ärså pass stor som den är. Vissa reservationer finns,men en stor enighet finns i utskottet om färdriktning-en.Tanken med elmarknadsreformen är just att ge-nom ökad konkurrens stärka konsumenternas ställningpå marknaden. Avsikten är att skapa förutsättningarför en effektiv elförsörjning. Den förra socialdemo-kratiska regeringen inledde detta arbete genom att tainitiativ till en bolagisering av och att isamband därmed överföra storkraftnätet till en sär-skild organisation, . Det är dockregeringens och utskottsmajoritetens mening att Vat-tenfall skall förbli i statlig ägo.Nu fullföljs arbetet på elmarknadsreformen. Föratt säkerställa konkurrens på lika villkor krävs ett nyttregelverk. Det är alltså fråga om en omreglering sna-rare än en avreglering av elmarknaden. De stora in-dustrikunderna har redan nu vissa möjligheter attförhandla med olika kraftbolag om villkoren för leve-ranser av högspänd el. Genom elmarknadsreformenfår också andra kunder den möjligheten.Utskottet besökte och kunde då tadel av deras erfarenheter på det här området. Deraserfarenheter är mycket goda. Ingen aktör önskar åter-gå till det gamla. Man har fått en klarare målsättningoch tydligare roller. Det är lättare att arbeta. Man haren överblick, och priserna har sjunkit för konsumen-terna.En nordisk elbörs diskuterades också vid detta be-sök. Liksom de nordiska energiministrarna är aktörer-na mycket angelägna om att en organiserad han-delsplats kommer till stånd. Utskottet delar dennauppfattning, vilket framgår av betänkandet. Med detbeslut som vi tar i denna kammare kommer viett stort steg närmare målet. En gemensam nordiskelmarknad ger större handlingsfrihet inför dediskussioner som skall föras inom EU om en gemen-sam framtida elmarknad.Den förra regeringen ville avreglera tidigare. Dethar vi hört från den här talarstolen. När vi bytte rege-ring och riksdagsmajoritet sköts detta upp, och detidigare regeringspartierna fullföljer sin politik i dettabetänkande med en reservation.Vad vi socialdemokrater sade då var att man innanman avreglerar eller omreglerar bör titta på vad detinnebär för omställningen av energisystemet, hur detpåverkar utrikeshandeln och vad det innebär för gles-bygden. fick i uppdrag att medförtur utreda detta och lägga fram förslag. Så harskett, och propositionen och detta betänkande behand-lar ingående de mera genomtänkta delarna. Beträffan-de utrikeshandeln med el kommer en särskild utredareatt titta närmare på det.I propositionen står det att utrikeshandeln med elinnebär fördelar för den svenska elförsörjningen, inteminst i perspektivet av en kommande avveckling avkärnkraften.Utskottsmajoriteten delar den uppfattningen. Vårgrundinställning är att handelsutbyte med andra län-der innebär fördelar för . Fördelarna är, som visäger i betänkandet, en ökad produktionseffektivitetoch stabilare prisnivå. Naturligtvis kan en situationuppstå då en viss reglering kan bli nödvändig, exem-pelvis om försörjningstryggheten skulle hotas. Därförär det bra att låta en särskild utredare titta närmare pådet.Vi ser också med tillfredsställelse på förslaget atttillkommande utlandsförbindelser skall ägas och för-valtas av staten och tillstyrker detta.Många har haft funderingar kring och varit tvek-samma till de små konsumenternas och gles-bygdskundernas ställning. Utskottet har diskuteratdessa frågor ingående. kommer att få ettuppföljningsansvar, och jag vill gärna här från talar-stolen betona vikten av just uppföljning. En viss ga-ranti blir det för små kunder genom uppdelningen i ennätdel och en eldel. Distributörer kan spela ut produ-center mot varandra och därmed pressa priset. Vi har iSverige låga elpriser, och det finns enligt ochKonkurrensverket ingenting som säger att de inte kanbli lägre.Glesbygdskunderna bör följas noga. Detta betonarvi i betänkandet. Regeringen har också för avsikt attuppdra åt att särskilt övervaka kostnadsut-vecklingen för glesbygdskunderna. Regeringen påpe-kar särskilt att vid tariffsättning på regionledningarskall huvudprincipen vara en avståndsoberoende tariffför uttag av el. gäller att man inte får ha olikapriser för olika kunder, och risken för att just gles-bygdskunderna får betala mer för eldelen bedömer jagsom liten.Nätkostnaden är officiell och lika för alla. Detsom blir avgörande för priset är kundstorleken. Detspelar ingen roll om man bor i lägenhet i centralaUppsala eller i ett litet hus på norra i dettaavseende.Prisskillnaderna är stora. Råkraften ärmycket billigare i vissa delar av landet än i andra.Boden köper t.ex. sin råkraft billigare änÖsthammar, för att ta ett exempel.Särredovisning, eller uppdelning i olika juridiskapersoner, är en fråga som diskuteras på olika håll.Utskottsmajoriteten menar att en klar uppdelningbehövs för att undvika korssubventioneringar. Små,kommunala elbolag som jag har talat med menar attbolag är den bästa formen. Verksamheten skulle heltenkelt inte fungera annars.Omställningen av hela det svenska energisystemetkommer att behandlas i särskild ordning. skall lämna sitt betänkande i decem-ber. Därefter kommer remissomgång och breda dis-kussioner, och kommer proposition,utskottsbehandling och kammardebatt.Med det beslut vi fattar underlättar vi dennaomställning. Vi öppnar för kundernas fria val. Densom vill kan välja sin el från förnybara energikällor,s.k. grön el.Herr talman! Som framgår av betänkandet ochsom framgått av debatten här finns några reser-vationer fogade till betänkandet. Propositionen ochbetänkandet grundar sig i sin tur bl.a. på delbetänkande kring dessa frågor. Dereservationer som fogats till betänkandet stäm-mer inte överens med delbetänkandet från . Jag är litet förvånad över vissa partier.Är det så att den som sitter i Energikommissionentalar för sig själva och den som sitter i näringsutskot-tet talar för sig? Vilken är då partilinjen, och hur skallde viktiga energifrågorna behandlas i en kommandedebatt?Herr talman! ellag har varit gällandelänge. Det är nu dags att möta framtiden med en ny.En modern ellag, anpassad till den nya tiden medsamarbete över gränserna, kommer att medföra ettnytt tänkande. En VD vid ett kommunalt elbolag somjag har talat med säger: Tänk vad bra det blir när viskall utvecklas till ett serviceföretag. I stället för attsäga till folk som ringer och klagar att vi har rätt ochde har fel får vi jobba på ett annat sätt; vi får bli merserviceinriktade.Herr talman! Jag tror att det här blir bra. Jag är sä-ker på att vi , när vi har sett hur det härverkar, inte kan tänka oss att återgå till det gamla, påsamma sätt som man har upptäckt i . Tänk närolika elbolag kommer till oss med olika erbjudandenom energisnåla apparater, lågenergilampor och annatsom vi inte har kommit oss för med tidigare. Tänk närvi tillsammans i allmännyttan, i bostadsrättsförening-ar, villaägarföreningar har pressat priserna, sett till atthöja effektiviteten, serviceandan hos , Syd-kraft eller våra kommunala bolag.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets hem-ställan i sin helhet och avslag på samtliga reservatio-ner.Anf. 35 () replikHerr talman! Man blir nästan imponerad av densjälvsäkerhet och den säkerhet som utskottsmajorite-ten visar i fråga om förslagets positiva sidor. Det somBarbro framhåller om möjligheterna attköpa grön el är nästan paradisiskt. De små samman-slutningarna skall kunna pressa priserna osv.Jag skulle vilja ställa ett par väldigt konkreta frå-gor. Är inte det minsta orolig föratt förslaget framför allt kommer att gynna de storaenergianvändarna? Redan har vi fått signaler om attde priser som bestäms nu visaratt man räknar upp priserna till enskilda konsumenter,medan man håller igen på priserna till industrin - manräknar alltså inte med att kunna höja de priserna.Tvärtom måste man konkurrera om de stora kunderna.Är ni inte rädda för att förslaget får denna konsek-vens?Bör man inte vara litet försiktig med våra småkommunala elverk? Fyller de inte en väldig viktigfunktion? Har det inte visat att de är mycket effektivai sitt arbete? Är det verkligen meningen att vi skallpressa dem för att de skall bli uppköpta av de stora påmarknaden?Jag vill att reder ut ståndpunk-terna. Det sades att en avreg-lerad elmarknad skulle bana väg för en privatiseringav . De misstankarna från socialdemokratinssida har ni lagt åt sidan, eller?Anf. 36 () replikHerr talman! Jag vill gärna se möjligheterna meddet här förslaget. Det finns många möjligheter. Omman sätter sig in i förslaget noga, om man diskuterarmed människor som är verksamma i branschen ochsom vill se möjligheterna och inte hoten, då upptäckerman dem också. Därför vill jag gärna stryka underdem.Beträffande priserna skiljer man på en nätdel ochen eldel, vilket gör att det inte har så stor betydelseför de små konsumenterna om man bor i en lägenhetcentralt i en stad eller ute på landet i en villa.Jag tror att riskerna för de små elbolagen är över-drivna. Man måste ju inte sälja sitt elbolag till destora om man inte vill. Om vi dessutom får en nordiskelmarknad, som vi alla gärna vill se, kommer de i dagstora bolagen - och och andra - såatt säga minska i storlek genom att det blir fler aktörerpå marknaden.Anf. 37 () replikHerr talman! sade att hon troratt detta leder till en effektiv elförsörjning. Jag förstårinte vad hon menar med "effektiv" när inte miljökost-naderna finns inräknade. Hur kan det då vara effek-tivt?Leif , och Bo Holmbergm.fl. drar i sin motion slutsatsen att det blir en kata-strof, inte minst med tanke på att kärnkraften skallavvecklas. Hur ser utskottsmajoriteten och socialde-mokraterna i utskottet på det?En konkret fråga till: Varför skulle svenska kraft-bolag sälja billigt till svenska konsumenter när manfår en gemensam elbörs inom EU där man kan säljadyrt till andra länders konsumenter?Anf. 38 () replikHerr talman! Under arbetet med det här betänkan-det i utskottet har inte varit närvaran-de, inte följt debatten. Jag förstår att det kan vara litetsvårt att följa med. Om man läser betänkandet ochpropositionen noga ser man att vi på varje punkt harbemött de farhågor och påståenden som finns i deolika motionerna. Vi har med det förträffliga kanslietsbenägna hjälp sett till att vi fått bra skrivningar somen klar majoritet står bakom. Om läserbetänkandet noga får han svar på de frågor som hanställt.Anf. 39 () replikHerr talman! Jag har faktiskt läst både betänkan-det, kommissionens delbetänkande och mycket annat.Jag ställde några konkreta frågor. Hur kan det varaeffektiv elhantering och effektiva elkostnader när maninte räknar in miljökostnaderna? Jag vill ha svar påden frågan. Den besvaras inte i betänkandet. Dess-utom skulle jag vilja ha ett enkelt svar på följandefråga: Varför skulle svenska kraftbolag sälja billigt tillsvenska konsumenter när man kan få ut dubbelt såhögt pris om man säljer till tyska eller andra konsu-menter, om EU nu skall ha en gemensam elbörs, vil-ket talade om? Är det av ren god-het som svenska kraftbolag skall sälja billigt ochminska vinsten? 40 () replikHerr talman! Jag skall ta det sista gällande utri-keshandeln först. Det är just för att man skall kunnabesluta hur det hela skall se ut som vi föreslår den härkonstruktionen för handeln.Den effektiva elförsörjningen får vi genom upp-delningen, som tydligt framgår av betänkandet.Dessutom rör detta de frågor som kommer att behand-las av i ett senare läge och sominte berör debatten här i dag.Anf. 41 ()Herr talman! Med talmannens benägna tillståndtänker jag först ta upp en fråga som inte har meddenna debatt att göra utan med alla debatter i dennakammare. Jag vet att talmännen vill ha rappa och litetlivfulla debatter. Men första förutsättningen för det äratt man hör sina ärade meddebattörer. När man måsteuppbringa all sin energi för att över huvud taget höravad meddebattörerna säger är det ganska hopplöst attfå dessa livfulla och rappa debatter som vi vet atttalmännen gärna vill att vi skall ha i denna kammareför att göra till centralpunkten för politikeni Sverige.Därefter över till ämnet: Bakom den något oskyl-diga rubriken ryms utan tvekanden största energipolitiska reformen under hela efter-krigstiden. Det elförsörjningssystem som vi har hargett oss en hög teknisk nivå, stor leveranssäkerhet,internationellt sett låga priser och ett rimligt systemför taxesättning.Den som vill ändra på detta - som framgått av de-batten och betänkandet vill näringsutskottet göra det -har, menar jag, hela bevisbördan. Den som vill ändrasystemet måste leda i bevis att ett nytt system blirbättre och ger samhällsekonomiska och inte minstmiljömässiga vinster.Näringsutskottet säger att det främsta syftet meddessa förslag är att stärka konsumenternas ställning. Imin hand har jag en broschyr från Svenska Elverksfö-reningen. Inom parentes har nog Svenska Elverksfö-reningen missförstått roll, eftersom manpåstår att har beslutat om en del föränd-ringar. Vi kommer att besluta om någon halvtimmaeller timma om detta. I broschyren finns en rubriksom lyder "Lönar det sig att byta?" Under den kanman läsa följande: "Hur mycket pengar finns det atthämta om man byter elleverantör? Det beror natur-ligtvis på vilka villkor man har och hur mycket elman förbrukar. Men för de allra flesta hushåll blir nogsvaret: inte särskilt mycket.Den som byter elleverantör måste nämligen ha enelmätare som mäter elförbrukningen timme för timme.Kostnaden för den noggrannare mätningen skall beta-las av kunden.För de flesta hushåll blir det därför antagligen inteekonomiskt lönsamt att byta elleverantör." Detta sägerSvenska Elverksföreningen.I en av de största landsortstidningarna kunde mani söndags läsa en intervju med en hög chef inom Vat-tenfall. Han fick frågan: "Men varför då en avregle-ring, har det inte fungerat bra som det gjort?" Efter atthan talat om att det finns vissa tendenser till att blipösig - man blir något överraskad att denne Vatten-fallschef talar så fritt ur hjärtat; det finns nog andramedel att behandla pösigheten med - säger han: "Dethandlar dock inte så mycket om priset, hartrots sitt utpräglade monopol världens lägsta elpriser. "Detta är alltså inte mitt ordval utan Vattenfallsche-fens.Följdfrågan från journalisten blev: "Men nackde-larna då? För nog finns det en baksida på medaljen. "Jo, det var den här mannen klart medveten om. Hannämnde avregleringen av flyget som avskräckandeexempel. "Även taxi har ju efter avregleringen haftkaos på sina håll ---." Han ser också en fara förelmarknaden. "Mindre seriösa aktörer --- kommer attförsöka tjäna snabba pengar på att köpa och säljaelström.- Vi kommer nog tyvärr att få se sådana ---. "Vattenfallschefen hade fel i ett, eller kanske två,av sina påståenden. Jag tänkte ta upp det här medvärldens lägsta elpriser. Till industrin har faktisktSydafrika och lägre pris. däremot harklart lägst priser i , vilket har visat ien liten brochyr jag har och vilket Dagens Industrivisade i en artikel i mitten av förra månaden.Då är frågan: Har näringsutskottet kunnat visa attsvenska konsumenter kommer att få lägre priser? Mittsvar är obetingat: Den som vill göra denna stora för-ändring av ett system som har gett oss abso-lut lägsta priser och bland de lägsta priserna i världenmåste kunna leda denna fråga i bevis.Låt oss se på en vanlig hushållskonsument. Dethushåll jag tar upp bor i lägenhet och förbrukar ca4 000 kWh . Den mätutrustning som behövs föratt mäta förbrukningen timme för timme kostar, sägerman, 5 000 - . Jag vill inte ta i så mycket, såjag räknar lågt i mitt exempel och antar att en sådankostar . I exemplet utgår jag ifrån att konsu-menten får ett lägre pris på per kWh. Det bety-der att denne hushållskonsument kommer att få en 80kr lägre kostnad för den el han använder under ett år.För att betala kostnaden för mätaren behöver manalltså hålla på innan den är betald. Det öppnar ioch för sig oanade perspektiv på det att man skallstärka konsumentens ställning.Detta visar att möjligen, och jag understrykermöjligen, kan avregleringen vara till fördel för deabsolut största förbrukarna som genom sin styrka ochsina kunskaper kan sätta kraft bakom sina ord i för-handlingarna. Dessa möjligheter har inte hushållenoch, vad kanske värre är, inte heller småföretagen.Till sist vill jag nämna den väsentligaste invänd-ningen på den här punkten. Elmarknaden i ären utpräglad oligopolmarknad, inte som Vatten-fallschefen påstod monopolmarknad. Det finns alltsåväldigt få leverantörer. Elmarknaden tenderar dess-utom att bli allt mindre. En sådan marknad kommerinte, menar jag, att leda till konkurrens som kommerde små kunderna till del i varje fall. All erfarenhetfrån denna och andra branscher visar obetingat att jaghar rätt.Utskottet skriver i betänkandet att det främsta ar-gumentet för den lagstiftning som utskottet nu föreslårär omsorgen om konsumenterna. Med det räkneexem-pel jag visade är de naturliga frågorna med enlätt travesti på : "Omsorg för vem?Omsorg till vad? "Herr talman! Låga elpriser, hög leveranssäkerhet,hög teknisk nivå och rimlig taxeersättning har varit tillfördel för vårt land, för näringslivet och för övrigaelkonsumenter. De förslag som föreläggs riksda-gen för beslut har inte på något av dessa områdenvisat att det blir bättre.Till detta skall läggas att står inför enomställning av energisystemet som inget annat landgenomfört.