prot · GJ0930 · 1995-12-04 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1995/96:30Måndagen den 4 decemberKl. 12.00 14.03Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 21, den 22, den 23och den 24 november.2 § Meddelande om svar på interpellationTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 1995/96:34Till riksdagenBeträffande interpellation nr 1995/96:34 Perma-nentboende utan tillgång till el, inlämnad av SigridBolkéus, får jag meddela att jag inte kan besvaradenna inom föreskrivna fyra veckor.Skälet härtill är att en debattdag som passar bådeinterpellanten och mig inte stått att finna under dennatidsperiod.Jag kommer att besvara interpellationen torsdagenden kl. 12.00.Stockholm den 29 november 1995Jörgen Andersson3 § Svar på interpellation 1995/96:21 omflygräddningstjänsten i norra . 1 Kommunikationsminister ()Fru talman! har frågat försvars-ministern om vilka åtgärder han är beredd att vidta föratt beredskapen för flygräddningstjänsten i norraSverige förbättras. Arbetet inom regeringen är såordnat att det är jag som besvarar frågan.Flygtrafiken i luftrummet över och sjöfar-ten i våra farvatten är omfattande. Detta ställer storakrav på en effektiv flyg- och sjöräddning för att biståvid utsatta situationer. Den senaste tidens tragiskahändelser till sjöss i vårt närområde visar på vikten aven mycket effektiv sjöräddningsorganisation ochbehovet av samarbete mellan såväl länder som myn-digheter.Den svenska räddningstjänstmodellen bygger ge-nerellt på samverkan och bistånd mellan de organ somär ansvariga för statlig respektive . Som exempel på detta kan nämnas deavtal som har slutit med sex kom-muner om att de skall bistå och Kust-bevakningen vid räddningsinsatser till sjöss. RITS-styrkor finns i ,, , och Härnö-sand/. Ett förslag om att organisera enRITS-styrka på bereds inomregeringskansliet. I detta sammanhang har framfört att vid ytterligare utökning avantalet RITS-styrkor bör en av dem lokali-seras till Västerbottens- eller Norrbottenskusten.I ansvarar för sjöräddning-en och för flygräddningen. Försvar-smakten är en viktig resurshållare genom dehelikoptrar som kan användas för eftersöknings- ochräddningsuppdrag. I sjöräddningssammanhang vill jagäven framhålla de omfattande insatser som gjorts ochgörs av Sjöräddningssällskapet.Såväl sjö- som flygräddning ställer stora krav påhög beredskap och snabb resursuppbyggnad när enolycka inträffar. Då sjöräddning men även flygrädd-ning har sin grund i ett samarbete mellan ett flertalmyndigheter är den integrering och samordning somnu sker i med en gemensam räddnings-central för , , och naturlig.Både sjö- och flygräddningen utnyttjar Försvar-smaktens helikoptrar för nödvändig beredskap. Densenaste tidens effektiviseringar inom Försvarsmaktenhar emellertid inneburit att kräver enhögre helikopterberedskap än den som kanerhållas inom ramen för Försvarsmaktens ordinarieberedskap. Ett avtal har därför ingåtts mellan och Försvarsmakten om en förhöjd bered-skap på vissa platser. Denna höjda beredskap innebäratt insatstiderna vid räddningsoperationer minskasoavsett målet för flygningen.Sverige är ett stort land och kusterna är långa. Jaganser dock att en acceptabel helikopterberedskap förinsatsarbete och eftersökning skall finnas i hela Sveri-ge. sker den klart största delen av alla flyg-och fartygsrörelser i . Det är också isödra som den ojämförligt största delen av allpassagerartrafik till sjöss sker.Det åligger i första hand de ansvariga myndighe-terna att tillse att en acceptabel nivå för helikopterbe-redskap kan upprätthållas. Som exempel på dettafinns det avtal som tecknats mellan ochFörsvarsmakten.För närvarande gör och gemensamt en översyn av möjligheterna attsamordna behovet av helikoptertjänster för flyg- ochsjöräddningen. Denna översyn beräknas vara klar ijanuari 1996. Jag har förvissat mig om att denna över-syn kommer att analysera om det finns brister iberedskapen för flyg- eller i någon delav landet.Anf. 2 ()Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret på mininterpellation. Anledningen till att min interpellationställdes till försvarsministern var att det gällde försva-rets helikoptrar, som behandlades i betänkande1994/95:FöU4 vilket ledde till beslut den11 . I beslutet gavs regeringen till känna attdet är angeläget att berörda parter verkar för att be-redskapen för flyg- och räddningstjänsten förbättrasäven i norra . Jag återkommer till det.I svaret ges en utförlig redovisning av sjö- ochflygräddningstjänsten och det görs en beskrivning avde myndigheter som har ansvaret för en fungeranderäddningstjänst. Hänvisningen till det avtal som teck-nats mellan och Försvarsmakten ärvittomfattande men gäller inte i någon större ut-sträckning i norra . Förhöjd beredskap påBerga, i , och är bra, men varförfinns ingen sådan beredskap i norra ?Att den klart största delen av flyg- och fartygsrö-relserna sker i södra delarna av vårt avlånga land är vihelt överens om. Men det innebär inte att kommuni-kation i luft och över vatten är sällsynt i norra tvärtom. I sjö- och flygräddningsregionen frånGävle och norrut bedrivs handelssjöfart i 15 hamnarvarav tre med färjetrafik. Trafikflyg bedrivs på 17flygplatser norr om . Kallax är den trafikmässigtstörsta flygplatsen med 800 000-900 000 passagerareper år. Totalt transporteras ca 4 miljoner passagerarepå färjor och flygplan i denna region varje år.Förutom denna passagerartrafik pågår stor han-delssjöfart året runt på alla hamnar i . Dess-utom har vi ett betydelsefullt yrkesfiske och ett övrigtbåtliv längs hela kustremsan i Bottenviken.I det avtal som skrevs mellanSverige och påpekas vikten av snabb hjälpin-sats och att respektive land skall säkerställa fullgodasjö- och flygräddningstjänster i den egna regionen.När avtalet skrevs var kommunikations-minister i , men vem som var kommunika-tionsminister i känner jaginte till.Avståndet från till nordligaste . Om en flygolycka inträffar i t.ex.Kiruna eller om en fartygsolycka inträffar i Bottenvi-ken tar det i bästa fall för en räddningshe-likopter att ta sig fram till katastrofplatsen. Ett oef-tergivligt krav måste vara att flygräddningstjänstdygnet runt finns i alla delar av vårt land. Allvarligaolyckor kan inträffa även i norra om finns flygvapnets tungaräddningshelikoptrar placerade i och iLuleå. Dessa helikoptrar har endast beredskap underde tider då flygvapnet bedriver flygövningar, dvs. ca25 % av årets totala timmar. Som exempel kan näm-nas att det i inför stundande jul- och nyårshelginte finns någon som helst beredskap från den 19december fram till , dvs. Enligt min mening är detta förhållande heltotillfredsställande.Med det tillkännagivande som regeringen fick den11 hade jag och många med mig i Norrlandförväntat oss, att när nytt avtal skrevs mellan berördamyndigheter skulle norra ha fått sin rättmäti-ga beredskapstjänst och beslut därmedfullföljts. Varför blev det inte så, kommunikations-ministern?Jag har dock tacksamt noterat att vi är överens omatt en acceptabel helikopterberedskap skall finnas ihela . Om nu inte de myndigheter som i förstahand har ansvaret tillgodoser att norra kom-mer med på beredskapskartan, är då statsrådet bereddatt vidta åtgärder?Anf. 3 Kommunikationsminister ()Fru talman! Jag vill börja med att säga att det avtalsom finns mellan försvaret och natur-ligtvis gäller hela - det gäller inte explicit densödra delen.Precis som säger, är både han-delssjöfarten och flygrörelserna över norra . Vad jag ville säga i mitt svar var att dettakanske är ännu mera omfattande ju längre söderutman kommer, men jag menade självfallet inte att detär tomt norr om det gäller insatstiderna - det tar ungefär sextimmar med helikopter från och uppåt - ärdet inte bara en statlig fråga utan också en kommunalfråga. Det är som skall ombesörjaefterforskning och räddningsinsatser när det inträffarett flyghaveri, också när det inträffar till sjöss. Om detinträffar på land är ansvarigt för efter-forskningen. Men i första hand är det den kommunalaräddningstjänsten som skall svara för räddningsinsat-serna. Om det händer i fjällen har polisen ett motsva-rande ansvar.Man skall också komma ihåg att den tekniska ut-vecklingen även här har gjort att vi har bättre möjlig-heter än vi hade för , därför att viaGPS-tekniken, eller satellittekniken, kan man åstad-komma efterforskning på ett mer effektivt sätt ochmycket snabbare.När det gäller sjöolyckor har ansva-ret för efterforsknings- och räddningsinsatserna.Det viktiga är att detta samarbete sker, och där harräddningstjänsten i kommunerna också ett stort an-svar. Det är det som ligger i botten på det avtal somhar slutits om de s.k. RITS-styrkorna. Det är framförallt huvudmännen för räddningsinsatserna som harvarit intresserade - och Luftfartsver-ket - och som har visat på vilket behov som finns närdet gäller särskilda insatser. Både ochLuftfartsverket är ju mycket viktiga parter när dethandlar om att eventuellt göra förändringar eller utökaresurserna till RITS-styrkorna. Men kommunerna harsom sagt var också ett oerhört stort ansvar.Försvarsmakten har dragit ned på sin s.k. basbe-redskap, och det är det som är anledningen till attsjöräddningen har träffat det här speciella avtalet medFörsvarsmakten, som handlar om en förhöjd bered-skap på vissa platser. Men man skall komma ihåg att idetta inte ligger någon neddragning av helikopterbe-redskapen; där har det inte skett någon neddragning.Rent generellt vill jag nog påstå, för att det inte skallråda något missförstånd på det området, att vi inte harhaft en bättre beredskap när det gäller sjöräddningnågon gång tidigare än vad vi har i dag.Den analys som görs och som skall vara klar ibörjan skall ju ge svar på om det behövsytterligare åtgärder.Anf. 4 ()Fru talman! Det är klart att avtalet gäller helaSverige, men det finns en skillnad. I vissa delar avlandet är inställelsetiden och tiden för att nåkatastrofplatsen kanske ytterligare , medandet i norra , norr om , egentligen intefinns någon beredskap . Då blir det ju problemom det skulle hända en allvarlig olycka.Statsrådet säger att den kommunala rädd-ningstjänsten finns. Det är alldeles riktigt. Det finnsett väl utbyggt samarbete även i norra på denpunkten. Men det innebär inte att man klarar allatyper av olyckor, och man måste vara säker och varaberedd på att det värsta faktiskt kan hända. Det har juvisat sig. Den kommunala räddningstjänsten och deövriga militära helikoptrarna har inte den utrustningsom gör att de klarar alla typer av olyckor. I Luleåfinns t.ex. två s.k. Superpuma, som är fullständigtutrustade, och de borde då kunna ha en viss bered-skap, och inte endast när det är flygövningar, dvs.under 25 % av årets timmar. Vid långa finnsdet alltså ingen beredskap. Man kan i bästa fall kallain någon om det skulle hända någonting, men vem vetom förarna är tillgängliga?Det sker ingen neddragning av helikopterbered-skapen och det har inte varit bättre tidigare, sägerstatsrådet, , det kan så vara, men faktum är att vitog upp det här i försvarsutskottet av den orsaken attdet ansågs vara ett stort problem att det var alldelesför lång inställelsetid vid en eventuell olycka i norraSverige. Det var också därför som gavregeringen till känna att det här borde åtgärdas.Därför är jag väldigt fundersam över varför dettainte kunde tas med i det nya avtalet. Även om maninte klarar full beredskap, som på andra ställen, bordedet ändå ha skett någon förbättring jämfört med nulä-get.I det avtal som skrevs mellan Finlandoch förpliktade sig båda länderna egentligenatt ha en flygräddningstjänst i hela regionen. Detinnebär att vi borde uppfylla också det avtalet.Anf. 5 Kommunikationsminister ()Fru talman! Vi kanske inte skall gå in på utrust-ningen, eller brister i utrustningen, på helikoptrarna.Det har vi diskuterat i andra sammanhang. Det är enfunktion som upphandlar, och man gårinte in och granskar vinschar och sådant. Man har ialla fall inte gjort det , vilket har diskuterats.När det gäller sjöolyckor vill jag säga till OlleLindström att helikoptrar visserligen har en väldigtstor psykologisk betydelse, men de allra viktigasteinsatserna gör ytenheterna, för att plocka upp männi-skor och för att komma åt det olycksdrabbade farty-get.Men man skall också komma ihåg att det i det av-tal som är slutet inte finns någonting som hindrar skulle kunna flytta en helikopter från tillNorrbotten om myndigheten bedömer att den skullegöra bättre nytta där.Det handlar om att använda de resurser som finnsså bra som det någonsin är möjligt. Återigen vill jagsäga att man i den analys vi skall få ytterligare engång kommer att undersöka om vi har åstadkommitden optimala lösningen eller om det finns behov av attgöra andra bedömningar. Men, som sagt, avtalet be-höver inte omförhandlas för att man skall kunna flyttaen helikopter till Norrbotten.Anf. 6 ()Fru talman! är det så att man inte behöverflytta en helikopter; det finns faktiskt helikoptrar. ILuleå t.ex. finns det två stycken med fullständig ut-rustning.Det är snarare fråga om att ställa resurser till för-fogande så att man kan ha en god beredskap. Vad jagkan förstå rör det sig kanske om 3 miljoner helårsvis.Det borde vara möjligt trots läget på den ekonomiskasidan med neddragningar på många områden. Men vimåste klara en allvarlig olycka oavsett var i landet densker. Det var också av det skälet som vi i försvarsut-skottet ansåg den här frågan vara en av dem somborde leda till ett tillkännagivande.Visserligen är vi kanske inte helt överens, men jaghar sett att det i svaret ändå ges en möjlighet - kanskeefter den analys som skall göras - att få en förändring.Åtminstone vi i de norra delarna av landet ser dettasom något mycket viktigt. Framför allt måste vi kunnakänna oss lika säkra som människorna i de södradelarna av landet. Det är inte alltid möjligt att räddanågon vid en katastrof, men ju större resurser man hardesto bättre är det.Tack än en gång för svaret.Anf. 7 Kommunikationsminister ()Fru talman! Självklart håller jag med om att manhar rätt till samma säkerhet oavsett var man bor ilandet.Jag vill också säga att man i den översyn som görsav och och som vi nudiskuterar också tittar på de fördelar som kan uppnåsom hela samhällets krav - dvs. statens och kommu-nernas, som vi redan berört, samt krav -samordnas när det gäller helikopterberedskap. Det trorjag också kan vara viktigt.När det gäller helikopterberedskapen för harvi tagit reda på att den kostar 3 miljoner.Jag tycker att vi kan vara eniga om att vi numycket seriöst skall titta på den analys som vi får ijanuari, så att våra myndigheter får ett underlag för enberedskap som är tillfredsställande i hela landet. Där-emot kan vi aldrig garantera att vi klarar alla olyckoroch katastrofer. Det har erfarenheten lärt oss.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1995/96:18 om detstatliga stödet till nykterhetsrörelsenAnf. 8 Statsrådet ()Fru talman! har frågat socialmi-nister om vilka åtgärder socialministernär beredd att vidta i syfte att ompröva statligt stöd tillIOGT-NTO. Arbetet inom regeringen är så fördelatatt det är jag som skall svara på frågan.Folkrörelsernas drogförebyggande insatser är vik-tiga som stöd och komplement till det arbete sommyndigheterna utför på alkohol- och drogområdet.Nykterhetsrörelsen och däribland hardärför fått organisationsstöd försin centrala verksamhet via statsbudgeten. Men dethandlar inte om de stora summor som i sin interpellation.För perioden till den 30 juni 1996får i statligt organisa-tionsstöd via statsbudgeten, som fördelats av statsbidrag till vissanykterhetsorganisationer m.fl. från den anslagsram på18 som har beslutat fördetta ändamål.Uppgiften att skulle få 112 miljonerkronor i statligt stöd för sin verksamhet är såledesmissvisande. Uppgiften utgör en sammanblandning avolika andra bidragsformer som utgår till frivilligaorganisationer för olika ändamål.En granskning av summan vi-sar att är stöd som går till Riksor-ganisationen Våra Gårdar, som får bidrag för att nyk-terhetsrörelsens hus skall användas som allmännasamlingslokaler. Dessa lokaler utgör på många hållden enda möteslokalen på orten.12 miljoner kronor är stöd till NykterhetsrörelsensBildningsverksamhet, NBV. Den får stöd för sittfolkbildningsarbete - i huvudsak studiecirklar - påsamma grunder som t.ex. ABF, ochVuxenskolan.19 miljoner kronor är stöd till tvåfolkhögskolor, Tollare och Wendelsberg, som får stödpå samma grunder som andra folkhögskolor somutgör en del i vårt lands utbildningsväsende. Landetsfolkhögskolor har fått ökade anslag för att bereda flerungdomar utbildning i stället för arbetslöshet. Bidra-gen till såväl studieförbundet som de två folk-högskolorna ges i förhållande till den verksamhet somfaktiskt bedrivs och på samma villkor som övrigastudieförbund och folkhögskolor.30 miljoner kronor uppskattas utgå som kommu-nala bidrag och AMS-medel till lokala föreningar ochdistrikt i form av ALU-tjänster, lönebidrag eller pro-jektstöd m.m., enligt samma grunder som för före-nings- och organisationslivet i övrigt.Enligt uppgift från är hälften avderas medlemmar pensionärer. Men då har man interäknat in alla de medlemmar som är ochsom tillhör de tre ungdomsförbunden , ochNykterhetsrörelsens . Dessa tre förbundhar tillsammans ca 40 000 medlemmar och når ännufler barn och ungdomar genom sina läger, kurser ochsin droginformation i skolorna. Att skilja ut barn- ochungdomsverksamheten från vuxenverksamheten ärnaturligt från verksamhetssynpunkt. Det är knappastnågot man gör för att erhålla maximala bidrag. kan t.ex. jämföra med den egna partiorga-nisationen som har såväl Moderata Kvinnoförbundetsom Moderat , Moderata Ungdomsför-bundet m.fl. organisationer.I det nya alkoholpolitiska läge som uppstått i ochmed EU-inträde är de frivilliga organisatio-nernas verksamhet på alkoholpolitikens område vikti-gare . Tyngdpunkten i det alkoholpolitiskaarbetet kommer att ligga på en regi-onal och lokal kraftsamling när det gäller insatserna,där information, opinionsbildning och andra alkohol-förebyggande insatser får en ökad betydelse i syfte attförsöka få till stånd andra dryckesvanor i vårt land. Idetta arbete har och andra organi-sationer en viktig roll. De olika organisationer som fårdel av det statliga stödet bör utforma sina insatserutifrån den egna organisationens särart så att mång-falden i det drogförebyggande arbetet kan värnas.Därigenom kan man få större trovärdighet och bättreeffekt av insatserna.Det föreligger således skäl som kan tala för att ut-ge statligt stöd till och nykterhetsrörel-sens övriga organisationer. Men anser jag, ilikhet med vad Alkoholpolitiska kommissionen före-slog, att det till det statliga stödet bör knytas vissakrav på verksamhetens inriktning och resultat. Deorganisationer bör prioriteras som är beredda att läggastora ansträngningar på ett arbete som innebär före-byggande av riskabla alkoholvanor och som fram-gångsrikt lyckas genomföra detta arbete.Anf. 9 ()Fru talman! Jag tackar för svaret.Jag delar uppfattningen att det är viktigt att upplysaom de negativa effekterna av en överdriven elleroklok alkoholkonsumtion. Men jag anser att det idagens ekonomiska läge är viktigt att vi med skatte-pengar stöder den verksamhet som bevisligen är ef-fektiv. Det kan, fru talman, icke sägas om . har halverat antalet med-lemmar. Antalet medlemmar i ungdomsförbundet harunder sjunkit från 34 000 till 10 000. Det finnsockså mycket luft i dessa siffror. UNF i Stockholmhade 690 registrerade medlemmar , menbara 120 hade betalt avgiften. Att icke betalandemedlemmar finns kvar som registrerade medlemmarberor på det enkla faktum att föreningen får bidrag fördem så länge de är registrerade. Därför står medlem-mar som inte har betalt avgiften kvar i UNF två årefter det att den sista avgiften betalades. Föreningensysslar också med bidragsfusk, aktivitetsfusk osv.,vilket tyvärr även andra gör. Sådant sysslar man medäven på den kanten.Fru talman! Att antalet medlemmar iungdomsorganisationerna skulle vara 40 000 vill jagmycket starkt ifrågasätta. Jag tror inte att den siffranstämmer. Den kan ha kommit direkt från ,men den har liten förankring i verkligheten.Jag hävdar fortfarande att man skall ge pengar tilldem som bedriver en effektiv verksamhet. Men omman ser på svensk alkoholpolitik har den inte åstadkommit några förbättringar.Konsumtionen har ökat, och vi ser ofta i tidningarnaatt ungefär hälften av den alkohol som konsumeras iSverige säljs utanför Systembolaget. Vi läser om attskolbarnen kan skaffa sig hembränt med ganska småinsatser.WHO-målet för alkoholpolitiken, som så högtid-ligt har antagits av , är lika avlägsetsom det var den dagen som vi beslutade att satsa pådet.Det irriterar mig att statsrådet säger att jag lämnarmissvisande uppgifter. Det gör jag inte medvetet. Menjag har källor som jag betraktar som mycket säkra.Jag skrev att får offentliga anslag på 112miljoner. Statsrådet kom i sin uppräkning upp i drygt100 miljoner. Det skiljer alltså . Jag har angettatt det statliga stödet är 18 miljoner. Statsrådet sägeratt det är 5 miljoner. Jag skall kontrollera detta engång till. Om jag har fel ber jag om ursäkt. Men omjag inte har fel kommer jag att återkomma.Jag förstår inte varför statsrådet gör en sådan långuppräkning i svaret om vart pengarna går. hade jag ju i alla fall till rätt.Dessa anslag går alltså till studiecirklar, lokaler,folkhögskolor, ALU-tjänster och lönebidrag. Det kanväl inte vara motiverat att man ger en nykterhetsor-ganisation anslag till lönebidrag och ALU-tjänsterbara för deras egen skull. Det måste ju ske på grundav att de gör någon nytta inom sitt område. Det har debevisligen inte gjort.I slutet av svaret skriver statsrådet något som göratt jag anser att jag har litet rätt i alla fall. Hon skri-ver:"Det föreligger således skäl som kan tala för attutge statligt stöd - - -." Det står alltså inte att dettalar för statligt stöd. Det är förvånansvärt med ensådan skrivning. Men jag förstår ändå att statsrådet inågon mån ifrågasätter verksamheten.Det står även något som förvånar mig mycket,nämligen "att det till det statliga stödet bör knytasvissa krav på verksamhetens inriktning och resultat. ".Fru talman! Jag trodde faktiskt att man, när statligapengar delas ut , när det i praktiken knappastfinns några pengar, alltid ställer krav på effektivitet iverksamheten. Jag trodde även att man på den tidensom det begav sig, när staten disponerade mer pengar,ställde krav på verksamheten och inte pytsade utpengar till höger och vänster av gammal vana.Fru talman! Jag har några frågor till statsrådet.Vad är det, baserat på den erfarenhet som vi nu harnär det gäller ungdomsförbunds ochIOGT-NTO:s seniorverksamhets resultat, som talarför fortsatt stöd från skattebetalarna?Delar statsrådet min uppfattning att man, om manskall ha stöd från skattebetalarna, skall visa att detfinns något som motiverar verksamheten? Om någonvill bedriva en verksamhet och gör det utan att begäraatt andra skall betala för det, så à la bonheure, det ärupp till dem själva. Men när det handlar om statligapengar måste man kräva något resultat från den somär bidragsmottagare.Anf. 10 Statsrådet ()Fru talman! Jag förmodar att , somär intresserad av alkoholpolitiska frågor, liksom jag äroroad över en hel del av det som sker i samhället . En del av de siffror som handlar om att WHO-målet ännu inte finns i sikte är ett uttryck för att detfinns anledning till oro. Men det som är särskilt oro-ande i dagens situation är kanske ändå det som händermed ungdomarna. Något har inträffat som jag tror attinte bara jag utan väldigt många nästan inte trodde varmöjligt, nämligen att folkölsberusningen bland ung-domar har blivit mycket stor. Jag trodde kanske inteens att man riktigt kunde berusa sig så till den grad påfolköl som det nu visar sig att ungdomar gör när de dricker nio folköl och därmed fåri sig en kvarting sprit.Varför säger jag detta med anledning av ? Jo, därför att detta är frågor som ytterligareunderstryker det som är på gång när det gäller alko-holpolitiken, nämligen att kraft måste läggas på pre-ventionsarbetet mer än på något annat.