prot · GI09116 · 1995-06-08 00:00:00 — Enanledning till nymodigheten är det stora antalet yr-kanden på hög detaljnivå, som hotat att göra proces-sen ohanterlig, men jag tror ändå att vi i fortsättningenbör hålla oss till den gamla ordningen att skriva be-tänkandetext och reservationer.I övrigt skulle utsikterna att genomföra de åtgärderregeringen förespråkar öka påtagligt, om man ocksåvågade sig på att ändra reglerna, så att fler beslut i EUsom måste tas i enhällighet i stället fattas enligtmajoritetsprincipen. Vi har från sidamotionerat om att gemensamma miniminivåer förmiljöskatter bör tas som majoritetsbeslut. Alla måstemedge att det vore enklare att genomföra t.ex. dengemensamma koldioxidskatt som regeringen önskarsig under de förutsättningarna.Jag undrar, herr talman: socialdemokraternaatt skall verka för fler majoritetsbeslut i EU?Vill de att miljöskatter skall beslutas med kvalifi-cerad majoritet, som föreslår motionsvisoch i reservation nr 2, eller nöjer de sig med nuvaran-de ordning, som kräver enhällighet? Och vad anserövriga partier? De partier som vill att EU skall fattalångtgående beslut om miljöåtgärder men motsättersig ökad överstatlighet har här ett trovärdighets-problem. Det är egentligen bara vi och kds - liksommoderaterna, som anslutit sig till vårt yrkande i enreservation - som varit tydliga i den här frågan. Allaledamöter här i kammaren som anser att miljöpolitikskall vara mer än stolta deklarationer har chans attvisa det genom att stödja reservation nr 2.Växthuseffekten, herr talman, är ett av de storahoten mot jordens människor och ekologiska system.Därför tycker vi i att EU-medlemskapet bl.a. måste användas till att motverkaen ökning av koldioxidutsläppen. Kampen mot växt-huseffekten förs bäst om så många länder som möjligtsamverkar. Helst bör alla länder i världen, och åtmins-tone , delta med liknande åtgärder. Men jagtror att det vore till fördel om EU kunde gå före i denhär frågan. Den effekt ett gemensamt agerande av grupp avancerade industriländer skulle ha förviljan att agera globalt kan inte överskattas.Jag har redan berört koldioxidskatten, och jag villdessutom påminna om att vi liberaler vill se konkretaförsök med en skatteväxling som gynnar inte baramiljön utan också sysselsättning och nyskapande.Men återigen måste jag understryka att chansen tillframgång ökar om EU:s beslutsstruktur ändras.Ytterligare åtgärder som vill se för attmöta växthuseffekten berör trafik-och energisektorerna.Vi liberaler, som är positiva till frihandel, ser medsärskilt ansvar på transporternas miljöpåverkan. Ökadhandel ger mer trafik, och vi tycker att det är viktigtatt gynna de bäst miljöanpassade trafikslagen. Här harEU en stor uppgift. Framtida transportsystem bör imycket högre grad bygga på järnvägstrafik än pålandsvägstrafik. Vi menar också att en översyn avbidragen till transporter måste göras. Miljöförbätt-ringar får inte motverkas av att överflödigt trans-portarbete uppstår som följd av trafikökande bidrag.När det gäller trafiken nöjer vi oss nu med utskot-tets skrivningar, men beträffande energisektorn har vilämnat en reservation. I som helhet orsakarproduktionen av el och värme betydande utsläpp avförsurande och klimatpåverkande ämnen. Vi vill intebara ha skärpta utsläppsnormer. Här måste också tillmiljöavgifter som fångar upp de verkliga kostnadernaför utsläppen.Därutöver vill vi att subventioner och skattelättna-der för konventionell elproduktion tas bort inom EU.Det är inte rimligt att kolindustrin skyddas genomsubventioner och regleringar på energimarknaden. har alternativ energi svårt att klara sig trots ettantal särskilda stödprogram. måste miljökost-naderna slå igenom på energipriset, så att de mermiljövänliga alternativen klarar sig på egen hand.Om EU skall bli världens effektivaste miljöorgani-sation, måste vi se till att EU koncentrerar sig på deviktigaste uppgifterna.Det duger inte, herr talman, att EU slösar sin kraftpå hur jordgubbar skall se ut eller vilka frösorter somfolk får använda i trädgården. Sådant får bara tillresultat att EU inte hinner med sina huvuduppgifteroch förlorar i legitimitet.Eftersom jag kritiserat regeringen för att gräva nersig i detaljer och förbise de övergripande frågorna,hade jag själv inte tänkt ta upp någon detaljfråga i dethär sammanhanget. Men det finns en detaljfråga somberörs i betänkandet och som illustrerar behovet förEU att koncentrera sig på det väsentliga. Det är EU:sregler för försäljning av fröer. Kraven på sortdoku-mentation, certifiering och datummärkning av fröpå-sar skapar onödig byråkrati och förhindrar mindrefröodlares verksamhet. Detta är totalt onödigt, hotarkulturväxternas biologiska mångfald och får folk atttvivla på EU. hade inget eget yrkande iden här frågan, men vi tycker att det är viktigt attmarkera mot sådan här klåfingrighet från EU:s sida.Vi stödjer därför reservation nr 23.Till sist, herr talman: nr 23 från jord-bruksutskottet sluter i huvudsak upp kring regeringenssyn på inriktningen av det svenska miljöpolitiskaarbetet i EU. Som jag redan berört är regeringensståndpunkter så oförargliga att alla kan hålla med.Vad som saknas är en tydlig vision av vad regeringenvill med EU-samarbetet.Regeringen konstaterar helt kort att utvecklingenav miljöpolitiken bör diskuteras vid regeringskonfe-rensen 1996. Tydligen finns ändå en medvetenhet omatt regeringen och socialdemokratin måste skaffa signågon sorts åsikter till dess. I skrivelsen aviseras attMiljödepartementet skall ta initiativ till en diskussionmed den parlamentariska om mil-jöpolitik och . harvåren gått, och någon diskussion har såvitt jag vet inteinitierats.Det är väldigt trist att viktiga miljödebatter här ikammaren ofta hålls sent på kvällarna. Tyvärr finnsinte miljöministern här , men jag måste tillstå attjag är ganska nyfiken på vilka frågor hon hade tänktta upp med kommittén och om hon tänker återkommavid något senare tillfälle.Herr talman! står naturligtvis bakomsina reservationer, men för tids vinnande nöjer jagmig med att yrka bifall till reservationerna nr 2 och23.Anf. 135 ()Herr talman! Det är ett viktigt betänkande som vidiskuterar här , och det är faktiskt första gångensom vi övergripande får diskutera hur det svenskamiljöarbetet i EU skall bedrivas.Jag vill börja med att säga att stora delar av dettabetänkande faktiskt är bra och att det dessutom i hu-vudsak är baserat på en bra skrivelse. Vänsterpartietdelar regeringens uppfattning att slutsatserna frånRiokonferensen skall ligga till grund för Sverigesagerande i EU. Vi delar också regeringens uppfatt-ning att det är särskilt viktigt inom transportområdetsamt energi- och livsmedelsförsörjningen.Vi tycker att regeringens prioriteringar i huvudsakär bra: kampen mot försurning och klimatförändring,arbetet för kretsloppsanpassning, bevarandet av denbiologiska mångfalden samt en höjd ambitionsnivånär det gäller kemikaliekontroll och minskad an-vändning av bekämpningsmedel.Däremot saknar vi en prioritering som vi föreslagitoch som handlar om rent vatten. Jag skall återkommatill det. Å andra sidan är det ett plus att regeringenfaktiskt har lyssnat på remissinstanserna och lagt tillbevarandet av den biologiska mångfalden som ettprioriterat område.Det ger också ett plus i kanten att vi i utskottet harkunnat få en majoritet för att skall driva kra-vet att principen om en hållbar utveckling skall skri-vas in i EU:s grundläggande fördragstexter.Det faktum att vi under behandling harskärpt regeringens inriktning när det gäller det svens-ka miljöarbetet i EU visar också hur viktigt det ärmed en bred demokratisk process, där regeringenspolitik slutgiltigt fastställs av den folkvalda riksdagen.Det finns dock en oroande tendens i det politiskaarbetet i att det är regeringen som läggerfast politiken, eftersom vi nu är med i EU. Riksdagenoch beslut får en underordnad roll.Herr talman! Jag vill därför säga något kort omsjälva processen i utskottet. har ocksåavgett ett särskilt yttrande gällande det. Vi har accep-terat en något förenklad behandling av det stora anta-let motioner med anledning av skrivelsen, på så sättatt alla motioner har avslagits i klump. Det har bl.a.fått till följd att det i princip har varit omöjligt medreservationer över partigränserna. Så här i efterhandkan vi se att det nog inte var en så bra lösning.Skrivningen i betänkandet om risken att skapa ensplittrad bild av de svenska miljöambitionerna ochdärigenom missgynna de högst prioriterade miljöfrå-gorna har faktiskt ingen grund i verkligheten. Endemokratisk process tar tid och kräver att allas argu-ment prövas, men det är också det som håller i läng-den.Vi har i och i en ny situa-tion som vi är ovana vid. Vi har varit medlemmar iunionen knappt . Den svenska linjen inför rege-ringskonferensen tycks vara enig. Miljöfrågorna skallgöras till en del av den diskussion som kommer attföras. Skall vi därför tysta ner debatten i ? Jagvill påminna om att många av de miljöfrågor somdebatterats och också har beretts undermycket än vi har haft för beredningen avdetta ärende.Som jag sade tidigare finns det mycket i regering-ens skrivelse som vi tycker är bra när det gäller ut-gångspunkterna för det svenska miljöarbetet. Men därslutar också mitt och beröm. saknar är en progressiv hållning när det gäller attse till att EU:s politik skall gynna världens fattigaländer, att en större del av de gemensamma resursernaskall användas till att bygga upp det miljöanpassadesamhället, att det måste finnas sanktionsmöjligheternär miljöbeslut överträds och att stärka ideella organi-sationers möjligheter att verka inom EU.Miljöfrågorna hänger ihop med ekonomi. Kampenför det hållbara samhället kräver också en kamp förett utjämnande av ekonomiska och resursmässigaskillnader, såväl lokalt som globalt.Vänsterpartiet menar att handel måste baseras påen långsiktig utveckling i både export- och importlän-derna. utvinns råvaror ofta med stora miljökon-sekvenser och miljökostnader som ingen betalar föreller synliggör. Vi vill arbeta för att avskaffa de han-delshinder som finns gentemot fattigare länder i värl-den.Jag oroas också av de antydningar som finns i be-tänkandet om att det gäller att satsa resurser där det ärmest effektivt. Det är självklart både nödvändigt ochviktigt att satsa på kostnadseffektiva miljöåtgärder iEuropa. Men det får inte innebära att vi minskar våraambitioner för en offensiv miljöpolitik i . Baraför att ett land har en dålig miljöpolitik behöver detinte innebära att vår också skall vara det.Ett mått på om jag har rätt i att detta sammantagetinnebär en förändring och en försvagning av regering-ens ambitioner kommer att visa sig i ageran-de när det gäller skatt på koldioxid. harinte reserverat sig på den punkten, eftersom vi in-stämmer i utskottets bedömning att bör verkaför en gemensam miniminivå i EU för beskattning avkoldioxidutsläpp. Men det förutsätter naturligtvis attdet inte hindrar från att ha en betydligt högreambitionsnivå och högre koldioxidskatt än minimini-vån. Jag förutsätter också att den beredning om skat-teväxling som arbetar i även kommer att taupp möjligheter till påverkan i samma rikt-ning inom unionen.Ett område där vi i däremot sett ossnödsakade att reservera oss är försurning och klimat-påverkan. Försurningsfrågorna har vi för övrigt debat-terat. Det vi framför allt reagerar på är målsättningenför nivån på minskningen av EU:s koldioxidutsläpp.Det räcker inte att stabilisera utsläppen. Det ställer i sin tur krav på kraftiga ingrepp ibl.a. transportpolitiken inom EU.Skall vi klara av de miljömål som vi tidigareskrivit under på, måste vi inse att vi inte bara kan litatill att ny teknik löser utsläppsproblemen i sambandmed t.ex. trafik, utan att transporter med drivmedel avfossila bränslen måste minska totalt sett. Vi pratadeförut om trovärdighet. Jag hävdar att det inte är tro-värdigt att endast lita till tekniken i detta fall.Om alla transportslag skulle betala sina kostnaderinklusive kostnader för miljöbelastning, skulle andraalternativ än bil- och lastbilstransporter tvärs överEU, hundratals mil, bli billigare. Det är det enda sättetatt påverka till att minska denna typ avtransporter.En del skrattar när vi hör om EU:s exemplariskapolitik ur transport- och miljösynpunkt. Exempletkallas "potatoe road". Potatis som produceras iTyskland fraktas till för att tvättas och sedantillbaka till för att säljas. Även om exempletär förenklat och bara ett i mängden visar det pågrundbulten i EU:s uppbyggnad. Man gör det som ärbilligast, oavsett om det är praktiskt, miljömässigtgodtagbart eller bra utifrån sunt bondförnuft. Därförmåste vi se till att även lastbilstransporter inom EUbetalar sina verkliga kostnader och att vi lämnar just-in-time-systemet, där företagens kostnader för lager-lokaler i stället läggs på samhället och miljön. Det härär troligen ingenting nytt för den som har jobbat medmiljöfrågor och EU tidigare. Därför förvånar det migännu mer att dessa problem inte kommenteras i skri-velsen eller betänkandet.Något som inte heller kommenteras i skrivelsen ärföljaktligen EU:s enorma projekt vad gäller vägbyg-gen och planerade sådana. general-direktorat för forskning har gjort en sammanställningav EU:s bidrag till infrastruktur, som visar att mansystematiskt valt bort mer miljövänliga alternativ tilltransporter.Ett annat område där vi inte har fått majoritetensgehör är när det gäller att skydda det rena vattnet.Bristen på rent vatten orsakar allt fler konflikter runtom i världen. Tillgången på användbart vatten speglarockså ett lands välfärd. Ett rikt land har ofta godavattentillgångar och tvärtom. I har vi ihuvudsak ännu inte problem med vattentillgången.Det förekommer dock allt fler problem med ned-smutsning av både grund- och ytvatten. Situationen ärannorlunda i och i många andra regioner.Ofta är det vattentillgången som sätter gränsen församhällets utveckling.Vänsterpartiet menar att bör verka för attEU utvecklar sina program för att påskynda framta-gandet av teknik, processer och system som dels ärvattensnåla, dels inte förgiftar eller övergöder vattnet.Inte minst inom jordbrukssektorn är behovet av ef-fektivare teknik mycket stort.I skrivelsen står att det är "av största betydelse attSverige och andra medlemsstater, inom ramen för deövergripande mål och regler som medlemsstaternaenats om och med beaktande av producenternas an-svar, ges stor frihet att utforma sina egna medel ochmetoder för att uppnå målen i kretsloppsarbetet". Men det beror mycket på hur ramarna ser ut.Jag tycker att EU:s ramar tydligt har visat attdet är många frågor som ställs långt före miljön.Miljöproblemen är för många av oss mycket vikti-ga. Därför tycker jag och att det hadevarit värdefullt om just de frågorna fått en mer priori-terad behandling, både i utskott och plenum, än vadsom nu har blivit fallet.Jag vill yrka bifall till två av Vänsterparti-ets reservationer, nr 14 och nr 25. vill jagför protokollets räkning säga att vi naturligtvis stårbakom alla våra reservationer.Anf. 136 () replikHerr talman! Det är två talare som har haft syn-punkter på utskottets arbete. Det kanske egentligeninte är någonting för kammaren att diskutera. HannaZetterberg tog upp frågan nu senast. Det kan vara bästatt försöka säga vad vi har försökt göra.Herr talman! Det är frågan om en skrivelse frånregeringen, och inte någon proposition. Den skall geregeringens syn på det framtida EU-arbetet. Vi mena-de i utskottet att de olika partierna kanske skulle tyckaatt det var fruktbart att samla sina resonemang i reser-vationer som gav en motsvarande allmän syn på hurman ville bedriva arbetet.Att diskutera hur man vill fortsätta är kanske fram-för allt en fråga för jordbruksutskottet. Men det lederändå till iakttagelsen - jag riktar mig gärna till HannaZetterberg - att man självfallet kan kritisera detaljeroch ha synpunkter på dem. Jag deltar gärna i en sådankritik. Men nog hade det varit spännande om HannaZetterberg och hade utnyttjat möjlighe-ten att samla sina visioner om arbetet i EU i en reser-vation. Det kanske ändå hade varit givande för om-världen att se inte bara vilka moment man berättigatkritiserat utan också vilka visioner harpå miljöområdet, nu när vi är med i EU.Anf. 137 ()replikHerr talman! Anledningen till att jag tog upp den-na fråga i mitt anförande är att jag är litet orolig förden demokratiska processen. Jag menar inte att tankenfrån utskottets sida var att åsidosätta denna när vivalde att göra på detta sätt, men jag tror attvi har lärt oss någonting av det hela.Jag menar inte att vi alltid skall diskutera detaljer iutskottet, för det tror jag inte är speciellt givande. Detvi skall göra är att dra upp stora riktlinjer. Jag tyckerockså att vi har lyckats ganska bra med det.Jag tycker att visioner passar väldigt bra i motio-ner, som vi faktiskt skriver. Det har vi också gjort idetta fall. De flesta gånger skrivermotioner tar vi också med visionerna, och då natur-ligtvis också visioner om arbetet i EU.Men den viktigaste diskussionen gäller just att dendemokratiska processen och det demokratiska infly-tandet inte får kapas, så att säga. Vi måste låta miljö-frågorna få den viktiga plats som jag tycker att debehöver i den politiska debatten.Anf. 138 ()Herr talman! Det betänkande vi har framför oss,JoU23, anser jag är ett av de absolut viktigaste miljö-betänkanden vi behandlar under detta år.Jag är för vidkommande precis somHanna litet kritisk till den behandling somskrivelsen har fått. Jag tycker tyvärr att behandlingenav miljöfrågorna är litet summarisk i utskottet.I det betänkande vi just behandlade klagar man påatt många av motionerna om försurningen tar uppfrågor som hör hemma i annat sammanhang. Manskriver att de kommer att behandlas utförligt i andrasammanhang där beredningsunderlaget är mera full-ständigt, t.ex. i samband med frågan om det svenskamiljöarbetet i EU.I detta betänkande står det att möjligheterna attgöra en mer ingående beredning av yrkanden är be-gränsade osv.Det känns som om vi aldrig riktigt har tid medmiljöfrågorna i jordbruksutskottet. I det ena betän-kandet hänvisar man till att det skall finnas tid nästagång, och i nästa betänkande säger man att frågornaskulle ha behandlats tidigare.Jag tycker att det tyder på att det skulle behövasett miljöutskott i . Det kommer vi i Miljö-partiet att återkomma till många gånger.Vi i är som alla vet kritiska till EU.Vi tror inte alls att det kommer vara en union som iförsta hand har till syfte att främja miljöarbetet i EU,utan målsättningen är en helt annan.Vi gjorde som miljörörelse den bedömningen attEU tyvärr kommer att leda till en ökad miljöförstöringdärför att handeln sätts i första rummet och därför atttransporterna kommer att öka. EU självt säger att manbefarar att den uppbyggnad som unionen har kommeratt leda till ökad miljöbelastning.Det finns en mening i betänkandet som är ganskabra, tycker jag. Det står att den ekonomiska utveck-lingsmodell som råder i industriländerna inte ärförenlig med de ekologiska grundvillkoren. Det är enbra mening. Vi hade en del diskussion om den i ut-skottet. Den slår just fast att den ekonomiska modellsom EU-länderna strider så hårt för inte är förenligmed de ekologiska grundvillkoren.Det tycker jag tyder på att EU-bygget från grun-den är fel. Det är ett bygge som jag tror att framtidensgenerationer kommer att vilja bygga om från grundenoch ändra radikalt. Jag tror att det är ett bygge somhör en äldre generation till. Jag tycker inte att det ärså underligt att många ungdomar protesterar just motEU.Miljöpartiet har en mängd reservationer till betän-kandet, och vi har också här fått kritik för att vi är sådetaljerade. Men precis som i diskussionen om detförra betänkandet är jag övertygad om att vi måstetitta på detaljerna om vi skall komma någon vart i detmiljöarbete som vi alla har så många vackra ord attsäga om. Det är detaljerna som kommer att leda tilldetta samhälle, och det är genom att visa vilka detal-jer vi måste ändra som vi kan få en helhet som blirbättre.Vi har fått in en sak i betänkandet som vi tycker ärbra, nämligen att enligt utskottets mening börverka för att principen om en hållbar utveckling införsi EU:s grundläggande fördragstexter. Det är bra. Vihade gärna sett att vi hade fått samma skrivning runtsubstitutionsprincip och försiktighetsprincip, som vitycker är bra principer i . Vi kommer att fort-sätta verka för det inom EU, för nu är vi där, ochMiljöpartiet kommer att göra sitt bästa för att se tillatt unionen tar de steg som vi tycker att hela världenskall ta för att vi skall få ett samhällsbygge som klararde ekologiska grundvillkoren.Vi utvecklar i reservation 5 den grundläggandesynen på EU och talar om att vi menar att unionenverkligen måste ta krafttag för att vi skall kunnakomma i gång och bygga det samhälle som mångatalar om. Vi har väldigt svårt att se tecken på attdet finns något stort intresse hos EU-länderna för attsätta i gång denna process.Vi kan t.ex. se att kemikaliehanteringen är enorminom EU. Vi menar att just kemikaliehanteringen ärdet största miljöproblemet . Problemet finns i EU- i västvärlden. Det finns inte i Östeuropa.Jag yrkar bifall till reservationerna 5, 29 och 17.Jag vill också uttrycka tacksamhet gentemot Folk-partiet som har yrkat bifall till reserva-tion 23.När det gäller anledningen till att vi är så kritiskamot EU kan jag säga följande. I vår reservation 29 tarvi upp ett problem som vi tycker är viktigt i EU,nämligen att det i EU är handeln som är det viktiga. är miljöproblemen så sofistikerade att det egentli-gen inte är industriprocessen som sådan som är mil-jöproblemet utan varorna. Det är kemikaliehantering-en som är problemet.Eftersom § 100 A innebär en totalharmonisering,och eftersom den innebär att varorna skall gå föremiljöreglerna, är det väldigt svårt att komma till rättamed kemikalieproblemet. En vara som innehållerkemikalier skall säljas i alla länder, även om vi i Sve-rige anser att det är en ingrediens som vi egentligenav miljöskäl inte vill ha. Vi menar att vi i Sverigemåste ge oss på just § 100 A. Vi måste få till stånd enbestämmelse som säger att det inte skall vara en total-harmonisering. Vi skall kunna förbjuda ämnen i varorom det är ämnen som vi inte vill ha.Sverige har som alla vet fått en rad undantag justnär det gäller den typ av ämnen som vi inte vill ha.Exempel på sådana är klorerade lösningsmedel,växtskyddsmedel, kadmium, arsenik, tennorganiskaföreningar, kvicksilver osv. Vi har efter lång diskus-sion i bestämt oss för att det är ämnen sominte hör hemma i ett samhälle som skall vila på enekologisk grund.Vi har fått fyraåriga övergångsregler. Sedan får vihelt enkelt inte neka att ta in sådana varor i landet. Vihar svårt att se att det är förenligt med en framåtsyf-tande miljöpolitik.Det är alltså mycket viktigt att har chan-sen att gå före och att vi har chans att bibehålla våramiljökrav på de områden där vi har kommit litet läng-re. Det står också i betänkandet. Vi menar att Sverigehela tiden måste driva denna fråga. Det skall varaminimiregler på miljöområdet och även på innehållet ivaror, men vi skall få ha tuffare krav. Vi skall få stop-pa varor om de innehåller kemikalier och ämnen viinte vill ha in.Vi menar därför att det är väldigt viktigt att Sveri-ge tar upp frågan om just dessa ämnen. Vi måsteockså ta upp frågan om märkning och klassificeringav kemikalier. har ett betydligt bättre systemän vad man har ute i EU.Vi menar också att måste verka för en radkonkreta avvecklingsmål för t.ex. tungmetaller, klore-rade lösningsmedel och PVC.Det är just de steg som vi måste ta för att kommafram till ett s.k. kretsloppssamhälle eller till ett sam-hälle i ekologisk balans med naturen. Vi menar att detgäller att jobba med detaljerna för att kunna nå helhe-ten.Vi menar också att skall ta upp problemenmed de s.k. hormongifterna. Det är nya typer av äm-nen som har visat sig ha en ny sorts giftighet. Depåminner nämligen om ämnen som finns i våra krop-par. De lurar kroppen att tro att detta är något som hörkroppen till. Därmed ställer de till en förskräckligmassa oreda.