prot · GI09107 · 1995-05-17 00:00:00 — De går omkring på gator och torg och i tunnel-banor, och de vet inte vad det vill säga att känna sigvälkommen. Skall vi säga till dem: Sköt dig själv -det viktigaste är det egna ansvaret!Värderade talman! Att ställa upp på förslagen i dethär utskottsbetänkandet är det minsta vi kan göra föratt stödja en föreningsdriven verksamhet. Jag är för-vånad över att man här kan yrka bifall till stora ned-dragningar av ungdomsverksamheten, när man serden verklighet vi lever i. I många frågor kan vi disku-tera vad pengarna skall satsas på, men inte när detgäller ungdomen, som är den framtid som vi har an-svar för. Jag tycker därför att det finns anledning attstödja det här betänkandet. Jag yrkar bifall till utskot-tets hemställan.Anf. 157 ()Fru talman! Det vore bra om källorna vore outsin-liga och om vi hade outtömliga resurser när det gälleratt spendera ur statskassan. Men vi har inte det. Det ärav den anledningen, , som vi mo-derater föreslår besparingar i våra reservationer idet här betänkandet. Jag måste säga att jag har utom-ordentligt svårt att förstå att vår besparing medför enförändring som inte är möjlig att hantera. Jag har intehört något konkret uttalande under debatten som tyderpå det.Det är viktigt att påminna om att vi gör be-sparingar på alla andra områden i samhället. Då är detsvårt att se att ett enstaka område kan få stå vid sidanom.Ungdomar är förvisso framtiden. Föreningslivet,som får anslag från många andra håll, är också fram-tiden. Jag tycker därför - det sade jag i mitt tidigareanförande - att det är oerhört viktigt att peka på depositiva och goda krafter som finns inom föreningsli-vet och som har en mycket stor betydelse när detgäller ungdomars möjligheter att klara sig.Anf. 158 ()Värderade talman! Det är klart att om man ser somsin viktigaste politiska uppgift att kunna meddelasvenska folket att skattesänkningar är det enda riktiga,måste man naturligtvis ta pengar överallt. Men jagtycker ändå att argumentation ärmärklig när han säger att om vi skall spara överallt såskall vi också spara på ungdomarna.Vi ser de problem som finns ute i samhället. Detfinns knappast någon gräns för de medel som bordeanslås för denna verksamhet. Det hade varit lättare förmig att berömma Moderata samlingspartiet och StigBertilsson om de hade sagt: måste vi satsa påungdomarnas föreningsliv och stödja ungdomarna såatt allt färre går ute på gatorna och tar vara på sigsjälva.Anf. 159 ()Fru talman! Om man hade kunnat peka på en kon-kret skillnad mellan utskottets förslag och det modera-ta förslaget som är avgörande för den svenska ung-domens framtid hade vi kanske kunnat ha ytterligareen debatt.Jag konstaterar att när vi sparar i socialförsäk-ringssystem och annat - jag förutsätter att också accepterar det - är det svårt att se attdet finns en särskild fredad sektor i samhället.Anf. 160 ()Värderade talman! Jag uppfattar inte att ungdoms-frågan är en skyddad eller fredad sektor. Det hadebehövts ännu mera pengar. Besparingarna är ju gjordaredan vid anslaget till propositionen.När det gäller att fråga efter konkreta förslag ärdet lätt att ange skillnaden i kronor. Alla inser väl attdet går att göra mera för föreningslivet om merapengar beviljas.Det är också lätt för er i Moderata samlingspartietatt driva den här frågan. Ni vet ju att vad ni säger intekommer att gå igenom. Men det passar bra för kalky-ler som presenteras. Så är det i det politiska livet.Jag är mycket tacksam över att intehar lyckats få majoritet för den här frågan. Själv tyck-er jag att det är viktigt att markera att vi med tanke påungdomen, som ju är vår framtid, inte skall behövagöra besparingar när det gäller att ge ungdomen möj-lighet att påverka den demokratiska processen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 16 §. )16 § Beslutanderätten i fråga om kyrkliga kul-turminnenFöredrogsKulturutskottets betänkande 1994/95:KrU29Beslutanderätten i fråga om kyrkliga kulturminnen(prop. 1994/95:208)Anf. 161 ()Fru talman! Från visionerna om framtiden i tidiga-re ärende om ungdomsfrågor går vi så över till fråganom hur vi skall handskas med en viktig del av vårtkulturarv.Jag konstaterar först att utskottet är överens omden viktigaste delen i det här ärendet, nämligen attbeslutanderätten i fråga om kyrkliga kulturminnenskall överföras från till länssty-relserna som första instans. Det gör det möjligt attrenodla ämbetet och göra det till en kraftfull sek-torsmyndighet på kulturmiljövårdsområdet. Dettabedömer jag, och för övrigt också de andra reservan-terna, är en riktig utveckling.Vi är också överens om att frågan om införandetav möjlighet till någon form av straff för dem sominte följer fattade beslut enligt lagen om kulturminnenskall få ligga till sig i avvaktan på Finansdepartemen-tets beredning av förslagen i Lokaldemokratikommit-téns betänkande Förtroendevaldas ansvar vid dom-stolstrots och lagtrots.Däremot är vi inte överens om när överflyttningenav besluten från ämbetet till länsstyrelserna skall ske.Regeringen föreslår, och utskottsmajoriteten låterförslaget passivt gå vidare till och delaruppfattningen, att länsstyrelserna skall ta över ansva-ret . Ändå säger man i betänkandetsäger: "Vid RAÄ pågår arbetet med att ta fram all-männa råd. Ambitionen är att de skall tryckas . - - - kommer det att vid vissa länssty-relser anställas tjänstemän, som kan få möjlighet attdelta vid ett utbildningstillfälle iår." Det är de här människorna som från den 1 juliskall fatta beslut i frågor som rör kyrkliga kulturmin-nen.Vi reservanter anser att det är en orimlig situation.Vi säger att det i stället är viktigt att länsstyrelsernastjänstemän har så bra beslutsunderlag som möjligt. Deskall ha tillgång till föreskrifterna och de allmännaråden i så god tid att de kan förbereda de här ärende-na. Det har allmänheten rätt att kräva av en myndig-het. Innebörden av ordet rättstrygghet är just att debeslut som våra officiella tjänstemän fattar bygger påtillgängliga bestämmelser, som man också själv kan tadel av.Jag tror att våra månghundraåriga kyrkor mår välav att vi som beslutsfattare skyndar långsamt på denhär punkten och ger ämbetet och berörda tjänstemänmöjlighet till ytterligare sex månaders förberedelser -dvs. att lagen, som det sägs i reservationen, inte skallträda i kraft förrän den 1 januari 1996.Jag yrkar bifall till reservationen i kulturutskottetsbetänkande KrU29.Anf. 162 ()Fru talman! Jag vill yrka bifall till hemställan ikulturutskottets betänkande nr 29. vill jagbara helt kort kommentera inlägg påden punkt där de borgerliga partierna har en reserva-tion i betänkandet, alltså att förslaget som vi nu be-handlar skulle träda i kraft . I stället vill manatt det skall träda i kraft . Av detanförande just har hållit, kan man lätt fåbilden att det skulle vara något ovanligt att fattar beslut om förändringar som skallträda i kraft . Jag vill poängtera att dettasnarare är regel än undantag.Detta är i sig naturligtvis inget skäl för att i onö-dan hasta i gång med ett för tidigt överförande avansvaret för kyrkliga kulturminnen från RAÄ tilllänsstyrelserna, men i det här fallet finns det faktisktbelägg och skäl för att länsstyrelserna redan den 1 juliskall komma i gång med arbetet kring de kyrkligakulturminnena.Länsstyrelserna har redan fått personalförstärk-ningar för att klara av arbetet. De flesta länsstyrelser-na har fått den utbildning som behövs - det är närma-re bestämt ett tjugotal av länsstyrelserna som har fåttadekvat utbildning - och är beredda att ta över ansva-ret. På de flesta länsstyrelser väntar man nu på att fåkomma i gång med sitt arbete. Det vore enligt meningolyckligt om skulle fatta ett beslut om attsenarelägga ikraftträdandet av förslaget om att läns-styrelserna skall ta över ansvaret för de kyrkliga kul-turminnena.Det är dessutom så, vilket förtjänar att poängterasi sammanhanget, att kommeratt ha kvar sin kompetens. Den kommer att stå tilllänsstyrelsernas förfogande. Därmed tycker jag manhar gjort vad man kan för att garantera att arbetet ute ilänsstyrelserna flyter friktionsfritt.Mot den bakgrunden, fru talman, yrkar jag bifalltill kulturutskottets förslag.Anf. 163 ()Fru talman! Skillnaden, , när detgäller sent fattade beslut är att då finns ofta den lag-text eller de bestämmelser som beslutet grundar sig påfärdiga när vi tar beslut. Allmänheten och andra somär berörda har möjlighet att sätta sig in i detta och sevilka villkor som kan komma att gälla för besluten. Idet här fallet föreligger inte råden och anvisningarnaförrän , och det betyder att de somskall bli föremål för besluten inte har någon möjlighetatt avgöra hur de kommer att träffas.Björn Kaaling säger att länsstyrelserna har fått si-na personalförstärkningar. Ändå säger man från ma-joritetens sida i betänkandet att vissa länsstyrelserkommer att anställa tjänstemän. Det betyder att allaännu inte är på plats och att alla ännu inte kunnat tadel av utbildningen.Kompetensen finns kvar på ämbetet, säger . Jag tycker det leder till en enda rimlig slut-sats: Låt också beslutsrätten ligga kvar på ämbetet ochskjut upp reformen sex månader.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutSfU17 SocialförsäkringsfrågorMom. 1 (införande av arbetsmarknadsavgift för in-komster av annat förvärvsarbete)1. utskottet2. 1 (m, c, fp, kds)Votering:Kammaren biföll utskottets hemställan genom upp-resning.Mom. 5 (delpension)1. utskottet2. 2 (m, fp, kds)Votering:208 röster för utskottet111 röster för res. 230 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 21 c, 1 fp, 20 v, 16mpFör res. 2: 76 m, 22 fp, 13 kdsFrånvarande: 11 s, 4 m, 6 c, 3 fp, 2 v,2 mp, 2 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SFU18 Mottagande av asylsökandeKammaren biföll utskottets hemställan.SFU14 Tilläggsbudget - FlyktingmottagandetKammaren biföll utskottts hemställan.FiU18 Fastighetsförvaltning och statlig lokalför-sörjning (prop. 1994/95:100 bil.8)Mom. 1 - 9Kammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 10 (försäljning av )1. utskottet2. (m, fp, kds).Votering:207 röster för utskottet113 röster för res.29 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 22 c, 19 v, 16 mpFör res. : 76 m, 23 fp, 1 v, 13 kdsFrånvarande: 11 s, 4 m, 5 c, 3 fp, 2 v,2 mp, 2 kdsSkU30 Kontrolluppgiftsskyldighet, m.m.Mom. 4 (skatteflyktslagen)1. utskottet2. 3 i motsvarande del (m, fp, kds).Votering:207 röster för utskottet111 röster för res. 331 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 149 s, 22 c, 1 fp, 20v, 15 mpFör res. 3: 76 m, 22 fp, 13 kdsFrånvarande: 12 s, 4 m, 5 c, 3 fp, 2 v,3 mp, 2 kdsMom. 5 (en översyn av rättssäkerheten)1. utskottet2. 4 (kds).Votering:307 röster för utskottet13 röster för res. 429 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösternaFör utskottet: 150 s, 76 m, 22 c, 23 fp,20 v, 16 mpFör res. 4: 13 kdsFrånvarande: 11 s, 4 m, 5 c, 3 fp, 2 v,2 mp, 2 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SkU37 Tullsamarbetsavtal med TjeckienKammaren biföll utskottets hemställan.SkU38 Tullsamarbetsavtal med LitauenKammaren biföll utskottets hemställan.KrU27 Ungdomsfrågor m.m.Mom. 9 (medelsanvisningen till Bidrag till nationelloch internationell ungdomsverksamhet m.m.)1. utskottet2. 4 (m).3. res. 5 (v).Förberedande votering:75 röster för res. 420 röster för res. 5221 avstod33 frånvarandeKammaren biträdde res. 4.Huvudvotering:222 röster för utskottet76 röster för res. 4.21 avstod30 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 22 c, 23 fp, 15 mp,12 kdsFör res. 4.: 76 mAvstod: 20 v, 1 mpFrånvarande: 11 s, 4 m, 5 c, 3 fp, 2 v,2 mp, 3 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KrU29 Beslutanderätten i fråga om kyrkliga kul-turminnen1. (m)Votering:188 för utskottet132 för res.29 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 1 m, 1 c, 20 v, 16mpFör res. 75 m, 21 c, 23 fp, 13 kdsFrånvarande: 11 s, 4 m, 5 c, 3 fp, 2 v,2 mp, 2 kdsBeslut om uppskjuten voteringPå förslag av andre vice talmannen medgav kam-maren att de ärenden som hann debatteras färdigtunder dagens sammanträde fick avgöras i ett sam-manhang vid morgondagens arbetsplenum.17 § betänkande 1994/95:TU23Bilregisterverksamheten (prop. 1994/95:126)Anf. 164 ()Fru talman! Man skulle kunna vara litet humoris-tisk och säga att detta är det första betänkande fråntrafikutskottet där vi inte hänskjuter allt till de arbe-tande kommittéerna. avgör faktiskt vi själva ettärende!Regeringens proposition är vad bilregistrets verk-samhet beträffar en av de sämsta jag har sett undermina år i . Grunden för mitt ställningstagan-de är att uppgifterna vi fått är så motsägelsefulla ochsinsemellan olika. Regeringen vill spara 40 miljonerkronor på bilregistrets verksamhet. När vi uppvaktatoch sammanstrålat med de olika parterna säger de attbesparingen kanske blir på . Detta ärmärkligt, och man frågar sig: Vem är det man spar åt?Registerverksamheten betalas ju av oss bilägaremed per skatteinbetalningstillfälle, och jagkan alltså inte se någon besparing för staten. En annanmärklig sak är att man i valrörelsen talade om attskapa jobb, jobb och åter jobb. Jag har hört sammasak sägas här i kammaren från olika regeringsföreträ-dare. är ganska tufft på detta område,när man ställer minst ca 250 personer utan arbete ilänen.Vad är det som gör att man inte kan behålla regis-terverksamheten? Den medför ingen kostnad för sta-ten, och man skulle genom den kunna ha en verksam-het ute i landet som räddar sysselsättningen.Det finns fler märkligheter; , innan beslutfattats i frågan, verkar det som om harbörjat att köpa in datorer och börjat att datoriseraverksamheten på de ställen dit den skall lokaliseras.Det är märkligt att försöka förekomma riksdagsbeslu-ten på detta sätt.Fru talman! Jag skall inte orda så mycket om det-ta, utan jag yrkar bifall till reservation 1 i betänkan-det. De särskilda yttrandena beskriver egentligensamma sak som reservation 1. Det är litet synd att viinte har kunnat skicka tillbaka hela förslaget till rege-ringen och be den återkomma. Det skulle säkert hakunnat ge oss en bättre proposition och därmed ettbättre betänkande och en debatt, framför allt om sys-selsättningen på detta område.I detta anförande instämde . 165 ()Fru talman! Det har hänt mycket sedan början av1970-talet. I har vi ett bilregister som är upp-byggt kring 1960-talets datateknik, medan vi självalever och planerar för 2000-talet. Vad rege-ringens förslag om den framtida administrationen avbilregistret egentligen innebär är om vi skall utnyttjaden moderna tele- och datateknikens möjligheter föratt förbättra bilregistrets service som viskapar ett antal nya arbetstillfällen i framför allt gles-bygden och dessutom sparar istatskassan eller om vi även skall låtaansvaret vara delat mellan och länsstyrel-serna. Ansvaret för bilregistret är delat mellan och länsstyrelserna.Vägverket utsågs då till central myndighet och läns-styrelserna till regionala registreringsmyndigheter. Enhel rad regeländringar har gjorts ,och ansvar och arbetsuppgifterna har mer och merblandats samman mellan myndigheterna. T.ex. är detnumera som i de flesta fall sköter registre-ringen.Ansvarsfördelningen och de regler som styr bilre-gistret har blivit svårare att överblicka och begripa.Servicen till allmänheten om vilka regler som gällerär bristfällig, och de blanketter som används är svåraatt förstå. Allt detta har lett till besvär för bilägarnaoch onödiga utgifter för myndigheterna.Även kostnaderna har blivit svåra att överblicka.Verksamheten har finansierats via en rad olika anslagoch avgifter. har det saknats en samladredovisning för vad bilregistret egentligen kostar. Föratt kunna ta till vara de nya möjligheter till effektivi-sering, serviceförbättringar och utlokalisering avarbetstillfällen till glesbygden som den nya teknikenskapar krävs en omfördelning av arbetet och ansvaretmellan regional nivå och central nivå. Om hela ansva-ret samlas hos och verksamheten placeras iVisby, och skapas möjligheter tillsamordning mellan regional och central nivå.Varje år behandlas över två och en halv miljonärenden inom bilregisterverksamheten. Många avdessa hanteras fortfarande manuellt. På sina håll före-kommer eftersläpning av arbetet, vilket gör att regist-ret innehåller inaktuella uppgifter, som ställer tillproblem och extra administrativa kostnader när deskall användas.Med den s.k. bildfångsttekniken kommer man attkunna hantera alla ärenden . Tekniken harredan införts vid bl.a. tillverkningen av körkort. Detekniska förutsättningarna för att rationalisera bilre-gistret finns, men besparingarna har inte kunnat ge-nomföras. Om bildfångsttekniken tas i bruk och omman samlar bilregistret på tre orter i landet, blir be-sparingen ca per år.Bilregistrets telefonservice och utredningsverk-samhet föreslås som sagt samlas på tre orter i landet.125 personer beräknas få jobb inom den nya verk-samheten. All hantering och inmatning av registretskall ske i , där även enhet förfordonsskatt kommer att placeras. Men naturligtviskommer de 260 personer som arbetar med bil-registerfrågor och fordonsskattefrågor inom länssty-relserna att erbjudas arbete på dessa tre orter. Att baraha tre stora enheter i stället för många små gör att mankan samordna verksamheten och förbättra servicen.Om utredningsverksamheten och telefonservicen tillallmänheten läggs på samma ställe och personalentillåts växla mellan arbetsuppgifterna ökar ju persona-lens kompetens. God telefonservice resulterar i färreutredningar och färre fel i ifyllda anmälningsblanket-ter, vilket i sin tur minskar arbetsbelastningen och deadministrativa kostnaderna.Förslaget innebär också att service till företag ochallmänhet förbättras. Möjligheten att göra personligabesök behålls. Målet är att det skall vara möjligt attgöra personliga besök på lika många orter som i dag.De tekniska utredningarna förbättras, eftersomVägverket till skillnad från länsstyrelserna har egenteknisk personal. Informationen till bilägarna förbätt-ras, och anmälningsblanketterna förenklas. Ärende-hanteringen blir snabbare och säkrare med bildfångst-tekniken. Risken för att handlingar skall komma bortminskar genom att alla handlingar skickas till en ochsamma plats och behandlingen sker enhetligt. Tele-fonservicen förbättras genom att många frågor kanbesvaras dygnet runt med hjälp av modern teleteknik iform av s.k. röstvalssystem och knapptelefon. Medstörre enheter ökar möjligheten att hålla öppet underkvällar och och ge viss tolkservice.Fru talman! Den moderna teknikens möjlighetermåste tas till vara och spridas demokratiskt. Den nyatekniken gör det möjligt att vända trenden för ökadarbetslöshet och utflyttning från glesbygden. Tekni-ken skapar möjligheter att låta människor leva ocharbeta där de vill i landet.Den här har talat om dennya teknikens möjligheter. har vi verkligen ettgyllene tillfälle att visa att man har menat vad man harsagt. Inte minst har i många anfö-randen månat om den regionala utvecklingen. harhan chansen att trycka på rätt knapp.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till utskot-tets hemställan och avslag på reservationen.Anf. 166 ()replikFru talman! talar varmt om detregionala. Det enda som händer är väl att det kommernågonting till . län har klarat signågot så när bra, även om regeringen har tagit mycketverksamhet, framför allt statliga delar, från Örebrolän.Monica Öhmans beskrivning är inte riktig. Debrev och de skrivelser som vi har fått i utskottet visaratt man befarar att det blir sämre på länsstyrelserna.Det gäller framför allt människor med invandrarbak-grund. Bilförsäljare är också oroliga, därför att de harkunnat gå upp dit och snabbt få bilar inregistreradeoch avregistrerade.När det gäller besparingen måste jag få ett besked:Är det inte bilägarna som betalar registerverksamhe-ten? Om det inte är så måste någon fara med osan-ning. Vid den uppvaktning som vi hade i utskottetställde jag den konkreta frågan om det är bilägarnasom betalar registerverksamheten, och jag fick svaretja. Vi betalar detta med varje gång vi betalarskatt på bilen.Monica säger att det blir en besparing förstaten. Men om det är bilägarna som ser till att denhär verksamheten fungerar, genom att de betalar skatt,hur skall då staten kunna spara pengar? Detta är förmig helt omöjligt att förstå - det går inte ihop. OmMonica har någon annan uppgift än att det ärbilägarna som betalar måste hon ta fram den nu.Anf. 167 () replikFru talman! Det här med matematik är svårt, , men jag skall försöka förklara.I dag arbetar 260 personer med den här verksam-heten ute på länsstyrelserna. Man kan uppskatta att dehär människorna tillsammans kostar drygt 80 miljo-ner, med omkostnader. räknar man med att unge-fär 130 personer skall klara det här jobbet med dennya tekniken, och det blir en kostnad på drygt 40miljoner kronor. Det är alltså hälften jämfört med idag.Karl-Erik talar om sämre service. Jag troratt jag är den av oss två som har någon erfarenhet avatt centralisera registerverksamheten. Vi har provatdet i . Exakt de farhågorsom framkommit via brev och uppvaktningar fram-kom också , när vi var länsstyrelseleda-möter i . är det ingen i Norrbottensom klagar på sämre service, utan tvärtom säger manatt det snarare är lättare att komma fram till bilregist-ret än det var tidigare, när det gick genom läns-styrelsens växel.Jag vågar därför lova att det inte blir försämringarpå serviceområdet, utan tvärtom kommer människoratt uppleva att det blir bättre. Med teknikens hjälp slårman ett telefonnummer, och man kopplas till det ställesom för tillfället är ledigt. Om jag är i Norrbottenkopplas jag först till , och om det råkar varaupptaget där kopplas jag vidare. På det sättet når jagfram fortare. Servicen skall alltsåinte vara orolig för.Anf. 168 ()replikFru talman! Att Socialdemokraterna centraliserarär inget nytt. Jag vill fortfarande tala om registerverk-samheten. Jag förstår att det blir en besparing om mansparkar bort hälften av personalen. Men det är intestaten som sparar, utan staten får betala kostnadernaför arbetslösheten i stället. Bilregisterverksamhetenoch de som jobbar på bilregistret betalas viabilägarna genom skatten. Det kommer vi inte ifrån.Staten betalar inte detta, utan det är vi bilägare sombetalar registerverksamheten.Det är klart att det blir en mindre kostnad om mansparkar bort hälften av personalen, men i så fall skulledet bli en skattelättnad på för en bilägare. Det ärvad det kostar. Jag tror inte att det blir så, men om detmot förmodan blir så tror jag att bilägarna mer ängärna ställer upp och betalar ograverat, i ställetför att en massa människor skall sparkas ut i arbets-löshet.Anf. 169 () replikFru talman! Jag vet inte hur det är med det mate-matiska kunnandet, . Men 46 krräcker inte för att dra in 83 miljoner. Vi får integlömma bort att det också har funnits ett anslag tilllänsstyrelsen och till med i bilden som harbetalat en del av verksamheten.Jag skulle vilja ställa en fråga till : När har denna riksdag uttalat ett socialt ansvarför människor i samband med effektivisering av verk-samhet?Jag skulle också vilja säga en annan sak. Jag de-batterade för inte så länge sedan med här i kammaren, och Socialdemokraterna blev dåbeskyllda för att inte ta regionalpolitiskt ansvar. Vadär det gör nu? Hur skapas 30 kvin-nojobb i ? Hur skapas 55 kvinnojobb i Arje-plog? Det är vad det handlar om. Det måste varanågon rättvisa i världen.Nu har och andra som tänkerrösta emot det här förslaget möjlighet att i stället visaatt vi genom detta beslut lever upp till det som vi harsagt i det här huset om regional ut-veckling och om att vi måste ta ansvar för alla delarav detta land. Det gäller åtminstone de här två orterna.Anf. 170 ()Fru talman! Den proposition som vi behandlar idetta betänkande är dålig, slarvigt skriven och motsä-gelsefull.