prot · GJ0927 · 1995-11-22 00:00:00 — Bilpendlingen tilloch från tätorter minskar till nytta för miljön.Ändå måste det finnas en vaksamhet när det gällerhur människor mår. Den sociala gemenskapen för-svinner, och eftersom det är så nära till arbetsplatsenökar ofta övertiden. Det är lätt att arbeta för mycket.Nya överenskommelser och avtal mellan arbetsgiva-ren är behövligt för att täcka in arbetsrätten.Forskning om den sociala dimensionen finns ,och de resultaten behöver man ta hänsyn till. Förståel-sen för att människor behöver en viss form av gemen-skap i arbetslivet för att möta ökade krav på effektivi-tet och flexibilitet är nödvändig.Till slut, herr talman, vill jag ta upp min reserva-tion om en sänkning av arbetstiden. har Miljö-partiet pratat om att man skall dela på jobben medarbetstidsförkortning. vill under den härmandatperioden genomföra en sänkning av arbetsti-den under 1995 och 1996och en sänkning före år1998.En arbetstidsförkortning skulle med den arbetslös-het som råder kunna skapa fler jobb. Men vad somär viktigt är att vi genom att sänka arbetstiden skulleminska sjukfrånvaron.Den stress som finns på arbetsplatserna utlöserpsykisk ohälsa. Arbetstakten är hög och uppdriven,och den höga arbetslösheten medför att människor ärrädda för att mista jobbet. Övertiden ökar på stressen.Allt färre människor arbetar mer med allt större över-tidsuttag.För att förbättra arbetsmiljön och få tillfredsstäl-lelse i arbetet menar vi att det krävs förändringar. Enbra sådan förändring är en arbetstidsförkortning somhjälper människor att må bättre, vilket också är sam-hällsekonomiskt lönande med minskad sjukfrånvaro.Försök inom offentlig sektor i visar attmänniskor påverkas positivt av en arbetstidsförkort-ning, och resultat från , där nu är genomförd, är helt entydiga både eko-nomiskt och hälsomässigt.Herr talman! Jag ställer mig bakom Miljöpartietsreservationer och särskilda yttranden till arbetsmark-nadsutskottets betänkande. Men för tids vinnandeyrkar jag denna sena kväll bifall till endast reservatio-nerna 4 och 5.Anf. 200 ()Herr talman! Detta betänkande behandlar propo-sitionen angående minderåriga i arbetslivet samt etttiotal motioner från den allmänna motionstiden. Jagskall här beröra dels propositionen, dels några av deaktuella motionerna.Sverige har genom internationella åtaganden för-bundit sig att införa regler om lägsta ålder då barn fårutföra arbete. Sådana minimiregler har saknatsför arbete som utförs i arbetsgivarens hushåll.Utskottet delar regeringens uppfattning att det ärotillfredsställande att inte helt uppfyller inter-nationella åtaganden och att regler om minimiålder nubör införas i den svenska lagstiftningen också förarbete som utförs i arbetsgivarens hushåll.Vidare föreslås att man skall förstärka skyddet förde minderåriga genom att hela arbetsmiljölagen blirtillämplig på deras område. De minderåriga kommerhärmed att omfattas av ett heltäckande skydd vadgäller så väl minimiålder, arbetstid, veckovila, m.m.som övriga arbetsmiljöfrågor.Moderaterna motsätter sig denna förstärkning avskyddet för de minderåriga med motiveringen atthushållen inte kommer att anställa någon under 18 år.Man menar att alltför betungande arbetsmiljöreglerleder till ovilja att anställa.Jag vill här erinra om att arbetsmiljölagen är enramlag och att många bestämmelser inte kan tillämpaspå varje slags arbete. Vissa bestämmelser kommersåledes inte att vara relevanta för minderåriga i husligtarbete, varför man helt kommer att kunna bortse fråndem. Det viktigaste måste väl ändå vara att ge deminderåriga ett heltäckande skydd. Även barn måsteges rätt till säkerhet och trygghet i arbetslivet obero-ende av arbetsplats.Miljöpartiet har i ett antal motioner tagit upp bådefysiska och psykiska hälsorisker. Jag tänker här kom-mentera den motion som tar upp de psykiska hälsoris-kerna.När det gäller arbetstidsförkortningen kan jag en-dast konstatera att bl.a. denna viktiga fråga utreds iden parlamentariska kommitté som tillsatts för attutreda arbetstidsfrågor. Utskottet vill inte här föregri-pa kommitténs arbete.Vidare påtalar motionärerna risken att ensamarbe-te kan vara orsak till stress och otrivsel. Utskottetdelar den uppfattningen. Vi konstaterar också attfrågan har uppmärksammats inom berörd till-synsmyndighet. Arbetarskyddsstyrelsen har utfärdaten kungörelse om ensamarbete. Till kungörelsen harfogats kommentarer samt praktiska råd. Enligt styrel-sens råd är det angeläget att ensamarbete avbryts medlämpliga mellanrum. Här nämns t.ex. arbetsrotation.Även frågan om mobbning på arbetsplatsen haruppmärksammats. Arbetarskyddsstyrelsen har ävenhär utfärdat en kungörelse i ämnet.Arbetsgivaren har vidare skyldighet att förebyggamobbning enligt reglerna för internkontroll av ar-betsmiljön.Vänsterpartiet har lyft fram frågan om företagshäl-sovården.Herr talman! Jag har förstått att den här frågan hardebatterats i kammaren under de senas-te åren. Den diskuterades så sent som i mars 1995.Det som har varit vägledande har varitatt se om avtal kan träffas mellan parterna. Först omdet visar sig omöjligt att lösa frågan avtalsvägen bor-de andra möjligheter övervägas.Utskottet har inhämtat uppgifter om vilka avtalsom finns på arbetsmarknaden. Inomallt fler branscher har avtal träffats. Det måste ses somen positiv utveckling.Regeringskansliet arbetar med frå-gan om hur en bra företagshälsovård skall kunnaupprätthållas. Men det bör understrykas att regeringennoga måste följa utvecklingen och återkomma tillriksdagen om det visar sig att den positiva utveckling-en inte fortsätter.När det gäller medicinska kontroller i arbetslivetdelar jag uppfattningen att det kan leda till negativakonsekvenser vid nyanställning och för redan anställ-da. Det kan bl.a. få allvarliga utslagningseffekter.Regeringen har också uppmärksammat problemet ochtillsatt en utredning som skall vara klar senast den 1april 1996. Utskottet anser att frågan om eventuelllagstiftning får anstå till dess.Vidare har lyft fram frågan om ökatinflytande för de anställda när det gäller såväl deninre som den yttre miljön. vill utvidgarätten för det lokala facket att stoppa arbetet när faraför arbetstagarens liv och hälsa föreligger. harskyddsombudet med stöd av arbetsmiljölagen den härrättigheten.Den erfarenhet jag har är att arbetsmiljöarbetet in-går som en naturlig del i det övriga fackliga arbetet.Det bör understrykas att skyddsombudet utses av denfackliga organisationen. Jag kan inte se att arbetsmil-jöarbetet är skilt från den fackliga helheten.När det gäller den yttre miljön är det riktigt att detfinns många nära samband. Det finns också omfattan-de kunskaper och erfarenheter hos de anställda somskulle kunna tas till vara i miljöarbetet. Men att utökastoppningsrätten till att gälla även den yttre miljön ärinte rätt väg att gå. Här måste andra berörda instanseri samhället ta sitt ansvar.Slutligen vill jag kommentera reser-vation angående enklare regler för mindre bespis-ningskök. På arbetsplatser inom restaurang och stor-hushåll finns ett flertal av de vanligaste arbetsmil-jöproblemen. Arbetet är ofta mycket tungt, och be-lastningsbesvär och sjukdomar är vanliga liksomskärskador och allergier. Flertalet arbetstagare ärkvinnor.För att personalen skall få en så bra säkerhet ochgod arbetsmiljö som möjligt har Arbetarskyddsstyrel-sen gett ut föreskrifter. I dessa ges ett betydande ut-rymme för yrkesinspektionen att ta hänsyn till detenskilda fallet. Dessutom finns vissa dispensmöjlighe-ter. Utskottet anser att de problem som berörs i förstahand skall hanteras av Arbetarskyddsstyrelsen.Herr talman! Härmed yrkar jag bifall till utskottetshemställan och avslag på samtliga motioner.Anf. 201 () replikHerr talman! För att det inte skall uppstå någotmissförstånd vill jag bara ytterligare understryka att vianser att skyddet för minderåriga som utför arbete iarbetsgivarens hem är till fyllest med den justeringsom också framgår av departementspromemorian.Christina Zedell tar upp att vi tror att ungdomarbehöver dessa arbeten bl.a. för praktik och för attkomma in på arbetsmarknaden. Vi befarar att dessamöjligheter skall försvinna genom att hela arbetsmil-jölagen blir tillämplig.Jag skulle vilja ställa en fråga till arbetsmiljölagen tar man upp sådana saker som t.ex.personalrum, bestämmelser om skyddsombud ochregionala skyddsombud samt tillsynsmyndigheternasrätt att inspektera. Ni tar själva upp detta i utskotts-skrivningen. Tror inte att en vanligprivatperson som behöver hjälp i hemmet skulle avståfrån att göra en sådan anställning om han skulle behö-va inordna sig under hela arbetsmiljölagstiftningen?Anf. 202 () replikHerr talman! Jag vill återigen erinra om det somjag sade från talarstolen, nämligen att arbetsmiljöla-gen är en ramlag. Vissa av de här bestämmelserna ärinte relevanta för den typen av arbete. Ytterst är dettillsynsmyndigheten som avgör var gränsen skall dras.Jag utgår ifrån att myndigheten kommer att finna enlämplig nivå när lagens krav skall tillämpas.Men jag måste också ställa en fråga till AnnaÅkerhielm angående detta med minderåriga. Ni måsteväl ändå hålla med om att minderåriga i husligt arbeteär en utsatt grupp. I den här åldern är det svårt atthävda sina rättigheter. Därför finns det all anledningatt förstärka skyddet för den här gruppen. Jag kan intese på vilket sätt denna lagändring skulle försvåra enanställning. Hur skall man kunna motivera varför inteett heltäckande skydd skall kunna gälla minderåriga?Varför skall inte grundläggande bestämmelser omarbetsmiljön kunna tillämpas? Det är också angelägetatt minderåriga kan få det stöd som ett skyddsombudinnebär.Anf. 203 () replikHerr talman! Det är helt uppenbart att ChristinaZedell och jag pratar förbi varandra. Jag har redanframfört de synpunkter som skulle vara ett hinder föratt en privatperson anställer en minderårig i hushållet.Det handlar just om att man inte har möjlighet att taställning till alla de delar som arbetsmiljölagen omfat-tar. Jag tror faktiskt att det skulle krävas väldigtmycket om man skulle önska sig ett skyddsombudsom har rätt att inspektera i den privata bostaden.Anf. 204 () replikHerr talman! Jag kan bara återupprepa vad jag sa-de om att minderåriga behöver ha hjälp att hävda sinarättigheter på det här området.Sedan vill jag också upplysa kammaren om att bå-de Arbetarskyddsstyrelsen och isina remissvar har förordat att hela arbetsmiljölagenskall gälla.Anf. 205 () replikHerr talman! Det är bra att jag och har samma uppfattning om grundproblemet närdet gäller medicinska tester och kontroller. Detta är enallvarlig fråga, och jag är naturligtvis mycket glad attdet finns en utredare som ser över den. Det är bra. Detär också en svår fråga att hitta lagtekniska lösningarpå när det gäller gränsdragningar och annat. En del avdessa tester är ju befogade. Det gäller droger, narko-tika, alkohol osv.Jag är mycket förvånad över att vill beakta möjligheten att inte lämna hela fråganoreglerad tills vi får en lagstiftningen. Vi borde intelåta arbetsgivaren ha möjlighet att faktiskt kontrolleradessa tester för att sedan missbruka dem eller brukadem väl. Det borde finnas en lagstiftning där det sägsatt det skall finnas ett kollektivavtal om att både ar-betsgivare och fack måste vara eniga om när testetskall tas och hur det skall användas. Det skulle varamycket enkelt i avvaktan på en mer utförlig lagregle-ring.Jag har mycket svårt att förstå motiven till varförman avvisar en sådan lagstiftning.Anf. 206 () replikHerr talman! Som jag har sagt delar jagden oro som ger uttryck för. Men jagmåste ändå säga att det är viktigt att den här fråganutreds ordentligt innan ett eventuellt lagförslag läggsfram. Jag anser att vi får vänta till utredningen ärfärdig helt enkelt.Anf. 207 () replikFru talman! Det var just det jag sade. Det är ensvår fråga. Låt oss utreda den vidare innan vi går inoch lagreglerar vilka tester som skall tillåtas och hurde skall göras! Men lämnar vi fältet fritt.Vi ser också hur dessa tester ökar explosionsartatbåde vid anställningsförfarandet och ute i arbetslivet.Många av testerna är omotiverade, och andra ärberättigade. Att gå in och säga att de här testerna intefår användas om det inte finns ett kollektivavtal somreglerar frågan, som skapar inflytande över hur dedisponeras, är inget stort steg. Det behöver inte utre-das. Jag har fortfarande svårt att förstå det riktigamotivet till att man avvisar vår motion.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )25 § Översiktsplaneringen enligt plan- ochbygglagen, m.m.FöredrogsBostadsutskottets betänkande 1995/96:BoU1Översiktsplaneringen enligt plan- och bygglagen,m.m. 1994/95:230)Anf. 208 ()Herr talman! Vi har fått och får en allt större insiktom betydelsen av att ta miljöhänsyn. Det är därförnaturligt och bra att lagstiftningen förändras så attmiljöhänsynen tydligare lyfts fram i den kommunalaplaneringen.Lagstiftningen får dock inte utformas så att denkränker andra grundläggande värden, såsom rätt-stryggheten i enskilt ägande, det kommunala självsty-ret, friheten att kunna välja att bosätta sig på lands-bygden eller etableringsfriheten.Detta betänkande är mycket omfattande, och jaghar valt att inte kommentera allt, utan bara de avsnittdär har reservationer.Den första reservationen gäller lagens tydlighetoch de ekonomiska konsekvenserna av den. Det bordevara självklart att all lagstiftning skall vara så lättol-kad och tydlig som möjligt. Gamla erfarenheter frånplan- och bygglagstiftningen visar på vikten av detta.Oklara lagregler har alltför ofta lett till att nitiskakommuntjänstemän för att vara på den säkra sidantolkat lagen på "värsta" sätt.En annan självklarhet borde vara att analysera deekonomiska konsekvenserna av ny lagstiftning. Det ärju något som borde ha gjorts även tidigare, men be-hovet av analyser av de ekonomiska konsekvensernaav riksdagsbeslut förefaller mer uppenbara ännågonsin, i det här fallet med tanke på kommunernasdåliga ekonomi, liksom många av hushållens. Ökadekostnader som läggs på den kommunala planeringen,vilket vi befarar att dessa nya regler kan göra, drabbarju direkt övrig service liksom givetvishyreskostnader.Utskottet har också avvisat vårt förslag om attkunna göra frivilliga eller alternativa översiktsplaner.Motivet är att stärka den vägledande funktionen hosplanen och att en frivillig eller alternativ plan skullestjälpa dessa ambitioner. Vi delar inte majoritetenssynsätt och hävdar att det i vissa fall ur miljösynpunktvore värdefullt att kunna upprätta en alternativ över-siktsplan. Vi tilltror också kommunerna förmågan atthantera en sådan frihet.Även om det i den proposition som ligger tillgrund för detta betänkande inte finns med någotställningstagande till den generella lovplikten anser viatt den är viktig att behandla i detta sammanhang. Detär viktigt att understryka att översiktsplanerna inte harnågon bindande verkan och att de inte kan åberopas ifrågan om bygglov för viss åtgärd och att reglering avbyggandet även framgent skall ske i form av detalj-planer. är det, för att inte någon tveksamhetskall råda härom, viktigt att understryka att det ävenframdeles, liksom , skall vara möjligtatt reglera lovplikten i områdesbestämmelser. Åter-igen handlar det om tydlighet.Att i lag reglera hur kommunerna skall hålla sinaöversiktsplaner aktuella är ett grovt påhopp på detkommunala självstyret. Det är dessutom en grov för-olämpning av våra kommunalpolitiska kolleger attinte tilltro dem förmågan att göra dessa övervägandensjälva. Jag vet inte vilket perspektiv som detta förslagutgår från - om det som vanligt är Stockholmspers-pektivet. Men ett vet jag, och det är att alla svenskakommuner är unika. Därigenom är också alla svenskakommunpolitiker unikt kompetenta att bedöma närdet är aktuellt att ompröva just deras översiktsplan.I min egen kommun , som är en av Sverigesmest expansiva kommuner, har vi behandlatöversiktsplanen sedan den antogs första gången. I mingrannkommun , med 2 900 invånare där allakänner varandra, där översiktsplanen nog mera kanbetraktas som en inventering än ett planeringsinstru-ment, där komplexiteten är liten och konsekvensernaav olika göranden och låtanden överblickbara av allakommuninvånare på , har översiktsplanengivetvis en mera undanskymd roll. Jag är dock allde-les övertygad om att kommunpolitikerna i Bjurholmklarar av att hålla planen levande i den grad somderas förhållanden kräver.Som före detta kommunpolitiker har jag ofta varitirriterad över den mästrande roll som riksdag ochregering intar mot kommunerna, en "vet-bäst-attityd",som alls inte är befogad. Förslaget om en lagstadgadprövning av översiktsplanen varje mandatperiod är ettbra exempel på obefogat förmynderi.Inom ytterligare ett område som behandlas i dettabetänkande är en majoritet av på väg attkränka det kommunala självstyret och förolämpa vårakommunpolitiker. Det gäller det avsnitt där det före-slås en reglering av våra grönområden och parker. Vitycker att den förändringen är överflödig. Det måsteanses som självklart att kommunerna lägger sig vinnom att ha en attraktiv miljö i vilken ingår parker ochgrönområden.Moderaterna har också, vilket vi framfört i en mo-tion under den allmänna motionstiden, tyckt att kom-munerna själva i sina översiktsplaner skall få be-stämma omfattningen av strandskyddet.För att lagstiftning inte skall kunna tillämpasgodtyckligt är det viktigt att använda ord som är pre-cisa till sin innebörd eller att precisera innebörden.När det därför gäller förändringen i 18 §, som handlarom miljökonsekvensbeskrivningar i samband medupprättande av detaljplan, vänder vi oss mot uttrycket"betydande påverkan". Om en lagtext är utformad såvagt och med sådant stort utrymme för fria tolkningarsom detta uttryck medger är det ett allvarligt hot moträttssäkerheten. Det är viktigt att miljökonsekvensbe-skrivningar ges en mer framskjuten plats när detalj-planer upprättas, men konsekvenserna av en sådanlagstiftning skall också i mesta möjliga mån varaförutsägbara för fastighetsägarna.Socialdemokraternas klåfingrighet när det gälleratt återställa den gamla ordning som gällde före denborgerliga regeringens tid känner inga gränser. Åter-införandet av möjligheten för kommunerna att i de-taljplan reglera handelsändamålet är det senaste iraden. Allt tal om tillväxt, fri konkurrens och sänktamatpriser blir till grus när socialdemokratiskt behovav makt och reglering pockar på. Förslaget ger enskrämmande bild av brist på självinsikt och förmågaatt se vad behöver , nämligen mera fri-het, mera konkurrens, mera personligt ansvarstagandeoch mycket, mycket mindre av politisk klåfingrighet.Slutligen vill jag ta upp monopoliseringen av byg-gavfallssoporna. Där hoppas jag bara att socialdemo-kraterna i denna kammare ansluter sig till oss övriga,bland vilka jag hoppas att även i dagkan räknas in. Då har socialdemokraterna i varje fall idenna begränsade fråga möjlighet att framstå somkloka.Herr talman! Därmed yrkar jag bifall till reserva-tion 1.Anf. 209 ()Herr talman! Boendet spelar en viktig roll i allmänsklig tillvaro. Bebyggelsen har också en viktigroll för landskapsbilden. Boendet och byggandetpåverkar i hög grad vår miljö. Det gäller såväl var vibeslutar att bygga som hur samhällsplaneringen ut-formas samt även vilka som är med och påverkar iolika beslutsprocesser.Nu debatterar vi och tar ställning till kommunalöversiktsplanering. Lagförslaget syftar till att stärkamiljöhänsynen vid den fysiska planeringen. Det be-handlar även ökade krav på medborgarinflytande,ökad användning av miljökonsekvensbeskrivningar,rivningsplaner och tillgänglighetsfrågor. Detta ärfrågor som berör var och en av oss.Byggandet och boendet svarar för en betydandedel av samhällsekonomin, men det har också storbetydelse för människors välfärd och trygghet. Bar-nens uppväxtmiljö avgörs till stor del i boendemiljön.Bebyggelsestruktureringen har också stor betydel-se för möjligheterna att bättre och effektivare användaresurserna i kretsloppssamhället.Vi upplever tyvärr alltför många negativa ef-fekter av vad man skulle kunna kalla felbyggnationeroch av användandet av felaktigt material i våra hus -s.k. sjuka hus. Det är därför mycket glädjande att vi iutskottet enats om att kvalitetsdeklaration av bostädermåste påbörjas . Detta är ett krav som vi iCentern också har framfört.Varje kommun skall ha en översiktsplan, anser vi iCentern. Det är viktigt att kommunerna håller denaktuell. Den är inte rättsligt bindande, men den är ettviktigt beslutsunderlag och därmed styrande också iden fortsatta planhanteringen.Översiktsplanen bör diskuteras ingående när denhandläggs i kommunfullmäktige. Det handlar inte omatt strypa kommunernas självstyrelse, utan det gerkommunalpolitikerna en möjlighet att i debatten på-verka den politiska viljeinriktningen i sin kommun.Det är då visionerna kan komma fram och sättas påpränt. Översiktsplanen skall vara ett instrument förutveckling i vårt samhälle.Regional planering är också viktigt i samman-hanget. Trots att regeringen i propositionen har kon-staterat att en förstärkning av det regionala perspekti-vet i den fysiska planeringen är nödvändig läggs detinte fram några förslag om hur detta skall gå till. Detär förvånande, med tanke på det behov av samordningsom finns mellan olika kommuner och mellan regio-ner och kommuner. Det gäller bl.a. kommunikationer,vattendrag, grusåsar, bergstäkter, skogar och torvtäk-ter.Såväl som har i olikarapporter pekat på nödvändigheten av regionplane-ring. Jag beklagar att vi i inte fått gehör förvår motion på det området, men vi återkommer - varså säker!När det gäller internationella planeringsfrågor villjag säga att hela samhällsutvecklingen enligt utskot-tets mening måste anpassas till en miljövänlig ochresurshushållande inriktning. Om detta är vi ense.Det betyder att all planering måste ske med beak-tande av vad som är en långsiktigt hållbar utveckling.Detta måste ske i , men i en alltmer internatio-nell värld måste vi som nation också påverka plane-ringsarbetet som sker på det internationella planet.Det gäller inom EU - om det är vi överens - men detfår inte stanna där, säger vi inom ; det börockså omfatta det planeringsarbete som initieras förländerna kring . Luften känner inga gränser,vattnet förenar länderna. Det är ett måste att det arbe-te som påbörjades av den förra regeringen nu fullföljs.Jag yrkar därför bifall till reservation 35 under mom.51.Herr talman! Delaktighet i samhällsarbetet frånolika parter är absolut nödvändigt för att vårt samhäl-le skall bli så bra som över huvud taget är möjligt.Det är viktigt att våra lokaler är tillgängliga för allamänniskor.Samhällsplaneringen inom den fysiska planeringenhar ofta av tradition varit manligt dominerad. Detbetyder att det manliga perspektivet kommit att styraplaneringens inriktning och samhällets utformning.Här måste vi kvinnor faktiskt skärpa oss.En fullgod samhällsplanering ger det kvinnligasamma tyngd som det manliga. Det innebär att små-skalighet och vad som brukar betecknas som mjukafrågor måste in i samhällsplaneringen på ett myckettidigt stadium. Vi bygger inte bara huskroppar - nej,vi bygger hem. Vi planerar för arbetsplatser och sam-hällsservice, ja, för helheten i vår livsmiljö. Kvinno-representationen måste öka kraftigt i de planerandeorganen, i forskning och i utbildning likaså.Herr talman! Vi har i det mest representa-tiva parlamentet i världen när det gäller jämställdhetmellan kvinnor och män. Det gör att jag känner mighoppfull inför den omröstning som kommer att ske om reservation 32 under mom. 45, där vicenterkvinnor tar upp kvinnors roll i samhällsplane-ringen. Jag yrkar bifall även till den reservationen.Jag vill också beröra barnens och ungdomarnasmöjligheter att delta i samhällsplaneringen. Ofta talarvi om vikten av att få ungdomar intresserade av sam-hällsfrågor, att vara med och ta ansvar. Här finns nuen naturlig möjlighet att låta deras röster bli hörda.Jag är övertygad om att vi skulle få många intressantadiskussioner och bra nya förslag från deras horisontom hur vi skall fortsätta att bygga vårt samhälle vida-re.Herr talman!