prot · GI0984 · 1995-04-03 00:00:00 — att man hanterarsituationen så att man utnyttjar vetobestämmelserna isyfte att tillskansa sig själv eller sina medlemmarförmåner på någon annans bekostnad. Jag drar slutsat-sen att menar att det går till unge-fär så, dvs. att arbetsgivaren - vare sig det är ett liteteller ett större företag - är ganska undfallande ochslätstruken och inte vågar ha någon egen uppfattning.Så går det inte till. Jag har varit med i den här verk-samheten i många Herrans år, och jag har träffatmånga arbetsgivare och har haft att göra med väldigtmycket fackligt folk. Det går inte till på det sättet,kan hända att man vid något enstaka tillfällekan visa att det har inträffat sådant som kan ansesvara väldigt sorgligt och som helst skulle ha undvi-kits, men det händer i alla verksamheter. I huvudsaksker det en mycket seriös prövning också när detgäller vetoreglerna och tillämpningen av dem.Om man tittar litet grand i upphandlingsförord-ningen och i den lagstiftning som det handlar om serman, att om exempelvis en arbetsgivare inte har full-gjort sina skyldigheter och betalat sina skatter kan denfackliga organisationen peka på det förhållandet attdet inte är en seriös arbetsgivare utan en skatteskolka-re och säga att han inte bör komma i fråga och inläggaveto. Jag tror att de flesta människor håller med omatt den arbetsgivare som uppenbarligen inte är seriös ikonkurrens med andra, exempelvis genom att fuskamed sina skatteinbetalningar, har tillskansat sig enförmån jämfört med de konkurrenter som sköter sigoch betalar sina skatter till det svenska samhället.Det är bara ett exempel på omständigheter somgör att facket i en sådan här situation också kan harätt, enligt upphandlingsförordningen, att inlägga sittveto mot att anlita just detta företag just nu.Anf. 34 ()Fru talman! Jag påstår inte att de fackliga organi-sationerna är oförskämda på något sätt. Men jag på-står att de kan luta sig tillbaka på en praxis i vårt landsom ger dem ganska fritt spelrum, och det på ett sättsom ibland kan vara skadligt för konkurrensen -något som är synnerligen känsligför.Det kom t.ex. en dom i kammarrät-ten som gällde Verket för högskoleservice. Där hademan, innan arbetsgivaren fick gå ut och infordra an-bud, en hel regelbok med i sin anbudsinfordran. Bl.a.krävdes det att den som skulle kunna få vara med ochtävla och lägga in anbud skulle ha slutit kollektivavtalmed sina anställda. Detta ligger helt vid sidan om depolisiära och fiskala uppgifterna, som statsrådet varinne på och som är den officiella förklaringen till i har de här vetoreglerna.Vi har hamnat i en annan situation, inte baragenom EU-medlemskapet utan redan till följd avEES-avtalet. Därför anser jag att vi måste se över vårlagstiftning och ta bort sådana skevheter som gör attvi inte lever upp till EU:s krav på fri och obundenkonkurrens.Domslutet från Kammarrätten visarmed all önskvärd tydlighet att de gamla arbetsrättsligareglerna måste ses över. De är inte till fullo förenligamed EU:s lagstiftning på området.När vi debatterade den här frågan i kammaren idecember ställde jag frågan till majoriteten i arbets-marknadsutskottet, till de socialdemokratiska ledamö-terna, hur den kan bidra till att stifta en lag som manredan i tillblivelseögonblicket kan inse kommer att bliföremål för anmälan och fällande dom i EU:s organ.De socialdemokratiska ledamöterna kunde inte svaramig på den frågan, men det anser jag att statsrådetBlomberg borde kunna göra. Detta kommer inte atthålla. Det framgår med all önskvärd tydlighet avLagrådets yttrande i frågan.Anf. 35 Statsrådet ()Fru talman! Jag skall bemöta i ett par avseenden.Det sades att fackföreningarna har ett fritt spelrumoch att det skulle vara skadligt för konkurrensen mel-lan företag i eller mellan företag i ochföretag utifrån.Facket har inte fritt spelrum. Det finns mycket kla-ra begränsningar. Vår arbetsrättslagstiftning talar klartoch entydigt om hur spelplanen ser ut. Man har intealls fritt spelrum för de fackliga organisationerna. Dethar man inom de ramar vi har satt upp från dennariksdags sida.Jag tycker inte heller att fackföreningarna är skad-liga för den fria konkurrensen. Jag tycker snarare attde gör en insats i syfte att få en bra konkurrens mellanföretag inte minst när det gäller vetorättsbestämmel-serna. Man lägger in veto mot dem som uppenbart"skojar upp" de upphandlande institutionerna, företa-gen eller myndigheterna och konkurrerar på oseriösagrunder gentemot andra företag.Jag delar uppfattning att viskall leva upp till . Vi har åtagit oss attgöra det, och då skall vi också göra det. När det gällerarbetsrättsområdet har vi gett den i uppdrag att se över och isina diskussioner fundera över om det finns någraområden där vi inte lever upp till ochhur vi i så fall skall göra för att klara av det. Det härär ett förtursuppdrag till kommissionen. Den skall seöver den här frågan i första hand. Därefter skall denstudera andra frågor där man tycker att det finns be-hov av förändringar.Här sitter parterna som ledamöterna. Det är en nå-got annorlunda uppläggning. Här finns arbetsgivareoch löntagarorganisationer som skall ha till syfte ochmål att skapa ett avtal i första hand om arbetsrättsligaregler, som är ändamålsenliga både ur löntagarpers-pektivet och ett arbetsgivarperspektivet.Jag har stora förväntningar på att man skall kunnafram till rimliga regelverk, där båda parter på ett seri-öst och konstruktivt sätt kan samverka för att få till deregler som möjligen kan vara ett problem i vår arbets-rätt . Det är också viktigt att komma ihåg att detinte enbart och ensidigt är så att man skall lägga ettarbetsgivareperspektiv man skall lägga på dessa pro-blem. Det är också fråga om ett löntagarperspektiv.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1994/95:67 om flyk-tingmottagandet i MalmöAnf. 36 Statsrådet ()Fru talman! har frågat mig vilkakonkreta åtgärder jag är beredd att vidta för att Mal-mö skall erhålla möjligheter att på ett korrekt viskunna hantera flyktingproblemen.Jag väljer att i interpellationssvaret göra en redo-visning av det mångfacetterade arbete som är igång-satt av regeringen och som såväl på kort som på långsikt har till syfte att underlätta och förbättra arbetetmed det som kallar "att på ett korrektvis kunna hantera flyktingproblemen".En humanitär och solidarisk grundsyn, helhetstän-kande, inriktning på aktiva åtgärder i förebyggandesyfte och i internationell samverkan bör vara de väg-ledande principerna för svensk invandrings- och flyk-tingpolitik. Regeringen har gett uttryck för dennaviljeinriktning i direktiven till den parlamentariskakommittén som har till uppgift att se över invand-rings- och flyktingpolitiken.Även är representerade i kommitténoch har således möjlighet att komma med konstrukti-va idéer och förslag under kommitténs arbete.Kommittén skall vara färdig med sitt arbete år och då lämna förslag till eventuella förändringarav lagar och regler inom detta område.Det är självklart för mig - och jag tror att dettaockså gäller för de flesta människor som bor i Sverige- att vi skall göra vad vi kan för att hjälpa medmänni-skor som flyr för sina liv, från krig och tortyr, terroroch förföljelse. Aktiva och samordnade hjälpinsatserbör kunna lämnas till dessa medmänniskor oavsett omde befinner sig i närområdena eller i . Vi hardessutom internationella åtaganden som gäller att geskydd åt flyktingar.Enligt om flyktingarsrättsliga ställning, , är det i prin-cip förbjudet att avvisa flyktingar till ett land där deriskerar förföljelse. Självfallet skall - somkräver av andra stater att de skall följa internationellafördrag och konventioner - värna om den asylrätt förkonventionsflyktingar och andra med starka skydds-behov som i stor enighet har beslutat om.Däremot kan jag tänka mig en ordning där vi kvoterarövrig invandring, som t.ex. viss anhöriginvandring. Idirektiven till den flyktingpolitiska kommittén harregeringen uttalat att kommittén bör överväga ensådan ordning.Regeringen har också tillsatt en kommitté somskall se över invandrarpolitiken, integrationspolitiken,bl.a. mot bakgrund av de problem vi ser med högarbetslöshet bland invandrare och med segregeradebostadsområden i framför allt storstadsområdena.Denna kommitté skall lämna sitt slutbetänkande se-nast den 31 december 1995.Med anledning av den stora flyktinginvandringenunder har bl.a. storstadskommunernafått en väsentligt större inflyttning av flyktingar änvad kommunerna har räknat med. Jag är medveten omatt det stora flyktingmottagandet har lett till problemför dessa kommuner, inte minst för , när detgäller planeringen av mottagande och introduktion avflyktingar i kommunen. Regeringen har därför i sinadirektiv till den invandrarpolitiska utredningen uttalatatt kommittén skall analysera drivkrafterna bakomoch eventuella olägenheter med koncentrationen avinvandringen till vissa kommuner samt överväga hursådana olägenheter kan motverkas på bästa sätt.Kommittén skall därmed också överväga hur flytt-ningar i , som kan för-svåra introduktionen och integrationen skall kunnaminskas.Regeringen har även vidtagit åtgärder för att redanunder kommande budgetår kunna påbörja det konkre-ta arbete, som kan bidra till att den negativa utveck-lingen i de invandrartäta storstadsområdena bryts.Regeringen tillsatte , , en parla-mentarisk kommitté med företrädare för de tre stor-stadsområdena. Kommittén skall bl.a. föreslå ochinitiera åtgärder som syftar till att skapa bättre förut-sättningar för bostadsområdena i storstäderna. Dethandlar om att ta till vara de olika resurser och möj-ligheter som finns för att ge i synnerhet barn ochungdomar med svåra uppväxtförhållanden bättreförutsättningar för en positiv utveckling.I årets budgetproposition har regeringen föreslagitatt skall satsas under nästa bud-getår för att tillgodose de omedelbara behov av insat-ser som kan krävas i framför allt vissa invandrartätastorstadsområden för att bryta den sedan många årtilltagande segregationen och vända utvecklingen ipositiv riktning. Insatserna bör främst syfta till atthöja kompetensen hos dem som bor i dessa områdenoch därmed öka deras arbetskraftsdeltagande.Regeringen har i en proposition till fö-reslagit en ändring i lagen om mottagande av asylsö-kande så att den tid under vilken har ansvar för bistånd till utlänningar, som söktasyl och har eget boende, utsträcks till att gälla ävenen månad efter det att uppehållstillstånd har beviljats.För närvarande övergår ansvaret till vistelsekommu-nen som uppehållstillstånd beviljas. Denföreslagna ändringen kommer att innebära att kom-munerna ges bättre tid att planera flyktingens motta-gande och introduktion.Ambitionen måste vara att få en solidarisk fördel-ning av kostnaderna för flyktingmottagandet mellanolika kommuner. I uppdraget till den invandrarpoli-tiska kommittén ingår därför att analysera i vilkenutsträckning kommuner med stark koncentration avinvandrare i jämförelse med andra kommuner fårsamma grad av täckning för sina kostnader genomgenerella och specialdestinerade statsbidrag. Kommit-tén skall överväga om en ökad rättvisa kan skapasmellan olika kommuner genom förändrade statsbidrageller omfördelning av ekonomiska resurser mellanolika kommuner.Jag vill i detta sammanhang också nämna att denkommunalekonomiska beredningen i sitt betänkandelämnat förslag som innebär att bl.a. storstäder bör fåett ekonomiskt tillskott för sådana ökade strukturellakostnader som ofta följer av en stor invandring.Vidare övervägs inom Arbets-marknadsdepartementet nya utbetalningsregler förschablonersättningen till kommunerna för flykting-mottagandet. Syftet är att omfördela den statliga er-sättningen till kommuner med stor s.k. sekundärin-flyttning.De åtgärder som jag här har redovisat bör sam-mantaget leda till förbättrade förutsättningar för Mal-mö kommun, och andra större kommuner, att hanterade problem som kan vara förknippade med flykting-mottagandet.Anf. 37 ()Fru talman! Jag tackar för svaret. Statsrådet talar isvaret mycket om flyktingpolitiken i stort. Han pratarom pågående och nya utredningar. Den debatten kanvi föra vid ett annat tillfälle.Statsrådet talar om invandringspolitik. Någon så-dan har vi inte i . Den är strypt . Vi har en flyktingpolitik och ingen-ting annat. Om statsrådet vill ge några signaler om attinföra en invandringspolitik likt den som vi hade på60- och 70-talet vore det välgörande om han kundekonkretisera dem här i dag.Statsrådet säger också att han tror att de flestamänniskor anser att vi skall göra vad vi kan. Det tyck-er jag också. Men jag är också klar över att de flestamänniskor utanför detta hus inte delar den uppfattningsom en tyvärr överväldigande majoritet här i kamma-ren har avseende asylpolitik.Herr statsråd! var jag medlemi det fackförbund där statsrådet under en del år varordförande. Jag är medlem i . Utan att säga att jag är ett levandeSIFO-institut vill jag påstå att en majoritet av med-lemmarna i dessa fackförbund och även en kvalifice-rad majoritet av svenska folket anser att den asylpoli-tik som bedrivs i saknar förankring.Vi kan dagligdags läsa i pressen och höra i medi-erna om den ena nedskärningen efter den andra, menvad gäller det område som vi nu diskuterar är brun-narna tydligen outsinliga.Den här debatten handlar i första hand om Malmöoch om de problem som på grund av flyktingpolitikenhar drabbat . Statsrådet talar, som sagt, mycketom utredningar men om vad som gäller på kort siktsäger han faktiskt ingenting.I dag tar verkligen sitt ansvar för den avriksdagen och regeringen ibland enväldigt beslutadeasylpolitiken. Vad gäller skolan, sjukvården och fram-för allt hemspråksundervisningen råder det kaosi . Flyktingarna kommer till . De får ioch för sig sin check , men de får väntapå ett konkret agerande från kommunens sida i upptill . Det kan inte vara ett bra sys-tem.Under högtidliga sammanhang säger vi att helaSverige skall ta emot flyktingar. Så sker inte i prakti-ken. Jag vet också att många kommuner, för att hävdasin egen fullkomlighet, kritiserar skånska kommunersom och för att inte ta sitt ansvar. Mende kommuner som kritiserar vet mycket väl att desjälva inte tar sitt ansvar. De får pengarna men hinnerinte se flyktingarna innan de har försvunnit till någonav de större städerna i . Detta måste man änd-ra på.Skälet till att det är så här är t.ex. att de asylsö-kande, under den förra regeringens tid, fick rätt attunder utredningstiden bo hos vänner och bekanta. Jagvill inte säga något ont om . Men man kan tänkasig en situation där t.ex. en bosnier eller en kroat somhar bott i får besked omatt han eller hon sedan skall placeras i . Dåkanske han eller hon inte är speciellt intresserad avdet. Då uppstår problemet med den koncentration somfinns i dag.Statsrådet pratar en del om att man skall stimuleramänniskor att stanna. Innebär det att de skall få merän vad som ges med dagens socialtjänstlag? Det ärden som är problemet i detta sammanhang. Även omman struntar i allting finns socialtjänstlagen som gerrätt att flytta och rätt till bidrag.Jag har frågat varför man inte kan ställa som kravatt den som har sökt asyl och skydd i , pågrund av krig och allt vad man säger, under t.ex. tvåår skall stanna i den av anvisadekommunen.Hur många asylsökande tror statsrådet skulle säganej om man vid gränsen frågade dem om de accepte-rar att stanna i den kommun i som vi anserpassar oss bäst ? Jag tror att man kanräkna dem på ena handens fingrar, även om fem fing-rar är amputerade.Jag har förstått att statsrådet inte vill ha den härproblematiken. Men med den socialtjänstlag som vihar finns det ingen annan möjlighet, om inte en asyl-beviljad skall erhålla mer i socialbidrag än övrigasedan tidigare i landet bosatta svenskar.Fru talman! : När anser statsrådet att enkommun skall gå in och betala för den av riksdagenbeslutade flyktingpolitiken?Anf. 38 Statsrådet ()Fru talman! säger att vi inte harnågon invandringspolitik. Han menar att vi hade detför . Jag vet inte riktigt vad syftar på. Anser han att vi hade en invandrings-politik när det var arbetskraftsinvandring till ?Vi har samma politik . Det är bara det att det inte finns några jobb. Därför är det ingen arbets-kraftsinvandring till Sverige.I dag är det en väldig skillnad. vardet i huvudsak en arbetskraftsinvandring. Människorkom hit, eftersom vi ville att de skulle komma hit ocharbeta i . har vi ingen arbetsmarknad atterbjuda ens till dem som bor här i landet. Vi har fåtten annan typ av invandring. Det handlar om männi-skor som flyr undan olika svåra situationer. En delbeviljas asyl och får stanna i Sverige.Det är relativt få som beviljas asyl. De har alla ettgemensamt, nämligen att de känner en välgrundadfruktan för förföljelse. Många har blivit grovt förfölj-da och torterade. De har hamnat i svåra situationer ilivet och flytt undan någonting som varenda människai motsvarande situation skulle ha flytt undan.Efter en mycket seriös och individuell prövningfår de asylsökande sedan ett besked. Om de uppfyllerkriterierna får de asyl. De får skydd i . säger att asylpolitiken egentligen saknarförankring hos svenska folket. Jag vill påstå det raktmotsatta. Jag vill påstå att människorna i detta landställer upp på folk som flyr undan förföljelse och somkänner en välgrundad fruktan för att bli förföljda. Deställer upp på dem som har blivit torterade och på dekvinnor som kanske har blivit våldtagna inför sinabarn och sina män bara därför att de hade fel etnisktillhörighet.Självfallet ställer människor upp. Jag har inte hörtnågon människa, förutom möjligen ,säga att vi inte skall ställa upp på dem som har fåttskydd. Jag träffar många människor på skolor ochmöten. Alla säger samma sak i detta sammanhang.Men de säger också att vi kanske borde vara litettuffare när det gäller dem som inte har ett absolutbehov av att komma till Sverige.Då säger vi från vår sida: Okej, vi får se över iKommittén om vi kan kvotera med samhällsekonominsom grund. Vi har inte råd med samma generositet iandra avseenden, men däremot skall vi värna asylrät-ten. Den får vi inte trampa ned, utan vi skall slå vaktom att man som människa måste ha någonstans attkomma undan förföljare.Vår politik är i den meningen förankrad. Sedanvet jag att man i andra sammanhang kan ha synpunk-ter, och då får vi se vad vi kan åstadkomma i fråga omstörre restriktivitet.För det tredje när det gäller kommuner och derasförmåga att betala har en rad olika utredningar ochkommittéer tillsatts. Vi kommer också att anslå 125miljoner kronor för att påbörja ett arbete som är lokaltinitierat med lokalt ansvar.Men i den kommunalekonomiska beredningen,, talar man om att på olika sätt föränd-ra statsbidragen och på det sättet få en annorlundafördelning. Naturligtvis kommer de kommuner somhar en stor andel invandrare, vilka inte kommer ut påarbetsmarknaden utan hamnar i arbetslöshet och annatelände, också att få en större tilldelning av pengar iett lagstiftningsperspektiv. Det är inte oväsentligt. Detjobbet är i full gång. Sedan får vi se vad riksdagenkan åstadkomma. Det kan ju då vara en fördel omSten och hans parti på olika sätt medverkartill att få till stånd en överenskommelse, så att man avbl.a. nämnda skäl kan få en omfördelning av pengarnamellan kommunerna.För det fjärde tog upp lagen omasylsökande och den styrning som ett eget boende kanfå om man fortsätter att bo kvar under asylsökningsti-den och därefter flyttar. Det gör man väl inte? Detingår också i uppdraget till den flyktingpolitiska ut-redningen, som skall vara klar , attse över om vi skall vi ha det så här eller inte? Om detstyr så att vi får en ännu hårdare segregation och omvi i så fall skall återgå till systemet där alla bor påförläggningen är en fråga som vi inte har tagit ställ-ning till, utan vi får avvakta ett parlamentariskt ställ-ningstagande i kommittén.För det femte och avslutningsvis tycker jag att detär viktigt att vi som människor i det svenska samhäl-let, oavsett var vi är födda, skall ha samma rättigheteroch samma skyldigheter. Vi skall vara lika, vi skallvara jämlikar. I den meningen kan man säga att jagockså som människa har rätt att bo där jag själv avolika skäl önskar. Det är självklart. Den rätten har jagsom svensk, och den rätten måste jag väl också ha omjag har kommit till efter det att jaghar fått uppehållstillstånd. Det är en viktig grund-princip att man som människa skall behandlas lika.Är beredd att säga till svenskamedborgare, som har bekymmer med att inte kommain på arbetsmarknaden och en rad andra problem, attde får bo där vi tycker att det är bäst att de bor? Ja, dåkan han också säga det till invandrarna. Men i så falldelar jag inte grundläggande upp-fattning.Anf. 39 ()Fru talman! Vad gäller det sista vet jag att statsrå-det förstod att han inte svarade på den fråga som jagställde.Per capita och även numerärt har vi mestgenerösa politik när det gäller att bevilja asyl. Mansäger att hela skall dela bördorna eller till-gångarna, hur man nu vill använda begreppen.Om man frågar en person som kommit till Sverigeoch fått asyl om han eller hon accepterar att undernågra år bo i den kommun som svenska staten via denmyndighet som bestämmer om detta, alltså , säger att det ur svensk synpunkt är mest lämp-ligt att stanna i den ena eller andra kommunen.Det innebär, fru talman och herr statsråd, inte nå-gon form av kommunarrest av den typ som vi hade förkurder för en del år sedan. Den som t.ex. bor där ellerdär - för att inte genera någon kommun skall jag intenämna något namn - har rätt att åka runt i landet ochrätt att besöka vänner och bekanta samt rätt att sökajobb men får inte flytta innan en ny kommun kan sägaatt det finns ett nytt jobb i en ny kommun.Rätten att flytta vill jag slå vakt om. Men varförskall den nya kommunen tvingas att betala? Är stats-rådet beredd att tillskjuta dessa pengar, så à la bonneheure. Men med tanke på den politik som bedrivitshitintills har i alla fall den plånboken varit full av hål,för pengarna saknas.Värna asylrätten? Men ändå är det så,herr statsråd att om man läser statistiken från , är det ett minimum - - somär flyktingar och som får stanna i med Genè-vekonventionens definition som grund.Jag tycker att statsrådet var ute på mycket svag isnär han sade att hans uppfattning är att dagens svens-ka flyktingpolitik är förankrad hos en majoritet av detsvenska folket. Jag vet att statsrådet har mycket ontom tid, och jag har noterat hur det tog attsvara på dagens interpellation. Men jag, som gammalmedlem i Metall, skulle vilja följa med statsrådet, somgammal förbundsordförande, ut till en av Sverigesstörre verkstadsklubbar, tala med dem där på deraslunchraster för att höra om statsrådet har rätt när hansäger att denna politik är förankrad.Jag tycker att statsrådet har fört en bra och hyggligpolitik. Men i detta fall, förmodligen undantagsvis,har han inte rätt.Anf. 40 Statsrådet ()Fru talman! Några saker till: Hela Sverigestrateginär ju ett bekant uttryck när det gäller invandringspoli-tik i . Den har gått ut på att alla människorsom kommer till oss, söker uppehållstillstånd och fårdet, skall erbjudas möjlighet att bo i kommuner sprid-da över hela landet. Därför har ocksåmed kommunerna förhandlat fram s.k. kommunplat-ser.Det är klart att vi skulle önska att vi vore mycketbättre på detta än vi faktiskt är. Vi tycker att det är enviktig grundprincip. Principen finns också med somutgångspunkt i Kommitténs arbete med att se över hurdenna strategi kan göras bättre och mer hållbar, så attvi kan få människor som kommit till Sverigeatt, sett från deras egna utgångspunkter, inse att detkan vara bättre att bo i en mindre kommun än i de hårtsegregerade bostadsområdena, därför att de där får enbättre chans och möjlighet. Det är viktigt att vi medolika medel försöker befrämja en sådan positiv ut-veckling.