prot · GI0999 · 1995-05-03 00:00:00 — Vi vill inte detaljstyramer än vad som kanske är nödvändigt för att se till attdet finns möjligheter till en bra handikappanpassning,något som Per var inne på, och att man skallkunna bo på ett någorlunda drägligt sätt. Vi har av-skräckande exempel på hur s.k. avreglering har gettupphov till mycket dåliga bostäder. Men vi skall somsagt inte ha mer regler än vad som är nödvändigt föratt vi skall få en bra funktion på boendet.Jag skall inte ge mig in i den bostadspolitiska de-batten, eftersom jag utgår från att bostadsministernkommer att hålla ett anförande om regeringens syn påde frågorna. Efter de inlägg som har varit vill jag ändåkonstatera att jag tror att det finns goda förutsättning-ar för att vi skall få en hållbar bostadspo-litik som gynnar människorna. Dessa har nämligenlidit av den ryckighet som har präglat bostadspoliti-ken under senare år.Därmed yrkar jag bifall till utskottets hemställan.Anf. 64 () replikHerr talman! är kritisk mot mittanförande, mot att jag sade att det finns en historiasom förskräcker när det gäller socialdemokratiskpolitik. Jag förstår i och för sig inte hur kan säga att denna historieskrivning var felaktigoch att de miljöer som trots stora satsningar har upp-stått inte är förskräckliga.Sedan säger han mycket riktigt att den historiskautvecklingen har präglats av en ryckighet i bostads-politiken. Ja, det är just denna ryckighet som vi vill habort. Det är just denna ryckighet, resultatet av enpolitik som har varit ryckig, som vi vill ha undan.Lennart frågar mig vad jag säger till enundersköterska i min hemkommun som vill ha enbillig och bra bostad. Jag säger att vi här i landet harett bosparsystem som möjliggör för henne att bli starki sitt val ute på bostadsmarknaden, som ger henne ochhennes familj just det boende som passar dem ochsom de efterfrågar.Det går inte att, som gör, dra sigur historien. Den är präglad av socialism och social-demokratiskt tänkande, och det har drabbat mångamänniskor. Bostadssegregationen är ett problem, ochendast mångfald i boendet kan häva dessa problem.Det är denna mångfald som vi moderater arbetar för.Anf. 65 () replikHerr talman! Egentligen skulle man kanske prataom framtiden när det gäller bostadspolitiken. Denframtid som skisserar innebär att segre-gationen kommer att öka. inställning tillbostadspolitik är nämligen att det inte skall finnasnågon bostadspolitik.Stig Grauers talar om historien. Jag vill då hävdaatt jag egentligen är ganska stolt över den bostadspo-litik som generationer av socialdemokrater sedanAlva och tid har bedrivit i vårt landoch som har lett fram till att bostäderna i vårt land ärbland världens bästa. Det är bra bostäder.Ett av problemen nu är att det är för dyrt. Kostna-derna i nyproduktionen är för höga, räntorna är förhöga, osv. Det är naturligtvis ett bekymmer. Men detproblemet löser man inte med den politik som Mode-raterna försöker bedriva. Jag är medveten om attsamhällets, statens satsningar på det här områdetkommer att minska . Jag utgår från att viinte har råd att subventionera boendet i den utsträck-ning vi har gjort tidigare. Men då handlar det om atthitta system som gör det möjligt med omfördelningaröver tiden och annat. Det viktiga när man pratar ombostadspolitik är att man måste ha en sådan politik föratt kunna åstadkomma saker och ting.Också vi tycker att bosparandet är väldigt viktigt.Jag utgår från att man i utredningen kommer att hittaett system som inte enbart är på villkorutan att man kommer att ta fram en bred lösning somföreträdare från många olika partier kommer att kunnaställa sig bakom.Anf. 66 () replikHerr talman! Jag lyckönskar be-träffande bosparandet. Kan man hitta ett system somär på de boendes villkor har man kommit långt, ochdå har man förvisso också lyckats hitta ett system somvi moderater kan ställa oss bakom.Lennart säger att det är framtiden vi skalltala om. Det tycker vi också. Men vi har en histo-ria att utgå från, och vi kan då definiera svagheterna iden historiska bostadspolitiken och sedan utforma ettbättre program, såsom det vi framlägger. Vi menar dåatt det är rimligt att fokusera framtidsdiskussionenkring alternativen. och hans partiväljer i stället att återgå till det gamla planekonomis-ka, bostadsfilosofiska programmet. Vi menar att deproblem vi har haft i så fall sannolikt kommer attbestå.Historiskt, säger , har det gått bra.Det är bara det, säger han, att det blev för dyrt. Kanman verkligen säga att ett bostadspolitiskt system hargått bra om det har blivit för dyrt? I detta "att det harblivit för dyrt" ligger ju att människor inte har råd attbo, och det första kravet i en demokrati är väl att allaskall ha råd att bo i bra och lämpliga bostäder.Anf. 67 () replikHerr talman! Jag tillhör dem som aldrig har trottpå en planekonomi, även om nu påståratt jag är något slags företrädare för ett planekono-miskt system. Jag har varit socialdemokrat sedantonåren och aldrig trott på någon planekonomi.Det blir en ganska märklig diskussion om man ut-går från att vi vill gå tillbaka till något som har varit.Vi har sagt att det är möjligt att vi gjorde ett misstagnär vi den gången gjorde upp med omde s.k. räntelånen, som aldrig blev till. Men så kom juDanellsystemet, som kanske skulle ha fungerat omräntan hade varit väldigt låg. I teorin kan ju alltingfungera, men i praktiken blir det annorlunda.Stig Grauers föreslår att man avvecklar alltingfram . Om man tog bort de regler somgäller för nyproduktionen , att man får avbidragsunderlaget i subventioner första året, skulle enhyreslägenhet byggd kosta åtskilliga tusentalskronor mer, och då skulle ett vårdbiträde som bor därinte ha några pengar över att sätta in på bosparande,som föreslår.Anf. 68 Statsrådet ()Herr talman! När jag fick ansvaret förbostadsfrågorna insåg jag att det inte var någon lättuppgift.Bostadsbyggandet var rekordlågt. Nästan vartredje byggnadsarbetare gick arbetslös. Den allmännaekonomin och den förra regeringens regeländringarökade boendekostnaderna. Antalet konkurser blandbostadsrättsföreningar hade stigit dramatiskt. hade det inte funnits något samlat ansvar i rege-ringen för bostadsfrågorna.Det märktes på många sätt. Inte minst framkomdet i den uppskattning som många företag och organi-sationer visade över att det nu åtminstone fanns någonatt tala med, även om denna någon inte alltid gjordesom man ville.Regeringens bostadspolitik präglas av tre ledord:ansvarskänsla, samförståndsanda och framtidstro. Jagskulle, herr talman, här vilja utveckla något vad jagmenar med detta.Bostadslåneinstitutens sammanlagda utlåning ärnästan 1 000 miljarder. Ungefär hälften av detta be-lopp utgörs av lån för vilka låntagaren erhåller statligaräntebidrag. En mycket stor del av dessa låntagare ärhelt beroende av räntebidragen för att kunna fullgörasina förpliktelser mot kreditgivarna. Det är mot dennabakgrund synnerligen angeläget att noga övervägavilka förändringar man gör i regelsystemet.Inte nog med att ändringar kan uppfattas som attstaten sviker löften - de kan dessutom på ett avgöran-de sätt störa viktiga funktioner i samhällsekonomin.En ansvarsfull bostadspolitik kräver oerhörd försik-tighet när det gäller förändringar i det gällande regel-verket.Det är därför med glädje som jag kan konstateraatt bostadssektorn, med ett undantag, kunnat undantasfrån besparingar i de tre ekonomisk-politiska doku-ment som regeringen lagtpå bord. Vi har dessutom kunnat föreslåatt den förra regeringens extra besparingar i ränte-bidragen fördelas mera rättvist. Dessutom har vi kun-nat föreslå en viss mindre lindring i den årliga upp-trappningen av den garanterade räntan och en för-skjutning av upptrappningen i Danellsystemet.En ytterligare lindring ges i form av att avdragsrät-ten för räntor bibehålls på . Det innebär 3 000 krlägre skatt jämfört med den förra regeringens förslagför den som har ett lån på en halv miljon.Detta hindrar inte att många hushåll har allvarligaekonomiska problem. Det mest akuta problemet hit-tills har varit bostadsrättsföreningarna. Under förraåret gick 90 bostadsrättsföreningar i konkurs.Eftersom alla inblandade egentligen förlorar på enkonkurs finns det ett starkt samhällsintresse av enfungerande rekonstruktionsverksamhet. Det är därförglädjande att antalet rekonstruerade föreningar nuuppgår till nästan 300.Regeringen har lagt fram förslag som innebärökade möjligheter till rekonstruktion av föreningaroch företag som har statlig kreditgaranti. Som bekantkräver reglerna annars att panten skall realiseras innanutbetalning av garantiersättning kan ske. En tankemed denna konstruktion var säkert att hålla nerekreditförlusten och därmed statens utgifter. I rådandeläge fungerar dock reglerna så att de tvingar framkonkurs. De samlade förluster som skall täckas avstatliga garantier uppgick till drygt 1 miljard,varav cirka en fjärdedel redan betalats ut.Med syfte dels att minska statens kostnader, delsatt underlätta rekonstruktioner ändras nu reglerna såatt kan betala ut ersättningäven vid rekonstruktioner. Bostadsrättsföreningar itrångmål får därmed ökade chanser att leva vidare -detta under förutsättning att bifaller rege-ringens förslag.Räntebidragen är frikopplade från denfaktiska finansieringen i alla årgångar och upplåtelse-former utom bostadsrättsföreningar av år-gång. Jag utgår från att den förra regeringen inte hadenågot särskilt mot just dessa föreningar, utan att dethandlar om att man i samband med de olika beslutsom fattades helt enkelt missade dem. Detta fel rättasnu till, och faktum är att det har stor betydelse förmöjligheterna att rekonstruera bostadsrättsföreningar idenna ekonomiskt känsliga årgång.Bostadsrättsföreningens medlemmar är bereddatill uppoffringar om de får behålla sina hus och sittsjälvbestämmande. Att få dem att kämpa vidarehandlar ofta lika mycket om psykologi som om kronoroch ören. Det handlar om att återskapa framtidstro.Det som sker i rekonstruktionsarbetet och de åt-gärder som regeringen föreslår bör innebära att detglesnar i de mörka moln som hopat sig över bostads-rätten.Herr talman! Byggsektorn genomgår en svår kris.Utslagningen av byggföretag är omfattande, och ar-betslösheten är mycket hög. Detta drabbar ocksåslutligen i en eller annan form de boende.Tron har försvagats.Dagarna antog det socialdemo-kratiska investeringspaketet om tillsammans 4,7 mil-jarder i stimulansbidrag. Det är bidrag som sombäst håller på att omsättas i arbetstillfällen. Generelltsett har de sökta bidragsbeloppen uppgått till två tilltre gånger mer än anslaget. Trots allt finns det såledesen påtaglig investeringsvilja i landet. När det gällerROT-stödet för bostäder kan konstateras att det imitten på april fanns ansökningar för fastigheter mot-svarande 114 000 lägenheter i flerbostadshus. Bi-dragsansökningar från de egna hemmen kommer införst i efterhand. Om utvecklingen fortsätter kan över300 000 bostäder komma att åtgärdas med stöd avprogrammet.I samarbete med och Centerpartietutvidgar vi nu stimulanserna av byggsektorn.Det finns starka belägg för ett samband mellanbrister i inomhusklimatet och den ökande andelenbarn med allergi- och överkänslighetsbesvär. inleds därför ett omfattande programför förbättring av inomhusklimatet. Stödet är främstriktat till lokaler där barn och ungdom vistas, menockså åtgärder i bostäder kan få stöd. Det här gäller1,8 miljarder, men vi har i samråd med Miljöpartietutformat programmet så att stöd utgår även till annanverksamhet som är motiverad av miljö- och hälsoskäl,bl.a. installation av ackumulatortankar vid vedeld-ning, solvärmeanläggningar i bostadshus och försökmed kretsloppsanpassat byggande.Nyproduktionen av bostäder ligger på en rekord-låg nivå. startades 12 000 lägenheter. bedömer i sin senaste prognos att igångsätt-ningen blir samma eller något bättre.Även om vi fortfarande har en hög vakansnivå ilandet som helhet börjar tecken på bostadsbrist mär-kas på en del håll. Orter som bedöms få en stark be-folkningstillväxt har mycket låga vakan-stal.Samtidigt skall man komma ihåg att de bostädersom startas blir färdiga för inflyttning om två . Omvänt gäller givetvis att det tillskott av nyabostäder som skall finnas 1997 måste startas senast iår. Det är alltså inte för dagens efterfrågan utan förmorgondagens vi bygger.Det finns således både sysselsättnings- och bo-stadsförsörjningsskäl att stimulera till en tidigare-läggning av viss nyproduktion. Den uppfattningendelar vi med , och vi har därför anvisat 2miljarder till stöd. Beloppet är beräknat efter en vo-lym på 29 000 igångsatta lägenheter under den periodsom bidraget utgår. På helårsbasis innebär det enfördubbling jämfört med förra året.Byggstimulanserna i kompletteringspropositioneninnebär en sysselsättningsökning i storleksordningen20 000 årsarbeten. räknarmed en halvering av byggarbetslösheten. Det innebäratt arbetslösheten bland byggnadsarbetare börjarnärma sig de tal som gäller för andra grupper.Samtidigt bör det betonas att branschens överlev-nad inte är en bidragsfråga. Det handlar om attbli ännu mer effektiv, att jaga kostnader i alla led ochatt skaffa sig kunskap om vilka egenskaper i bostadensom konsumenten värdesätter och är beredd att betalaför.I en ännu opublicerad studie från redogörs för olika komponenters in-verkan på utvecklingen av de reala byggkostnadernafrån . över hela perioden hareffektivitetsutvecklingen varit negativ. Den har inteinneburit lägre utan högre kostnader. Visserligen harproduktiviteten medfört sänkta kostnader underperioden, men det skedde eller i sam-band med lågkonjunkturer. harbyggkostnaderna sjunkit något i reala termer. Det somalla oroar sig för är att stigande materialkostnader nuskall äta upp det utrymme som vunnits.Boendekostnader handlar inte bara om byggkost-nader och bidrag. Det handlar också i hög grad omfinansieringsvillkoren. I en särskild proposition läggerregeringen nu fram förslag om en marknadsanpass-ning av de gamla bostadslånen. Det innebär att statenbefrias från rollen att refinansiera bostadslån. Samti-digt får låntagarna fördelen av att själva kunna be-stämma räntebindningstider.Förslaget innebär ytterligare ett steg i att mark-nadsanpassa bostadsfinansiering. väntar vi bara påatt marknaden skall marknadsanpassa sig eller, annor-lunda uttryckt, att vi skall få se mer av produktinno-vation och kundinriktning hos bostadslåneinstituten.Hittills har det varit rätt klent med detta.Jag möter, på de flesta håll, stor förståelse för attstatens kostnader för bostadspolitiken inte kan fortsät-ta att öka utan tvärtom måste minska. Bostadsföreta-gen är helt inställda på detta. Vad de önskar sig är intemera bidrag utan förutsägbara och stabila villkor.Om detta skall åstadkommas krävs en bred poli-tisk enighet kring de bostadspolitiska huvudprinciper-na. Jag delar uppfattning att det harvarit en betydande samstämmighet, med något undan-tag, i kammaren under den här bostadspolitiska debat-ten. Det är mot den bakgrunden som vi nu har tillsatten parlamentarisk bostadspolitisk utredning, som bl.a.har till uppgift att belysa hur staten skallstödja boendet och analysera behovet av ett lagstödför kommunernas viktiga roll i bostadsförsörjningen.En socialt medveten bostadspolitik måste byggapå ansvarskänsla och varsamhet när det gäller devillkor som enskilda byggt sin tillvaro på och som rörfundamentala funktioner i vårt samhälle. Den måsteåterskapa en framtidstro både bland boende och blandbyggare. Den måste skapa långsiktigt hållbara villkorgenom brett politiskt samförstånd. Det är detta densocialdemokratiska regeringen vill uppnå!Med de orden, herr talman, ber jag att få tacka förordet.Anf. 69 () replikHerr talman! Med tanke på läget med en bostads-politik utan bostadsminister vill jag säga att jag ocksåtycker att en bostadsminister och kopplingen mellanregering och riksdag är viktig.Med anledning av att bostadsministern är härskulle jag vilja passa på att ställa två frågor.Den första gäller möjligheten till spekulation närdet gäller räntesubventionsräntan vid nyproduktion.Boverket gjorde tidigt regeringen uppmärk-sam på det här problemet. Jag undrar då varför det hartagit regeringen så att fundera över den härsaken. Vilken är den eventuella lösning som mantänker komma fram till? När kommer den i så fall attträda i kraft?Den andra frågan gäller skattereformen. Bevisli-gen påverkar skattereformen i hög grad både produk-tionskostnader och boendekostnader. 1990 tillsattesen utvärderingsgrupp som skulle vara färdig medeffekterna av skattereformen 1995. Har ministern tagitdel av den utvärderingen när det gäller boendet? Detskulle vara trevligt om det fanns möjlighet för denbostadspolitiska utredningen att ta del av de synpunk-terna och diskutera dem.Anf. 70 Statsrådet () replikHerr talman! Bägge de frågeställningar som Hell-berg tar upp kommer att belysas av den bostadspoli-tiska utredningen. Jag vill inte genom några uttalan-den föregripa den öppna diskussion som jaghoppas kommer i alla bostadspolitiska frågor i utred-ningen.Anf. 71 ()Herr talman! Jag tycker att företrädare för Social-demokraterna vid dagens debatt har haft en öppenattityd och visat en vilja till samförstånd. nämnde tidigare att han kunde stödja depunkter som jag tog upp som viktiga i bostadspoliti-ken, bl.a. att de boende skall ges möjlighet till ökatinflytande och större valfrihet. Jag vill passa på ochfråga bostadsministern om han till fullo delar upp-fattningen att det är en viktig princip.Jag vill då erinra om att vi har haft ganskahårda debatter, exempelvis vid ombyggnadsfrågor.Där har vi från krävt att de boende i denfastighet som berörs själva skall få mer att säga tillom när man gör ombyggnader. Där har tidigare skettvad man har kallat för lyxsaneringar, där ombuds-mannen från hyresgästföreningen har skrivit på inty-get och de boende har körts över.Jag vill också visa på att vi hade hårda debatterom rätten att själv få tapetsera om eller måla om sinlägenhet. fick vi till stånd en föränd-ring i jordabalken på den punkten.Den sista fråga jag tänkte ta upp gäller om bo-stadsministern är beredd att verka för att de boendeskall få mer rätt till självförvaltning i fastigheterna,exempelvis när det gäller städning och annat, som kansänka hyresnivån.Anf. 72 Statsrådet ()Herr talman! Den första frågeställningen tog jagupp redan i mitt inlägg.Jag vill gärna understryka att det är med storglädje som jag har lyssnat på dagens bostadspolitiskadebatt. Jag tycker mig höra att det finns utomordentli-ga möjligheter att få en bred uppslutning kring det nyabostadspolitiska förslag som kom-mer att få på sitt bord.Som svar på den andra frågan vill jag säga att jagtycker att kommunen, bostadsföretagen och bo-stadskooperationen skall handlägga de frågorna utannågra statliga pekpinnar.6 § Bostadsbidrag ochbostadsanpassningsbidragFöredrogsBostadsutskottets betänkande 1994/95:BoU14Bostadsbidrag och bostadsanpassningsbidrag (prop.1994/95:100 delvis)Anf. 73 ()Herr talman! Jag vill först yrka bifall till de mode-rata reservationerna i det här betänkandet.Vi har just avlyssnat en bostadsförsörjningsdebatt,där man har diskuterat nuvarande och framför alltkommande bostadspolitik. Här har sagts en del klokaord, men jag tycker ändå att man har undvikit detfaktum, som trots allt är konstaterat, att vi i Sverigejämfört med alla andra länder i världen har en mycketbra standard på våra bostäder. Till skillnad från vadsom är fallet i alla andra länder kan vi erbjuda ävenmänniskor med små ekonomiska resurser möjlighetatt ta en bra bostad. Vi bör inte glömma detta.Detta kostar pengar. Vi tar nu en liten del av depengarna, men fortfarande kommer svensk bostads-standard att vara unik i jämförelse med förhållandenai andra länder.Jag skall också gå litet grand utanför betänkandetoch tala om hur man på ett effektivt sätt kan minskahyreskostnaderna.Herr talman! Jag har bott som hyres-gäst hos ett kommunalt bostadsföretag i . Hy-rorna har ju stigit precis som allting annat, men iförfjol tog kommunala bostadsaktiebolag ettinitiativ och gick ut till hyresgästerna i mitt område,som består av fem trevåningshus, och sade: Om ni villta hand om den yttre renhållningen kan ni få en sum-ma för det, och bägge parter kan spara en del pengar.Så gjorde man.Av de 100 hyresgästerna nappade 20 på detta. Desköter allt yttre underhåll, undantagandessnöröjning - där är vissa försäkringsfrågor inblandadesom man som enskild person inte kan hantera. Det harinneburit att de får en liten peng för detta, men kost-naderna för att driva husen har blivit mindre, servicenär mycket bättre och papperstussar, ölburkar, o.d.syns icke längre. Det är en aktivitet som gynnar delsbostadsföretaget, dels hyresgästerna i form av ökadtrivsel men även mindre kostnadsstegringar.Så tillbaka till det nu aktuella betänkandet, herrtalman. Där föreslås att personer som är över 29 åroch som inte har barn inte skall erhålla bostadsbidrag.Det är ett positivt nytänkande. Det kan bli kännbartför en del, men baserat på den ekonomiska situationsom tyvärr befinner sig i är det nödvändigt.Men vi moderater vill gå ett steg längre. Vi säger attinte heller de som är och som inte harbarn skall ha rätt att få bostadsbidrag. Det baserasendast och enbart på en ekonomi som vi i prak-tiken inte längre har.Herr talman! Man pratar här om ungdomar mellan18 och . Även mitt parti har medverkat till dennanågot felaktiga terminologi. Det handlar alltså ommyndiga människor. Det finns ingen anledning attkalla en 28-åring för ungdom. En katt är en katt. Ärman myndig så är man myndig. Vi har alltså interesurser att låta den kategori som majoriteten nu villundanta fortsätta att erhålla bostadsbidrag.Herr talman! Vi har alltså inga pengar, men det ärmin fundamentala övertygelse att nästa gång vi disku-terar de här frågorna kommer de moderata reservatio-nerna att erhålla en majoritet, oavsett majoriteten iriksdagen.Till sist, herr talman: förra mandatperiodengjorde Socialdemokraterna tillsammans med Ny de-mokrati ett stort nummer av att man skulle bilda ettbostadsdepartement. Det har i och för sig inte med dethär betänkandet att göra, men jag skulle ändå - motbakgrund av det beslut vi fattade för inte så längesedan och mot bakgrund av det engagemang manvisade i den debatten - vilja fråga någon representantför majoriteten varför vi i fortfarandeinte har ett eget bostadsdepartement, något som dåefterfrågades.Anf. 74 ()Herr talman! utvärdering av bostadsbi-dragen 1994 kom ut . Den visaratt kostnaderna har ökat med från1993 och att antalet hushåll som får bidrag ökade med20 %. Den totala bilden av utvecklingen av bostads-bidragen var inte känd när regeringen lade fram sinbudgetproposition.Att bostadsbidragskostnaderna har ökat så kraftigtberor bl.a. på skattereformen men också på familjes-plittring, arbetslöshet m.m. De som inte fick kompen-sation via skattelättnader fick högre bostadsbidrag istället. T.ex. kom gruppen till sombostadsbidragstagare av enbart det skälet. försvin-ner den gruppen som bostadsbidragstagare, menskattereformen består i sin helhet. En logisk följdborde vara att de som fick skattelättnader också drab-bas. Några sådana förslag finns inte i budgetproposi-tionen.I gruppen är merparten, , ejtillhörande de studerandes skara. Vilka de är framgårinte heller av , mer än att de harlåga inkomster, högst för att få något bi-drag. Det kan vara deltidsarbetande inom låglöneyr-ken eller andra kombinationer. Att inte få mer kun-skaper i frågan känns otillfredsställande när man skallfatta beslut.Rent principiellt måste man ifrågasätta en ålders-gräns för bostadsbidrag. Det skall ju vara knutet tillinkomst, bostadskostnad och familjebild. Varför skallen som studerar och är få bostadsbidrag, om intekompisen som är kan få det? Den som är under29 år får i fortsättningen se upp när man väljer part-ner. Är partnern, han eller hon, eller äldre för-svinner det eventuella bostadsbidraget oavsett in-komst. Den som lyssnar på sådant här i riksdagenundrar kanske vad vi håller på med egentligen.Vänsterpartiet har framfört i ett särskilt yttrandeatt regeringen skall se över frågan om åldersproble-met.