prot · GI0950 · 1995-01-12 00:00:00 — I artikeln sägs att efter långvariga överväganden ändrat sig efter tioår av ohämmad satsning på bilism och vägbyggen.Ringleden M 25 runt , som skulle leda bortgenomfartstrafiken, har i stället blivit en långbilkö. Nästan alla planerade vägbyggen läggs ome-delbart på is, skriver man i Aftonbladet.Förutsättningarna för att ekonomin i Dennisuppgö-relsen skall kunna är ju att trafiken ökar övertullsnitten och på lederna. Det är också grunden förhela vägtullsförslaget. Hur miljömålen förhåller sigtill strävan att maximera intäkterna med vägtullar ärju oklart.Det är naturligtvis också en mycket olycklig ut-veckling att vi får vänta så länge på bilavgifterna. Dettror jag blir ytterligare en svår pedagogisk uppgift föross att förklara. Det är svårt för stockholmarna att sehur man börjar bygga ut och omvandla vår stad utanatt några satsningar på miljön görs förrän i början på2000-talet.Vad innebär det nu för vägtullarna att den nyapolitiska majoriteten i har sagt nej till attbesluta om några detaljplaner? Kommer även väg-tullsdiskussionerna att dras i långbänk? Det vore i såfall olyckligt.Nu har vi tid att göra det som vi inte har gjort hit-intills och vi har tid att titta på miljön.Till kan jag bara säga att vi tycker olika. Min åsikt äratt vi i avvaktan på utbyggd kollektivtrafik och ökademiljöhänsyn skall säga nej till Österleden och Väster-leden.Anf. 24 ():Herr talman! Jag vill nöja mig med att tacka InesUusmann för beskeden. Jag tolkar det så att hon ärberedd att verka för att olika typer av miljöavgifterinförs så snart som de går att införa.Anf. 25 Kommunikationsminister ():Herr talman! säger att det ärolyckligt att man inte har beaktat de alternativ somhar kommit fram. Jag vill då påminna om att det lig-gande förslaget om innerstadszoner är ett förslag somgrundar sig på en uppfattning från . Det alternativet är alltså ett direktresultat av det arbete som Svenska naturskyddsföre-ningen har bedrivit.Skogös utredning är nu ute på remiss. Jag förutsät-ter att det kommer fram synpunkter vid denna remiss-behandling som också kan ligga till grund för de be-slut som skall fattas.Jag har också med stort intresse läst måndagensartikel i . Jag tyckte att den lät så spän-nande att jag måste ta reda på vad som låg till grundför den. Det visade sig att man hade en kommitté,ungefär som den kommunikationskommitté som vi nuskall tillsätta, som lade fram ett handlingsprogram ihöstas. Detta handlingsprogram handlar om olikamiljöförbättrande åtgärder när det gäller trafiken.Samtidigt har den brittiska regeringen lagt fram ettsparprogram för hela kommunikationsområdet. Sedanskall det ske en sammankoppling. Man jobbar alltsåungefär som vi gör när det gäller att revidera planer-na. Referatet i handlade ju inte om nå-gonting nytt, utan det var rätt så gamla grejer.Kommer vägtullsförslaget nu att dras i långbänkoch kommer regionen att göra halt och inte vilja antanågra detaljplaner? Det är en berättigad fråga. Menden kan ju inte jag svara på. Jag kan inte bestämmaom kommunerna i regionen skall dra några detaljpla-ner i långbänk. Jag beklagar att de kommuner och desom står bakom uppgörelsen inte lever upp till sinaåtaganden. I budgetpropositionen säger vi att statensroll är att se till att vi lever upp till våra åtaganden.Men då måste också den andra parten göra det om detskall bli någonting av det hela.Anf. 26 ():Herr talman! Nej, jag begär inte att kommunika-tionsministerns skall lösa detta med långbänken. Menjag tror att vi måste vara litet ödmjuka när remissva-ren kommer in, att vi verkligen måste försöka att göranågonting bra av det här och att vi måste ta med mil-jöaspekterna. Då kan detta göra att Dennispaketet blirbra.Det som har varit symtomatiskt när det gäller helaDennispaketet är ju att miljökonsekvenserna helatiden har fått komma i efterhand. Detta kan nu rättastill beträffande vägtullsförslaget. Där finns fortfarandeden möjligheten.Sammantaget vidhåller jag att miljökonsekvenser-na saknas i det liggande förslaget. Jag hoppas att deförslag som fortsättningsvis kommer in skall ge enallsidig belysning.Därmed vill jag tacka kommunikationsministernför debatten.Anf. 27 Kommunikationsminister ():Herr talman! Då vill jag säga till vi inte bara skall vara ödmjuka. Vi skall varamycket öppna när vi läser remissvaren för att vi skallkunna ta till oss alla de bra alternativ som kan kommafram. Jag tycker att det har varit en brist i hela dennadiskussion att alla har varit emot allting, men det ärväldigt få som har kommit med några alternativ. Jagefterlyser bra och genomförbara alternativ. Då tror attjag det skall bli någonting bra också av detta.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av tredje vi-ce talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00(Anf. 28-30 (t.o.m. andra stycket) hölls på engels-ka. )7 § Anförande av FN:s generalsekreterareAnf. 28 TALMANNEN:Herr generalsekreterare! Bästa vänner!Det är mycket hedrande och en stor glädje för migsåsom talman i riksdag att kunna hälsa För-enta nationernas generalsekreterare, , välkommen här i riksdag när hannu är på officiellt besök i generalsekreterare! Ni besöker oss i börjanav 1995. Det är det år då kommeratt fira sitt 50-årsjubileum. Det gör att ert besök iSverige och i riksdag får ytterligare en di-mension. Jag hoppas att ni verkligen känner att nibefinner er bland vänner och partner som, herr gene-ralsekreterare, delar er hängivenhet för freden ochutvecklingen. har oavbrutet och helhjärtatstött mål och arbete. Vi har alltidhaft höga förväntningar på för-måga, även under de perioder då svårigheterna harvarit överväldigande. Det kan gälla förebyggandearbete för att förhindra konflikter, fredsbevarandeinsatser eller återupprättande av fred när konflikterhar inträffat.Sverige deltar aktivt i det regionala samarbetet,t.ex. i och i organisationen för säkerhetoch samarbete i . blevSverige medlem av Europeiska unionen. Följaktligendeltar helt och fullt i unionens utrikespolitiskaarbete. Detta innebär emellertid inte att vi kommer attminska vårt stöd till . Ur svensksynvinkel vill vi tvärtom se - och vi kommer också attargumentera för det i den europeiska unionen - attFörenta nationerna skall reformeras ochbli ännu starkare och mäktigare. Skälet är uppenbart:Förenta nationerna är den enda organisation som kananta de enorma politiska utmaningarna som vi harframför oss under nästa sekel när det gäller globalafredsbevarande insatser och förebyggande diplomati,liksom när det gäller en hållbar utveckling ochmänskliga rättigheter.Herr generalsekreterare! Enligt min uppfattning,måste tyngdpunkten förskjutas från att hantera kon-flikter till att förhindra konflikter när det gäller aktivi-teter för fred och utveckling. Såsom sittande ordfö-rande i en rådgivande högnivågrupp för hållbar ut-veckling som ni har inrättat, vill jag ta detta tillfälleatt understryka vikten av att förena arbetet för hållbarutveckling, ekonomiskt, socialt och i miljöhänseende,med arbetet för rättvisa och säkerhet, demokrati ochmänskliga rättigheter globalt.Ers excellens, , efter denna kortainledning inbjuder jag er nu hjärtligt att ta till ordainför denna celebra församling och att ge era syn-punkter på framtid i ljuset av denpolitiska och ekonomiska utvecklingen som nyligenhar ägt rum i världen.Herr generalsekreterare, ordet är ert!(Applåder)Anf. 29 FN:s generalsekreterare talman! Mina damer ochherrar!Det är mycket hedrande och en stor glädje för migatt få tala till denna församling. Ert parlament har enytterst framstående och lång historia.Jag skulle vilja ta tillfället i akt att framföra minagratulationer till det svenska folket med anledning avert beslut att gå med i Europeiska unionen. Det ärytterligare ett exempel på engagemang i detinternationella samarbetet.Såsom generalsekreterare i ärjag väl medveten om hur djupt det här engagemangetär. Under det gångna halvseklet har erbjuditett väsentligt stöd till i dess strävanför utveckling, fred och demokrati. har ocksåvarit ett mycket gott föredöme när det gäller interna-tionell medborgerlig plikt.Under senare år har det framgått allt tydligare attutveckling är nyckeln när det gäller att avvärja kon-flikter. Vi inser nu att internationellt bistånd till ut-vecklingsländerna är en mycket viktig utgift för attåstadkomma global stabilitet. Det är en vital fram-tidsinvestering.Sverige har gått i bräschen när det gäller att er-känna hur viktig utvecklingen är. är känt somen av de mest generösa gynnarna av utvecklingslän-derna.Ekonomiska svårigheter har tvingat många länderatt revidera sitt engagemang för internationellt ut-vecklingsbistånd. har inte förskonats fråndetta. Såsom före detta parlamentariker förstår jaghelt och fullt de svåra val ni tvingas göra. Men medhänsyn till historia är jag övertygad om attSverige kommer att fortsätta stödja internationellutveckling.Det fredsbevarande arbetet står just nu också införmånga utmaningar. Uppdragen har blivit alltmerambitiösa och omfattande. Många uppdrag innefattarnu nya dimensioner såsom valtekniska, polisiära ochhumanitära ansträngningar. Dessa uppdrag stöter oftapå motstånd och utsätts för faror. Vi håller på attkryssa i oskyddade farvatten, som döljer farliga rev.Jag vill tacka för dess starka stöd på denhär resan. Drygt 50 000 svenska soldater har tjänst-gjort i 22 uppdrag . befinner sigöver 1 300 svenska soldater i tjänst inom ramen för 8olika uppdrag. Jag är mycket glad över den svenskautrikesministerns uttalande inför som gick ut på att är redoatt upprätta en fredsbevarande brigad och hjälpa tillatt förbättra utbildningen för de fredsbevarande solda-terna.I dag skulle jag vilja koncentrera mig på ett tredjeämne som får en allt större betydelse för världssam-fundet: demokratiseringen. Jag skulle vilja erinra omen kommentar som gjordes vid en öppningsceremoniför mer än fyra decennier sedan av en av era lands-män som var en av mina föregångare. Generalsekrete-rare sade då att han inte tyckte attdet var realistiskt att kalla sin era för demokratinstidsålder, men han konstaterade att demokratin somideal hade blivit populär som . Ordetkanske skulle kunna användas "som en utmaning ochinte som ett uttryck för en slutförd uppgift. "har nya livskraftiga demokratierkommit till stånd överallt på jordklotet, och på inter-nationell nivå har demokratiseringen gjort oerhördaframsteg. Men vi måste fortfarande betrakta dennanya demokratins tidsålder som ett fortgående arbete.Det är inte alls något givet att den här processenkommer att lyckas, men det är mycket angeläget attden gör det.De som kritiserar demokratiseringen säger att de-mokrati leder till oordning. En del säger att den för-sämrar effektiviteten. Andra föreslår att den måsteuppskjutas tills man verkligen har genomfört utveck-lingen.Det kan ligga ett visst mått av sanning i sådanapåståenden, men alltför ofta kommer sådana uttalan-den från demokratins fiender.Samtidigt utgör demokratin inom och mellan sta-ter ett viktigt stöd för fred och utveckling. Inom skildastater skapar demokratin en stabilitet som behövs förfreden genom att den främjar respekten för mänskligarättigheter och skapar förhållanden som gör att män-niskor kan uttrycka sin vilja. Internationellt engagerasalla stater, både små och stora, i beslutsprocessen närdet gäller de stora världsfrågorna. Detta uppmuntrarden ömsesidiga respekt som är nödvändig för freden.En demokrati krigar inte mot andra demokratier.Demokrati inom staterna gynnar utvecklingen genomatt den främjar kreativiteten och samarbetet, vilket görekonomiska och sociala framgångar möjliga. Demo-krati mellan nationerna främjar utvecklingen genomatt den sporrar till internationellt samarbete och be-främjar freden.Vår tid präglas av dramatiska och allomfattandeförändringar. Staten som nationell problemlösnings-mekanism ifrågasätts. Staten ifrågasätts som varandegrundvalen i det internationella systemet.Ekonomiska, politiska och militära intressen ut-övar påtryckningar på staten ovanifrån. Nerifrån krä-ver medborgarna större öppenhet och ansvar, utvidgadrepresentation och mer deltagande i det nationella ochinternationella livet. Vissa stater hotas av splittringnär människor söker trygghet genom att identifiera sigsjälva med allt mindre etniska grupper när det skerförändringar.I detta sammanhang är demokratin väsentlig föratt staten skall kunna överleva som styrande institu-tion och som ett redskap för mänskligt framåtskridan-de. Demokrati, både inom och mellan stater, är nyck-eln till fred och utveckling. Därför är det väsentligt attdet internationella samfundet strävar efter demokratiinom och mellan staterna. I detta sammanhang kanFörenta nationerna erbjuda en ovärderlig hjälp.FN-organisationen har ett antal olika instansersom kan stödja de demokratiska strävanden inomstaterna. En division för bistånd vid politiska val upp-rättades för att man skulle kunna gepraktiskt och tekniskt stöd vid politiska val. Via av-delningen för utvecklingsstöd kan Förenta nationernabidra till att upprätta en offentlig sektor som stöder ettbra styre för respektive land. Förenta nationernasutvecklingsprogram, UNDP, hjälper till att stärkaolika delar av det civila samhället och trygga demo-kratin.Världsorganisationen kan bidra med hjälp såvälföre som under och efter politiska val. Innan självaomröstningen äger rum kan hjälpatill med att upprätta en valbudget, upprätta röstlängderoch utbilda valarbetare. FN kan också hjälpa till attombilda politiska rörelser till politiska partier. Såskedde med FMLN i och även beträffandeRenamo i Moçambique.Under valen ger teknisk ochpraktisk hjälp med transporter och annat och samord-nar observatörernas och övervakarnas arbete. Dettabistånd kan kompletteras med en fredsbevarandeoperation om omröstningen äger rum under mycketspända förhållanden, som t.ex. i . Nyligengavs stöd till politiska val i de lyckade valen i Sydaf-rika och i Moçambique.Så har vi det tredje och kanske det svåraste stadieti demokratiseringsprocessen. Det innebär att manupprättar en miljö som låter demokratin överleva närvalet väl är över. Denna miljö måste omfatta en för-fattning för landet, ett oberoende rättsväsende ochstatliga institutioner med integritet. Det måste ocksåfinnas en grundmurad tro på att det är viktigt att detfinns ett rättssamhälle och att folket deltar i besluten.Det internationella samfundet måste hjälpa Fören-ta nationerna att stärka dess förmåga att hjälpa olikastater att utöva och vidareutveckla demokratin.Världsorganisationen är en ytterst viktig resurs i helaarbetet med att bygga upp demokratiska system. Dettaär ett system som bäst kan stödja och främja interna-tionell fred och utveckling.Det är också oerhört viktigt att det internationellasamfundet försöker stödja demokratin stater emellan.De organ som stöder och utvecklar internationellarelationer bör stärkas, men vi skall också sträva efteratt få in fler aktörer i den internationella beslutspro-cessen.Det är sex olika delar i denna process som mankan sätta fingret på.För det första behövs en demokratisering av självaFN:s system. När FN nu går in i sitt andra halvsekelså ställs det krav på att man skall se över förhållandetmellan säkerhetsrådet och generalförsamlingen. Detställs också alltmer krav på att man skall ha ett merrepresentativt säkerhetsråd och på en utökning avdetta.För några år sedan var det ingen som talade om attdemokratisera system, men i dagär detta något som man allvarligt reflekterar över, justdärför att människor i hela världen kräver mer avdemokrati i sina egna länder. Det är på den grundva-len som demokratisering i en större omfattning kanövervägas. Ju mer generalförsamlingen företräder ensamling demokratier, desto mer auktoritet kommerden att få.För det andra måste få tillstånd en bättre samordning med regionala överens-kommelser och regionala organisationer. Därför harFörenta nationerna lagt om och decentraliserat eko-nomiskt och socialt arbete ut till regionala kommis-sioner. När det gäller internationell fred och säkerhethar alltmer gått in i samarbete medregionala uppgörelser. har givit ett starkt stödtill detta arbete.För det tredje kan utvidgandet av icke statliga or-ganisationer utgöra en stor faktor för demokratise-ringen i hela det internationella systemet.Vi har upplevt inte bara att folken deltar alltmer idessa, utan också att dessa organisationer har alltmerinegagerat sig i de demokratiska institutionerna. Detär dessa organisationer som för fram de minsta grup-pernas önskningar och behov och väcker internatio-nell uppmärksamhet. De gynnar kontakten mellanmedborgargrupper världen runt när det gäller t.ex. attförsvara politiska fångar, främja utveckling och stärkautslagna sociala grupper. Vi måste verkligen erkännahur viktiga de är och befrämja deras deltagande i deninternationella dialogen.För det fjärde gäller det att ha oberoende ochsjälvständiga kommunikationsmedier som kan garan-tera tankens frihet och ett fritt idéflöde. Med fria ochansvarskännande medier blir det möjligt att få tillstånd en dialog mellan folk och länder. Det är enförutsättning för demokrati. När människor har ytt-randefrihet så blir det svårare för korruption, diskri-minering och orättvisor att överleva. Vi måste stå fastnu när vi vill främja idealet av en fri press. Vi måstevara redo att skydda och försvara den när den är fara.För det femte har ett antal världsomfattande kon-ferenser stärkt de demokratiska principerna när detgäller internationella angelägenheter.Nästa konferens blir för socialutveckling som kommer att äga rum i imars. Sådana här konferenser innebär en pågåendedemokratisk process mellan olika länder, och de kanbidra till att hjälpa världssamfundet att framföra en nyglobal vision av utveckling. Emellertid måste detinternationella samfundet få dessa konferenser attengagera sig så att man verkligen får till stånd ettmålmedvetet arbete. De lösningar som man kommerfram till i den internationella debatten måste stöttasupp av nationella insatser om den demokratiska pro-cessen skall få en meningsfull innebörd.Den sjätte punkten när det gäller demokratiseringär den ökade betydelsen av internationell rätt. Deolika staterna erkänner alltmer att detta med att vändasig till är ett nödvändigt ochdemokratiskt alternativ till konflikt. Generalförsam-lingen funderar nu över ett förslag från som går ut på att upprätta en inter-nationell brottmålsdomstol där man skall döma ibrottmål som berör det internationella samfundet.Tanken att internationella relationer skall styras avförutsägbara lagar är ett relativt nytt fenomen. Det ärett av de viktigaste dragen i utvecklingen närdet gäller följderna för mänsklig välfärd.Alla känner väl till enastående goda ryktenär det gäller demokrati. Jag skulle dock vilja lyck-önska er till en yttring av detta goda rykte. Dennakammare har högre kvinnorepresentation än någotannat parlament i världen. Jag gör honnör för dettagoda föredöme.Så skulle jag vilja uttrycka min uppskattning avSveriges stöd till demokratin inom andra stater. Sve-rige leder nu en grupp länder som försöker upprättaett internationellt och biståndvid val. Detta institut kommer att bli en oerhört värde-full tillgång under kommande år.Sverige har också varit en föregångare när detgäller demokratisering nationer emellan. StatsministerIngvar är medordförande för kommissionenom global styrning. Jag ser fram emot att få kommis-sionens slutsatser i slutet av denna månad.Jag vill också berömma insatser för de-mokratin. De ligger helt klart i nivå med ert lands stödför utveckling och fred. Men jag skulle också ytterli-gare en gång vilja framhäva att detta bara är en bör-jan.När nu går in i sitt andra halv-sekel finns det politiska och ekonomiska påtryckning-ar som gör att många stater är frestade att låta intern-tionella insatser komma i andra hand. Andra åter harännu inte insett att internationellt stöd kan ha en storpotential också på andra områden än fred och utveck-ling.Men är det oerhört viktigt att vi kan gå framåt ivår strävan efter internationell demokrati. Det är nå-got som måste komplettera vårt sökande efter fred ochutveckling. Vi måste inse att internationellt stöd föralla dessa tre mål är nödvändigt om mänsklighetenskall kunna utvecklas framgångsrikt.Vi har en lång väg att gå. Men jag förväntar migatt på nytt skall visa vägen. Med ert och detinternationella samfundets engagemang är jag överty-gad om att vi kan göra demokratins tidevarv till enverklighet för alla.Tack.(Applåder)Anf. 30 TALMANNEN:Tack så mycket, herr generalsekreterare, för ettytterst intressant tal. Vi uppskattar alldeles särskilt attni har valt att koncentrera er på hur viktigt och nöd-vändigt det är med demokrati om man skall få tillstånd en utveckling som är humanistisk i mänsklighe-tens historia. Jag kan försäkra er om att somvi fortsätter att utvidga vårt internationella samarbetekommer vi att försöka vidareutveckla vår egen demo-krati och verkligen delta i biståndet för att hjälpa denya demokratierna att utvecklas. Vi har ett brett sam-arbete med parlamenten i de nya demokratierna. Iriksdagen finns det många ledamöter som också harvarit med som observatörer vid val i de länder ninämnde. Vi tackar er så hjärtligt.Nu skulle jag vilja uppmana de riksdagsledamötersom sitter här och regeringens representanter ochgästerna att delta i en mottagning.Jag inbjuder kammarens ledamöter, regeringensföreträdare och de inbjudna gästerna till en mottag-ning i sammanbindningsbanan.AjourneringKammaren beslöt på förslag av talman-nen att ajournera förhandlingarna till dåinterpellationsdebatterna skulle återupptas.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 15.30.8 § Svar på interpellation 1994/95:37 omregeringens syn på privatiseringar m.m.Anf. 31 Näringsminister ():Fru talman! Per har ställt följande frå-gor till mig.1. Vilka fortsatta privatiseringar av statliga företagär aktuella?2. Är regeringen beredd att tillskjuta ytterligarekapital för att säkerställa de statliga företagens kapi-tal- och investeringsbehov?3. Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för attriskkapitalmarknaden skall kunna generera nytt kapi-tal så att kapitalbehovet i svenska företag kan tillgo-doses?4. Vilken volym nytt kapital bedömer regeringenatt riskkapitalmarknaden behöver generera för atttillfredsställa kapitalbehovet i svenska företag?Låt mig börja mitt svar med att upprepa det somsades i regeringsförklaringen , nämligen attde ideologiska privatiseringarna skall upphöra.Staten är ägare till många företag. De ursprungligaskälen för statligt ägande skiftar från fall till fall.Staten skall uppträda som en ansvarsfull ägare. I dettaligger enligt min uppfattning bl.a. att skälen för detstatliga ägandet fortlöpande analyseras. Om analysenvisar att det är motiverat med förändringar. kommersådana att ske. Blir det fråga om försäljningar, kom-mer det i så fall att ske vid ett lämpligt tillfälle därstor hänsyn tas till att få ut ett mycket bra pris försäljaren - och inte bara för köparna, som i några tidi-gare fall.Det råder bred politisk enighet om att Nordbankenbör säljas. Tidpunkten för detta är inte bestämd ochberor bl.a. på när det går att få ut ett bra pris.Någon försäljningslista i övrigt kommer vi inte attupprätta. Jag finner det vara en egendomlig tanke attregeringen nu skall deklarera vad den skall sälja ochnär detta skall ske. Ett sådant handlande gynnar var-ken företagen eller ägaren, staten.Skillnaden mellan den förra regeringen och dennuvarande är att vi på detta område handlar pragma-tiskt och inte renodlat ideologiskt. Jag delar inte PerWesterbergs uppfattning att statligt ägande alltid ärdåligt och privat ägande alltid bra. Min uppfattning äratt en mångfald är bra, dvs. att företag med statligtägande och med kooperativt ägande skall existerajämsides med privat ägda företag. Per Westerberghänvisar i sin interpellation till internationella erfa-renheter av hur bra det går för företag som blivit pri-vatiserade.