prot · GI0962 · 1995-02-17 00:00:00 — Det ärolika roller och olika mandat.Jag tänkte koncentrera mig på idet här sammanhanget. Det handlar om en utveck-lingsbank. Det är inte en bank i traditionell mening.Det är en institution som de ägare, dvs. länder, somfyller på med kapital har inrättat för att stödja enutveckling i de fattiga länderna och i de s.k. nyademokratierna.Detta mandat har formulerats av ägarna ochmedlemsländerna. Det är viktigt att vi diskuterarjust detta här i kammaren och att de billiga lån ochinvesteringar som går genom verkli-gen används på det sätt som mandatet är formulerat,dvs. till att bekämpa fattigdomen i världen. Det ärdet som det skall handla om.Bankens policy har förändrats. Vi har från nor-disk sida haft inflytande och påverkat bankens in-riktning på ett som jag tycker riktigt sätt. Inriktning-en skall alltså leda till en hållbar utveckling.Det är viktigt att de makroekonomiska åtgärdersom ofta förespråkas kompletteras med socialainsatser, dvs. sådant som rör utbildning, hälsa ochliknande.Sverige har varit pådrivande när det gäller attNGO:s skall ha insyn i banken. Det är självfalletbra. lyssnar man på NGO:s. deltog jag ien hearing i som gällde banken. Vi varett antal parlamentariker från både mottagarländeroch givarländer. Den fråga som var mest aktuell varjust insynsfrågan. Banken måste tydligare visa vill släppa in NGO:s, dvs. enskilda organisa-tioner, att man är öppen för den kritik som har rik-tats. Ledningen uttalar alldeles klart dessa positivasignaler, men det tränger än så länge inte ut på fäl-tet. Tyvärr har nog flera konstaterat det.Granskningspanelen är bra, men den har precispåbörjat sitt arbete. Jag måste nog säga att den varganska handfallen i den utfrågning som vi hade. Vifrågade alltså ut granskningspanelen också.Banken är den största biståndsgivaren eller bi-ståndsaktören. Man måste tydligt särskilja vilkabankens uppgifter är, vilka FN-systemets uppgifterär och vilka de bilaterala givarnas uppgifter är.Detta kom också klart fram i utfrågningen. Det härär desto viktigare, eftersom vi lever i krympandeekonomier. I varje fall är anslagen till biståndetkrympande.Jag har en fråga: Vilken instruktion har Sverigegett när det gäller påfyllnaden av , den sjundepåfyllnad som är på gång? Vår instruktion ärväldigt viktig. Vilka krav ställer vi? Formulerar viklart och tydligt att fattigdomsbekämpningen är detprimära?För några år sedan fanns det en multilateral ut-redning. Där diskuterade vi ingående bankens roll.Alla i utredningen var kritiska till att Finansdepar-tementet har ansvaret för banken. Vi menade att denär en utvecklingsbank och att det naturliga är attUtrikesdepartementet har ansvaret för utvecklings-bankerna - de är ju flera. Flera talare har fört framdessa åsikter här. Jag vet att detta inte är någonriksdagsfråga utan en regeringsfråga, men jag villpåminna om vad som stod i den här utredningen.Jag har all respekt för det kunnande som finnsinom , men i det här samman-hanget handlar det också i väldigt hög grad om ettbiståndskunnande. Jag skulle, som sagt, mycketgärna vilja veta någonting om instruktionen.Anf. 21 Finansminister ()Fru talman! Först skall jag säga att jag icke harförberett mig på frågan om instruktionen . Jaghar förberett mig på interpellation.Jag svarar gärna på den här frågan vid ett senaretillfälle om jag får möjlighet.Det förs en diskussion om var ansvaret skall lig-ga. Som sade är det en regerings-fråga. Det kan tyckas som att man nedvärderar ellerunderskattar biståndsdimensionen i dessa frågorgenom att ha dem liggande hos Finansdepartemen-tet. Så är inte fallet. Det är heller ingen formsaksom jag åberopar, , när jag talar omatt vi inte skall se över detta. Det är mycket genom-tänkt.I har vi en gemensam bered-ning. Det finns ett gemensamt, kollektivt ansvar.Det sker icke någon beredning av frågor som rörVärldsbanken i de här dimensionerna utan att UD ärmed. Det är självklart. Det är en ordning som harvisat sig fungera bra. Dessutom är inteensamt om den. Det är den vanliga ordningen ivärlden. Man kan också hitta mycket goda motiv föratt man har det på det sättet, inte bara att det är så.De goda motiven är att det är jättelika internationel-la ekonomiska aktörer som påverkar stabiliteten isystemen. Man kan bara ta en sådan enkel sak somatt räntorna i går steg i . kanske deockså stiger. Vad vet jag? Vad åberopar man somskäl för att räntorna stiger just nu och exempelvisfördyrar boendekostnaderna för vanliga svenskainkomsttagare? Man åberopar krisen i ,upproret i Chiapas.Där ser ni direkt hur sambanden ser ut. Där finnsIMF med, och där kanske också finnsmed i en annan dimension. Man kan se hur dennainternationellt integrerade ekonomi med blixtsnabbhastighet sprider sig över världen. En signal frånsödra slår nästan direkt igenom på hyrorna iSverige. Om man då inte begriper att Finansdepar-tementets uppgift naturligtvis också är att arbetainternationellt blundar man.Det är alltså ingen tillfällighet att vi har den härordningen. Den innebär inte att biståndsfrågornaundervärderas. Jag vill påstå att det är tvärtom. Omman så att säga skulle vidta den andra åtgärdenskulle man föra biståndsfrågorna litet åt sidan. Deskulle hamna vid sidan av de stora ekonomiskabesluten. Som finansminister ser jag det som enfördel att biståndsfrågorna finns med i dessa av-vägningar. De skall tas upp parallellt med andrastora strukturfrågor som diskuteras internationellt.Jag kommer precis från ett möte med Världs-banken. Jag var där i förrgår och träffade Världs-bankens ledning och den nordiska representationen.Jag kunde tillsammans med dem diskutera utveck-lingen i och framför allt utvecklingen iMexico, som jag av naturliga skäl är oerhört intres-serad av just . Dagen innan hade jag en över-läggning med Valutafonden. Det är klart att man sersambanden. Man ser kopplingarna. Om man somfinansminister inte är beredd att föra den typen avdiskussioner och ta ett sådant ansvar tror jag attSverige och den svenska finanspolitiken ställer sidan av internationella möjligheter att påverka.Detta innebär självfallet inte att inte UD är med.Jag kan hålla med om att man -när man tittar på dessa institutioner - inte blir allde-les bländad av deras förmåga att banta sina kontors-lokaler och av den yttre formen. Det finns mycketsom jag som svensk känner mig främmande inför.Med bakgrund i folkrörelsearbete och mycket enklaförhållanden känns det ibland litet märkligt. Jag tarinte på något sätt på mig något ansvar för detta, ochjag tänker inte försvara det. Vi skall ständigt drivapå och försöka pressa ner kostnaderna för administ-rationen och ta bort de yttre svulstiga uttrycken, såatt så mycket pengar som möjligt går dit vi verkli-gen vill att de skall gå. Det är självklart.Det finns heller ingen som helst anledning att hanågon annan mening om de punkter som exempel-vis rör hur har uppträtt tidigare. Detfinns mycket allvarlig kritik att rikta mot en delprojekt, t.ex. på miljöområdet och när det gällerjämställdhetsfrågor. Det finns en lång rad andrasynpunkter som man kan ha, sett i ett svenskt per-spektiv.Det har vi också i . Vi är en av de mestpådrivande och aktiva krafterna i dessa samman-hang. Vi har nått icke föraktliga framgångar. Inteminst det som skedde i var ettresultat av mångåriga svenska insatser - 2/3-avskrivningen. Nog tycker jag att vi här har anled-ning att se mer på vad som förenar än vad somskiljer.Ingvar tar också upp frågor kring inter-nationellt ekonomiskt samarbete i det FN-arbete hanhar bedrivit och i den rapport han har skrivit -, Värlsbanken, IMF ochFN. Hur skall man samordna detta? Här har visvenska initiativ, och det pågår en svensk debatt.Det tycker jag är helt i enlighet med vår tradition.Kritiken kan vi vara överens om. Den har jaginga svårigheter att dela. Organisationsfrågan har viuppenbarligen olika uppfattning om, men jag tyckeratt det är viktigt att vi har det som vi har det. Jag harsvarat på frågan om hur vi jobbar framåt i interpel-lationen. Den specifika fråga som kan jag inte svara på , därför att den varjag inte förberedd på. Kom gärna tillbaka till riks-dagen!Anf. 22 ()Fru talman! Jag välkomnar in-satser på sparområdet i . Jag tror attGöran har mycket att ge på det området.Det motsäger inte det faktum att jag är skeptisk tillatt det är finansministern och Finansdepartementetsom har ansvar för dessa frågor. Det är självklart måste samarbeta. Vi utgår alla från att ni redani dag samarbetar intensivt med UD. Men det hjälpsinte. Frågorna ligger trots allt fel. Jag menar att denfrågan måste prövas ytterligare.Jag fick inget svar av på fråganom parlamentets och övriga svenska intresserademedborgares roll i processen med de svenska syn-punkterna på hur och de andra orga-nisationerna fungerar. Hur ser pådet? Vore det inte ett bra initiativ av regeringen attalldeles av sig själv komma med en årlig skrivelsesom vi får motionera om och komma med synpunk-ter på. Vi skulle kunna ha en speciell debatt varje årom dessa frågor.Jag hade frågan om insyn uppe. Jag konstateraratt insynen har blivit klart bättre genom gransk-ningsorganisationen inom . Men inomIMF finns inte motsvarande öppenhet, . Varför har inte Socialdemokraternagått i bräschen för detta?Kristina tog upp frågan om IDA-påfyllningen. Jag är också mycket intresserad av attse hur ni tänker agera och hur aktivt ni kommer attanvända Världsbanksforum och de individer ochgrupper i som har gedigna kunskaper ochmycket synpunkter och som redan har skrivit ettmycket bra underlag för förhandlingarna. Det måsteni från sida ha titta på!Förhandlingarna har precis påbörjats. Något somligger bakåt och inte framåt i tiden är mötet i Mad-rid - - där denbrittiske finansministern faktiskt lade fram ett för-slag om att sälja guldreserven och på det viset få inmer kapital och också få till stånd faktiska skuldav-skrivningar och inte bara skuldlättnader. Det hargått , och måste väl hahunnit fundera på vad man tycker om detta.Jag tycker personligen att det är intressant. Denbrittiske finansministern har välinte gjort sig känd som varande den mest radikalepersonen när det gäller att driva frågor för de fatti-gaste i världen. Det här kan väl ändå vara ett steg påvägen.Till slut, fru talman, undrar jag om skuldav-skrivningarna. Jag tycker att det är en väldig skön-målning som gör när han skriver attskuldkrisen inte är över, och speciellt inte i Afrikaoch länderna söder om . Problemet är attskulderna har ökat dramatiskt. Från 1980 till 1993har de mer än fördubblats. Det där var väl ändå enväl vacker beskrivning.Jag vill liksom gärna höraom frågorna om gemensam valuta, valutaskatt osv.,som också delvis finns med i . 23 ()Fru talman! Finansministern berättade vältaligtom det internationella ekonomiska systemet och huråtgärder så långt borta som i kan påverka desom bor här i , räntorna osv.Vad har för idé när det gäller att försökahitta ett valutasystem som fungerar? BrettonWoods-institutionerna, närmast IMF, var till för attstabilisera världens valutor och hitta ett valutasys-tem som fungerade. I den internationaliserade eko-nomi vi nu befinner oss i behövs det uppenbarligenhelt andra globala system för att stabilisera valutor-na. Jag vill fråga finansministern om man inomFinansdepartementet arbetar för att skallkunna ha en linje och hitta några konstruktiva för-slag för att få ordning inom det internationella valu-tasystemet, så att vi skall slippa att på detta sättkastas mellan ränteuppgångar och räntesänkningarutan att någon kan kontrollera någonting.Jag vill gärna fråga hur stor frihet vi har i Sveri-ge sedan vi blivit EU-medlemmar. I Maastrichttrak-tatens avdelning V om bestämmelser om utrikes-och säkerhetspolitiken, artikel J 2:3, står det följan-de: "Medlemsstaterna skall samordna sitt agerandeinom internationella organisationer och på interna-tionella konferenser. De skall hävda de gemensam-ma ståndpunkterna i dessa fora. "Det är mycket viktigt att veta om EU har en ge-mensam policy när det gäller världsekonomin iVärldsbanken och i IMF. Hur fungerar det i prakti-ken? Håller vi på att samordna oss med fransmän,britter, tyskar och andra? Har vår exekutivdirektörför och och vår verkställandedirektör möjlighet att ta helt egna initiativ, även omde skulle stöta och ? Jag är väl-digt intresserad av att få synpunkter på detta.Anf. 24 ()Fru talman! Jag kan ha förståelse för att fi-nansministern inte har förberett sig på det jag fråga-de om när det gäller instruktionen till påfyllningenav . Jag skulle ändå vilja höra finansministernsallmänna synpunkter.Vad är det för någonting i bankens verksamhetsom vi som svensk representant och som represen-tant för de nordiska och för de baltiska ländernaskall prioritera? Vi har ett unikt tillfälle just , närvi har en svensk exekutivdirektör. Vi har en person iledningen - - som har präglatsmycket av svenskt tänkande och svenska eller nor-diska värderingar. Jag skulle vilja höra finansminis-tern prata kring dessa frågor. Vad är det vi skalldriva? Vad är det vi skall prioritera? Vilka frågoranser finansministern viktiga när det gäller utveck-lingsfrågorna och den del av bankens verksamhetsom rör IDA-verksamheten, vilken innebär finansi-ering genom bidrag, och den andra delen, som rörde billiga, mjuka lånen? Vad är det för frågor viskall driva? Det är en så allmän fråga att vi bordekunna få svar på den, eftersom den nu ligger påFinansdepartementets bord.Anf. 25 Finansminister ()Fru talman! Den sista frågan är ganska lätt attsvara på när den ställs på det viset - allmänt. Det ärfattigdomsfrågorna, miljöfrågorna och ekonomiskareformer. Det borde rimligenkänna till. Skall vi diskutera från den typen av all-männa utgångspunkter blir det nästintill menings-löst. Där står vi. Frågan var konkret ställd och gäll-de instruktionen, och den var jag inte förberedd föratt svara på. Det talade jag också tydligt om.Eva tar upp frågan om . Det är riktigt att ett initiativ har presente-rats. Vi står litet frågande inför det. Vi är inte säkrapå det är alldeles rätt tänkt. Det har gjorts en gångförut i historien. Man har sålt ut tillgångar och inrät-tat s.k. trust funds. De har fungerat, tror vi. Meninnan vi är tvärsäkra på att det har gett bra resultatskall vi inte växla in guldreserven. Det är inte någotannat än att byta en reserv, en fast tillgång, motrörliga tillgångar. Man blir då helt enkelt mer sår-bar.Det är alldeles riktigt, som säger,att förslagsställaren inte är känd för att vara denmest vänsterinriktade ekonomen i , försiktigtuttryckt, utan att det är en person ute på den andrakanten. Också det gör att man tänker sig för en gångtill innan man köper hans förslag. Men jag avvisardet inte, och vi bereder det konstruktivt. Det kanvara ett sätt att komma framåt. Det är möjligt attdessa institutioner har för stora reserver, som kundeanvändas mera offensivt, och då skall vi ha enpraktisk attityd, oavsett om förslagsställaren råkarvara en person mot vars ståndpunkter vi i andrasammanhang intar en motsatt attityd. Den bered-ningen pågår alltså.Så åter till bakgrundsdiskussionen i IMF ochanledningen till att vi inte vill ha offentlighet åtIMF-rapporterna i . Det är inte så att vi intevill ha rapporterna offentliga i sig, utan vi vill varalojala medlemmar i en internationell organisation.Vi vill inom IMF verka för öppenhet och dialog ochvill att dess rapporter skall vara offentliga. Menoffentliggörandet skall inte ske som ett uttryck föratt ett land av många bryter sig ut ur en internatio-nell gemenskap och självt etablerar rutiner, utan vidriver frågan inom IMF, och det går där successivtmot rätt håll, mot en öppenhet.Jag tror att detta är det enda möjliga sättet att ar-beta i en internationell organisation. Skulle vi göranågot annat, tror jag att snart skulle bli settsom ett land som inte är lojalt mot gemensammabeslut och som väljer att gå utomparlamentariskt tillväga. Då skulle vi förlora inflytande ochtyngd i sådana organisationer. Den linje som vi hardrivit i IMF är ingen hemlighet.Det bakgrundspapper som diskuteras i svens-ka medier och som har läckt ut - och man behöverinte vara särskilt insatt i hur förvaltningen fungerarför att förstå att sådana läckor förekommer - kom-mer att publiceras här av IMF , ochdet sker efter bl.a. våra initiativ i organisationen.Jag kan tänka mig att fortsätta i den riktningen,eftersom jag tror att det vore bra, men skallinte isolera sig genom att bryta mot internationellaorganisationers regelverk. Det vore olyckligt. Det ärbakgrunden till denna diskussion.Jag har ingenting emot att diskuterarde frågor som tar upp. Det finnsmöjlighet att göra det på det här viset. Det behöverinte nödvändigtvis ske på grundval av en skrivelsesom man kan motionera på. Också budgetproposi-tionen ger motionstillfällen. Det fattas alltså intemöjligheter.Om inte tycker att dessa möjligheterär tillräckligt utvecklade, får det väl bli en dialogmellan och regeringen om hur de kanförbättras. Jag har ingenting emot det, men jag serinte att det skulle saknas möjligheter. Kanskekan de möjligheter som vi har utnyttjas bättreinnan vi behöver införa nya.Med den folkrörelsebakgrund som jag har tyckerjag inte heller att det är särskilt svårt att vara sym-patiskt inställd till möjligheterna att engagerasvenska folkrörelser och organisationer i den härdialogen. Jag är öppen för förslag och synpunkter.Detta är för mig inte något vare sig hindrande ellerskrämmande, tvärtom. När folkliga intressen hardragits in i denna typ av arbete har man i regel nåttmycket bättre resultat.Låt mig sluta med att säga att jag tycker att EvaZetterberg själv sätter fingret på en mycket viktigpunkt när hon säger att finansministern kanske trotsallt är den som är bäst på att spara. Det är nog så.Jag tror att det är bättre att finansministern bearbe-tar , IMF och deras överbyggnader änatt UD gör det. Jag skulle tro - för att uttrycka miglitet inlindat - att den bästa kulturen i det avseendetfinns inom Finansdepartementet.Fru fråga om en ny internationellvärldsordning är gigantisk till sin natur. Jag skullevilja ha en interpellation om den för att kunna disku-tera den ordentligt, inte i snuttar på 15-20 sekundernär tiden är slut.Vi har dock alldeles diskuterat gemen-samma valutor och en gemensam ekonomisk ord-ning i . Därvidlag har jag inte haft direkt samma uppfattning. Det ärmöjligt att vi kan svinga oss upp till en ännu högrenivå för att diskutera frågorna, men låt oss i så fallta upp dem i en särskild interpellationsdebatt, inte idetta sammanhang.Anf. 26 ()Fru talman! Jag vill än en gång bekräfta minuppskattning av finansministern som sparminister. Idet avseendet har jag fullt förtroende för GöranPersson. Däremot har jag inte samma förtroende förGöran eller, rättare sagt, Finansdeparte-mentets förmåga och engagemang i perspektivet avhur vi skall kunna höja levnadsnivån för de allrafattigaste i världen. Jag har personligen betydligtstörre tilltro till dem som arbetar meddessa frågor inom UD och SIDA och den typen avorgan. Jag menar självfallet också att de skall ta rådfrån dem som är bra på att spara.Jag välkomnar vidare, fru talman, att GöranPersson tycker att det är bra att vi för debatten pådet här viset, men det sker återigen på riksdagensinitiativ. Man kan tänka sig en skrivelse varje åreller en av regeringen tillsatt parlamentarisk nämnd,där varje parti ges möjlighet att få en representant.Detta skulle utgå från regeringen, och även rege-ringen har ett ansvar för att frågorna förs ut. Det ärinte bara enskilda riksdagsmän som skall ha intresseav att frågorna tas upp. Jag tycker att det finns åt-skilligt mer att göra på denna punkt.Vad gäller frågan om att lämna ut IMF:s rappor-ter till offentligheten kan jag förstå att man har ensvår avvägning att göra, men går faktiskt imånga andra sammanhang före, . Vigör faktiskt inte som alla andra länder utan visarmed vårt exempel hur vi tycker att saker och tingskall organiseras. Jag menar att det just på det härområdet vore lämpligt att göra på det viset.Göran var osäker inför den brittiske fi-nansministerns förslag, och beredning av det pågår.Jag väntar med intresse på utgången av den, menjag vill peka på att det i frågan om IDA-påfyllningen, som tog upp, frånVärldsbanksforum har framförts betydligt mer pre-ciserade synpunkter än de som här iallmänna drag redovisade. Det gäller t.ex. krav påutvärderingar från banken utanförstående, kon-sekvensbeskrivningar av miljöinsatser och behovetav att gå över från storskaliga infrastruktursatsning-ar till småskaliga projekt, satsningar på lokala nivå-er osv. Det är min förhoppning att man tar till sig deförslagen på vid de fortsattaöverläggningarna.Till slut vill jag återkomma, , tillfrågan hur man skall dra in folkrörelser och folkval-da i i en debatt på dessa områden, så att viförhoppningsvis skall kunna få bättre resultat avbehandlingen i . Då kan ha engedigen grund när man går ut i förhandlingar igenoch skall driva på förändringar i ochVärldsbanksgruppen.Anf. 27 ()Fru talman! Det är utmärkt att finansministernvälkomnar en djupare debatt om möjliga svenskainitiativ för att få till stånd ett internationellt valuta-system som skulle kunna fungera globalt. Jag skallnästa vecka lämna in en sådan interpellation, så attvi kan få en grundläggande debatt om detta. Jag troratt det vore mycket värdefullt.Jag konstaterar att jag inte har fått svar på någrafrågor, men det är kanske inte så lätt att i en inter-pellationsdebatt utan vidare ge sådana. När detgäller samarbetet med folkrörelser och NGO-samarbetet, där har varit pådrivande iVärldsbanken, utgår jag från att vi inte bara ser tillvåra egna folkrörelser utan faktiskt också uppmärk-sammar NGO-organisationer, som kanföra fram kritik mot projekt. skulle kunnahjälpa som kanske inte har representantersom har lust att väcka uppmärksamhet kring konsti-ga projekt, med att anmäla sådana till gransknings-panelen. Jag utgår från att sådant skulle bli naturligtför Sverige.Jag fick inte heller något svar min fråga omSveriges möjligheter över huvud taget att arbetasjälvständigt inom dessa institutioner. Jag är genuintokunnig på det här området. Finansministern kanskeinte hade tid att svara, men han kanske ändå kanlämna ett besked i sitt sista inlägg. Har vi rätt attväcka egna förslag, eller måste vi samordna försla-gen med EU?Jag vill avsluta mitt anförande som en känd se-nator: Praeterea censeo traktatum Maastrichtiensemesse delendum. För övrigt anser jag att Ma-astrichttraktaten bör avskaffas.Anf. 28 Finansminister ()Fru talman! Det sista citatet skall jag be att få,men det finns förstås i protokollet. Man kan ju bytaut mot någonting annat. Det är effekt-fullt. Jag gratulerar till en elegantsorti ur talarstolen.Birgitta frågade om våra möjligheteratt i fortsättningen, efter vårt EU-medlemskap,diskutera sådana här frågor. Jag ser i det samman-hanget ökade möjligheter. Detta är den eviga debattsom vi två har fört vad gäller EU-frågan.Jag ser det som att vi nu får tillgång till ytterli-gare en nivå, där vi kan påverka andra och drivasvenska ståndpunkter. ser det somatt vi kommer att vara tvungna att fråga ,och andra om lov därför att vi skall upp-träda gemensamt i . Men vänd på det! Omman har den uppfattningen, om man tror på lagtextoch traktattext, är det ju på samma sätt för Tysk-land, och , dessa skall ju i så fallockså uppträda gemensamt och ta intryck av andrasom påverkar den europeiska processen.Lika väl som detta ses som ett hot kan det alltsåses som en möjlighet. Därutöver förutsätter jagnaturligtvis att röst i världen i internatio-nella organ också i fortsättningen kommer att varahögljudd och att vi också i fortsättningen kommeratt tala frispråkigt. Men vi skall ta till oss möjlighe-ten att påverka också i internationella, europeiskaorgan. Det är inte oviktigt. Kom ihåg att det är eninternationell europeisk organisation som ärmedlem i!Jag ser fram emot vår kommande interpella-tionsdebatt. Den skall bli spännande. Då skall visvinga oss upp till de riktiga höjderna, och för-hoppningsvis kommer vi också då att landa i ettlatinskt citat på slutet.Jag känner mig styrkt av spa-rinriktade ryggdunk.