prot · GJ096 · 1995-10-11 00:00:00 — Därförmåste samarbetet i rättsliga och inrikespolitiska frågoreffektiviseras, inte minst för att bekämpa den illegalanarkotikatrafiken. I ett utan gränser måstemänniskor känna trygghet. Det är regeringens upp-fattning att detta samarbete i allt väsentligt skall varamellanstatligt. Det hindrar inte att EU:s institutionerbör kunna utnyttjas bättre än . En viktig frågaunder regeringskonferensen måste bli vilken roll somkommissionen och vår egen kommissionär skall spela, t.ex. i brottsbekämpningen.Fru talman! står inför nya hot. Dithör etniska och religiösa motsättningar, främlingsfi-entlighet, massiva flyktingströmmar, miljöproblemoch internationell brottslighet. Dessa problem kanundergräva stabiliteten på vår kontinent, om de intehanteras på rätt sätt och . Det är något sombara kan göras av de europeiska länderna i samver-kan.Kriget i ligger som ett öppet sårmitt i . Det berör djupt människorna runt ompå vår kontinent. Människorna i och övrigaeuropeiska länder förväntar sig att vi stårbättre rustade inför de nya möjliga konflikthärdar somkan finnas. Det gäller att finna lösningar i ett tidigareskede, innan blod har flutit.Regeringen anser därför att det är viktigt att Sve-rige bidrar till att EU utvecklar sin förmåga när detgäller såväl humanitära och fredsbevarande operatio-ner som konflikthantering och konfliktförebyggande.För del gäller oförändrat att vårt deltagande iden gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken ochinsatser i fråga om förebyggande och hantering avkonflikter sker på grundval av den militära alliansfri-heten. På denna grundval vill vi aktivt verka för enalleuropeisk säkerhet.Inför regeringskonferensen arbetar vi från svensksida för att EU skall stärka sin förmåga vad gälleranalys och förebyggande på det utrikespolitiska om-rådet. Statsministern har i det syftet föreslagit att maninrättar en särskild funktion för "tidig varning" vidmöjliga framtida konflikter.Fru talman! Låt mig avsluta med att blicka ett parår framåt i tiden. inleds EU:s regeringskonfe-rens. Den nya världshandelsorganisationen -efterföljare -håller sitt första mi-nistermöte. WTO kan bidra till att riva de murar somfortfarande finns mellan EU och omvärlden.År 1997 och 1998 följer så nya utmaningar för deteuropeiska samarbetet. Vi hoppas att utvidgningsför-handlingarna skall inledas. Planerna för EMU kom-mer att ha tagit form. En reformering av jordbruks-politiken blir nödvändig, liksom för struktur- ochregionalfonderna.Detta sker som medlemsländernas riks-dagar och parlament skall behandla resultaten avregeringskonferensen. Det blir sålunda av in-tensiva förhandlingar med många skilda men parallel-la processer. En strategi måste utformas som undvikerblockeringar och återvändsgränder. Reformprocessenmåste i stället drivas så, att de olika delresultatenbygger under och ger stöd för nästa steg.Regeringen kommer i denna process på bästa sättsöka främja svenska intressen. Det innebär att vikommer att ta vårt ansvar för en stabil och fredligutveckling på vår kontinent, en hög och hållbar eko-nomisk tillväxt, en full sysselsättning och en rättvisfördelning av välfärden. I dessa frågor kommer vi, frutalman, att nära samråda med riksdagen.Anf. 16 ()Fru talman! Vi moderater menar att de första län-der i som uppfyller kraven förmedlemskap skall kunna bli medlemmar i den europe-iska unionen . Det ställer krav på län-derna själva. De skall vara demokratiska. De skall hareformerat sina ekonomier. De skall behandla sinaminoriteter väl och inte ha gränskonflikter.Men det ställer också stora krav på EU och med-lemsländerna i EU. Ett sådant är att regeringskonfe-rensen avslutas helst , så att förhandlingarkan påbörjas - helst . Vivet att förhandlingar tar tid, men det bör kunna varamöjligt att avsluta dem senhösten 1998 för att ratifice-ra . Därmed skulle vi kunna se de förstamedlemmarna från vid sekel-skiftet. Hur många det blir vet vi inte. Det beror i storutsträckning också på dem själva.För att det skall gå måste man också under tidenstärka samarbetet, förstärka Europaavtalen, se till attmiljösamarbete, brottsbekämpningssamarbete ochannat kan påbörjas redan innan medlemskapet är ettfaktum.Det är en tuff tidtabell. Jag erinrar mig att det varfå som trodde på oss när vi satte upp tidtabellen fördet svenska medlemskapet - inte bara i , utanockså inom EU. Men den höll. Denna tidtabell skallnog kunna hålla.Fru talman! En gemensam stabil valuta skulle varaen betydande fördel för hela . EU har 14olika valutaområden vars gränser utgör ett hinderfrämst för små företag och för hushåll. Genom atteliminera transaktionskostnaderna och framför allt fåbort den osäkerhet som ligger i valutornas fluktuatio-ner skulle betydande vinster uppnås. Låg inflation gerde bästa förutsättningar för tillväxt, låg arbetslöshetoch högt sparande. Konkurrensen förbättras när pris-relationerna inte förrycks på grund av hög inflation.För del skulle en gemensam valuta hastora fördelar. Det stora räntegapet mellan oss och deframgångsrika europeiska valutorna skulle elimineras.Inte minst skulle det kraftigt förbättra villkoren för desmå företagen och för hushållen. har vi sammaräntenivå i och . Vi kan föreställaoss vilken vinst det skulle vara att ha samma räntenivåbåde i , och , vilket skullebli resultatet om man hade en gemensam valuta.Det finns en oro för att många socialistpartier inteär så intresserade av att genomföra Essendeklaratio-nen i vissa avsnitt, , just därför att detmisstänks att man vill försvara status quo. Det äringen politisk gruppering som kan slå sig för bröstetnär det gäller arbetslösheten, men är det någon somhar extra anledning att skämmas är det just socialist-grupperingen. Från och men ocksåfrån har man resultat som skrämmer medmycket hög arbetslöshet. Därför är det bekymmersamtom den inte fullt ut stöder Essen-programmet när det gäller att bekämpa arbetslösheten.Fru talman! Nej-partiernas företrädare i denna de-batt undvek många av de väsentliga frågorna. Helafrågan om hur samarbetet skall se ut i är manganska ointresserad av. Mest verkar det vara kritikmot det samarbete som faktiskt finns. Men hur skallsamarbetet se ut? Är det en återgång till mellankrigs-tidens ordning som respektive miljö-partiet vill ha i ? Det verkar ju så. Hur skallman kunna ena om skall stå utanför?Skall vi försöka få med så många medlemmar sommöjligt från men själva ståutanför? Det finns ingen logik i detta.Det sägs inte ett ord om hur man skall undvika ettnytt . Hela diskuterar och plågas överatt man inte kunde förebygga detta.Det sägs ej heller ett ord om hur man skall tala omför alla offentliganställda och andra att såsommedlem i EU faktiskt växer mycket kraftigare än vigjorde innan. Det vore intressant att höra någon syn-punkt på detta.Anf. 17 ()Fru talman! menar att vetorätten börbibehållas oinskränkt inom den gemensamma utrikes-och säkerhetspolitiken - den som förkortas GUSP. klara besked om hur vi vill att EU:s utrikes- ochsäkerhetspolitik skall utvecklas.Jag anser att det är ytterst osannolikt att rationali-teten i den gemensamma utrikes- och säkerhetspoliti-ken skulle förbättras genom fler majoritetsbeslut inomutrikes- och säkerhetspolitiken.När socialdemokrater, folkpartister, moderater ochkristdemokrater inför EU-parlamentsvalet stod på köför att överge vetorätten och därmed löften från folk-omröstningskampanjen framförde vi från Centerpar-tiets sida mycket hård kritik. Vi accepterade inte hel-ler den linje som regeringen valt inför regeringskonfe-rensen - en linje som innebär att vetorätten skall be-hållas enbart i frågor som rör vitala nationella säker-hetsintressen. Detta görs utan att definiera innebör-den.Medlemsländerna, med sina legitima krav om bi-behållen nationell suveränitet, skulle med en sådanlösning resa förbehåll för olika vitala nationella sä-kerhetsintressen. I stället för en diskussion i sak riske-rar den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitikenatt förlamas av 15 olika definitioner av "vitala natio-nella säkerhetsintressen". Det ger också regeringentolkningsrätt om vad som är vitala nationella intressenoch lämnar utan inflytande.Centerpartiet anser inte heller att vetorätten skallomtolkas till att bli en rätt att stå utanför ett gemen-samt fattat beslut. Styrkan i den gemensamma utrikes-och säkerhetspolitiken är ju att alla medlemsstaterkan sluta upp bakom besluten. Vi i anseratt det vid regeringskonferensen tydligt måste klargö-ras att den nationella suveräniteten inom utrikes- ochsäkerhetspolitiken skall respekteras.När det gäller frågan om den ekonomiska och mo-netära unionens tredje steg med gemensam valuta ochcentralbank fick vi i valrörelsen inget besked om varregeringen står. Finansminister tillstodatt EMU-frågan var större än frågan om EU-medlemskap. Men trots detta motsätter sig regeringenen folkomröstning i frågan om svenskt deltagande.Det är inget nytt. Jag ställde en fråga om detta i eninterpellation redan före folkomröstningen förra hös-ten. Den blev besvarad efter folkomröstningen avGöran . Han svarade att man från regeringenssida inte är intresserad av en folkomröstning om del-tagande i EMU.Centerpartiet tror inte att en"sysselsättningsunion" kan parera de brister som finnsi EMU:s konvergenskriterier. Avsaknaden av kriterierför arbetslöshetens minskning och för reduceringen avrespektive lands miljöskuld gör att EMU-projektethaltar. Det gör att är motståndare tillsvenskt deltagande i EMU-projektet.På en annan punkt verkar Socialdemokraterna,och förvånande nog också , att ha ändratåsikt efter EU-valet. Det gäller även det ett krav somCenterpartiet har fört fram både i valrörelsen ochinför folkomröstningen , nämligen att manskall ha en folkomröstning efter regeringskonferensenom den innebär betydande förändringar av Europa-samarbetet.Det är ett svar till , som säger att detverkar som om att även har kommit pådet så här sent. Jag vill peka på inte minst en radartiklar av min kollega i presidiet, drev hela frågan om vikten av folk-omröstningar. Det kan vara ett rimligt krav. Folkom-röstningen handlade om ja eller nej till med-lemskap enligt det då framförhandlade avtalet.Om man som vi i inte vill se en fede-ral utveckling behöver man inte heller eftersträva ensådan folkomröstning, utan kan i stället se regerings-konferensen som en konsolidering kombinerad meden östutvidgning och tro att regeringskonferensenskall välja en sådan väg. Då behövs ingen folkom-röstning.Anf. 18 BO ()Fru talman! I mitt inledningsanförande talade jagen hel del om behovet av östutvidgningen och varförvi inom liberalerna är så starkt för detta.Jag sade också att den frågan tyvärr inte var heltokontroversiell i och den svenska . Iett par inlägg har detta berörts.Kenneth värjde sig mot den beskrivningenför hans eget partis räkning. Han sade, och jag förstoddet rätt, att man inom tänkt arbeta föratt underlätta för en utvidgning av EU med länderna iÖsteuropa, och . Han nämndedem inte vid namn, men det var uppenbarligen demhan syftade på. Om detta är sant tycker jag att det äralldeles utmärkt. Det kanske hade varit bra om detkommit fram tidigare. Sent skall syndaren vakna. Jagär inte helt övertygad förrän jag har hört KennethKvist bekräfta det från talarstolen.Peter värjde sig inte. Han användemycket av sitt anförande till att tala om det nya somhan och stod för. I andra sammanhangskulle man väl ha använt ordet skryt om en stor del avdet anförandet. skall jag inte klanka alltför mycketpå honom för detta. Jag vet inte om jag själv skulle hakunnat avhålla mig från det om jag fått i valethäromsistens. Var och en får skärskåda sitt eget hjärtaoch njurar.Däremot är det intressant att få en diskussion omvad det är som är så nydanande och framåtsyftande iden politik som här har företrätt i Eu-ropafrågan. Var ligger det nydanande och framåtsyf-tande i att motarbeta att göra helt? Var liggerdet nydanande och framåtsyftande i att hånfullt karak-tärisera dem som är för att göra helt och för-söka tillvita dem andra motiv än de motiv som desjälva redovisar?Till representant är det kanske intehelt fel att ställa frågan: Var ligger den nydanandeoch framåtsyftande i att motarbeta den mest effektivamiljöorganisationen i , nämligen EU? Ni har istor utsträckning vunnit era röster, de ,på att ni vill försvåra, förhindra, försvaga och försinkasamarbetet i i de många gränsöverskridandefrågor som behöver lösas.En hel del av anförande användesockså till att bolla med orden överstatlighet, mellan-statlighet, m.m. Frågan är vad det egentligen är för felmed att EU:s länder kan skärpa reglerna för svavelut-släpp om de vill, även om något enstaka land skullevara emot det, exempelvis företrädare för Storbritan-niens högerregering. Vad vore det för fel om man fickett beslut om koldioxidskatt i hela ? trorjag i och för sig att är för de sakerna.Det intressanta är varför han är så negativ till beslutav den här typen.Det har ställts några frågor till mig vad gällerfolkomröstningar. Vår uppfattning redovisade vi påden punkten lika tydligt och klart som på alla andrapunkter som omröstningen gällde i den avslutadevalomgången.Det är ganska naturligt att det är somfattar beslut om EMU. Det var ett problem när Soci-aldemokraternas företrädare hävdade att de ville fattabeslut i , dvs. före nästa riks-dagsval, utan att i val tala om för svenska folket vadman tycker i dessa frågor. Man passade ju i den frå-gan.Vad gäller frågan om en eventuell folkomröstningi samband med regeringskonferensens resultat är detvår bedömning att det förmodligen inte blir sådanabeslut i regeringskonferensen som förändrar EU pånågot väsentligt sätt annat än på de punkter som vialla, förutom och möjligen Vänster-partiet, har talat om, nämligen för att underlätta föröstutvidgningen. Låt oss ta den diskussionen ånyo omdet skulle bli jättelika förändringar.Mats resonerade litet grand kring fråganom kontroll, närhet, öppenhet och insyn. Jag undradei mitt förra inlägg om det telefonnummer man kunderinga för att få reda på allt som hände i Ministerrådet.Nu hann inte statsrådet på sina besvaraden frågan. Men han har ju 4 plus kvar.Anf. 19 ()Fru talman! Det fanns i anföran-de många vällovliga syften. Men grundbulten somåterstår att lösa när det gäller EU-systemet är att för-djupa demokratin.Mats uttryckte inför vissa utmaningarhan angav att de skall lösas tillsammans med övrigafolk i . Men problemet med EU:s uppbyggnadär att folken i så stor grad ställs utanför möjlighet tillinsyn och kontroll. Det är snarare politiska och ad-ministrativa eliter i medlemsstaterna som länkar ihopsig och begränsar den insyn och kontroll som folkenborde ha, och därmed minskar det folkliga inflytan-det.Det är detta som gör att EU så som det är upp-byggt hotar att urholka demokratin. Vi är alltså inteemot, för att nu anknyta till det , ett internationellt samarbete mellan staterna.Men EU, som det nu ser ut, är inte den naturlag sommånga påstår den vara.Man kan bygga upp ett internationellt samarbetepå olika sätt. Den överstatlighet som så mycket känne-tecknar EU-samarbetet leder och har lett till att de-mokrati urholkas och att de nationella parlamentensegenskap av lagstiftare minskar. Därmed är det intede nationella parlamentarikernas inflytande somminskar utan framför allt väljarnas inflytande.Göran Lennmarker sjunger också en lovsång tillEMU. Jag noterar där att var meröppen och diskuterande. att vår ekonomi har vuxit tack vare EU och atten gemensam valuta är till välsignelse. Det är snararegenom att vi drog oss ur knytningen till EU-valutanoch lät kronan flyta som vi fick de vinster som gör attvi har fått en snabb tillväxt av svensk exportindustrioch därmed en gynnsam konjunktur i Sverige.Det hade inte gått i vår dollarkänsliga ekonomi omvi hade haft en fortsatt knytning till eller varit med ien gemensam valutaunion.Göran Lennmarker säger att han tycker att vi harlurat de offentliganställda när det gäller riskerna av ettEU-medlemskap. Men faktum är ju att konvergens-kraven som räknar med att bruttoskulden kraftigt skallminska hotar att leda till en ökad arbetslöshet, inteminst bland de offentliganställda. Det är ju också vadmoderaterna eftersträvar med sin politik. Den har juen genklang ute i och ute i EU, nämligen skall få ner de offentliga utgifterna och antaletoffentliganställda och försöka ersätta det med privatservice.Anf. 20 ()Herr talman! Vi har haft ett antal ämnen uppe idiskussionen. Jag har fått en del frågor, bl.a. frånGöran Lennmarker och . Jag skall försökaatt svara på dem. Jag hoppas att ni nästa gång klararav att svara på de frågor jag har ställt.När det gäller utvidgningen och samarbetet glo-balt, internationellt och regionalt inom de olika områ-dena är syn att vi behöver samarbetainom hela om vi skall lösa problemen medsäkerhet och fred i . Då räcker det inte att tamed länderna i eller att dra en linje mellanPolen och eller mellan och Ryss-land. Vi måste också ha med i det samarbe-tet. Jag tror att ni måste inse det och ta det på allvar.EU kommer aldrig att bli en organisation där vi fårmed alla länder.EU har ju ingen lösning för att undvika ett nytt Sa-rajevo. Till den som är intresserad av hur det gick tilli historien vill jag säga att EU snarare har bidragit tilldet som vi har fått under 90-talet.EU har inte heller någon lösning när det gällerekonomi och frihandel. Det viktigaste för att få nertullarna i världen är det globala samarbetet och arbe-tet inom WTO t.ex. Det har lyckats få EU att sänkasina tullar gentemot länderna i , och kom-mer att göra det ännu mer . Men EU självthar inte klarat av detta.Om man skall lösa miljöproblemen måste manjobba både nationellt, regionalt inom ochglobalt inom FN-systemet, inom WTO och inomandra organisationer. Vi är beredda att stödja allatyper av samarbete, även inom EU, för att förbättradetta. Problemet med EU är att vi harsett en backlash. Man tar viktiga steg tillbaka ochförsämrar miljösamarbetet och miljöreglerna. Där harvi ännu inte sett någonting som pekar på att EU skullevara någon lösning. Men vi är beredda att ställa upppå varje sak som förbättrar miljön, även inom EU.Problemet med och är att de inte är beredda att stödja miljöförbätt-ringar i , utan bara om de eventuellt beslutasinom EU. Det är en mycket märklig ståndpunkt, somjag ser det.Jag ställde frågor till om grundla-gen och EMU. Kommer vi att få en utredning omgrundlagen och EMU och de grundlagsförändringarsom behövs? Eller kommer det att ingå i den allmännautredning om EMU som pratade om?Jag vill ha ett rakare svar på detta.Jag ställde en fråga till om EMU ochfolkomröstning, och jag ställde en fråga till Modera-terna om hur det kommer sig att ni kan stå här ochskrämmas för ryssen. Ni säger att ryssarna kan ståbakom nästa hörn i full stridsmundering och samtidigtsäger ni att vi inte längre behöver värna och förändraneutraliteten. Hur går den logiken ihop?Anf. 21 ()Herr talman! Inom mitt parti har vi både EU-entusiaster och EU-kritiker. Det gör att vi måste varaganska noga med vad som är verklighet och vad sominte är det.Kenneth säger att EU är ett projekt för enpolitisk elit. Vilken elit är det? Det vore kanske kloktatt berätta det för svenska folket. Saknas det politisktförtroendevalda? Är det något fel på tjänstemännen?Var är den politiska eliten? Vänstern och de grönainom Europapolitiken är för detta projekt för folkensskull. Det är något som skiljer er från dem. Är detkanske definitionen?Makten går från till EU, säger man litetgenerellt. Är det verkligheten? Vi skall ju faktiskt haEU för de gränsöverskridande frågorna. Även om viskulle gå ur EU skulle vi inte få tillbaka de beslut somdet handlar om här, även om vi slår klubban i bordetaldrig så . Detta är också en väsentliginformation till svenska folket. Det handlar inte om ettövertagande. Det finns frågor som är gränsfall, mendet är ingen generell situation.Allt annat, men inte EU, säger . Närman inte kan lösa problemen på en lokal nivå är detalltid en teknik att lyfta upp dem på världsnivå och troatt man skall kunna lösa dem där. Finns det inga pro-blem inom FN? Kan de lösa alla frågor? FN:s egetuttalande i säkerhetspolitiska och andra frågor är attvi behöver regionala organisationer som EU för att viskall fungera. Detta tal om någonting annat för vill komma förbi EU är bara ett svepskäl. Bådabehövs.Ställer vi upp på en folkomröstning? Ja, i valrörel-sen har vi sagt att vi gör det om det blir ett läge somär så viktigt för svenska folket. Var är Miljöpartietsoch vänsterpartiernas engagemang i den här frågan?Jo, det är nästan att ägna sig åt att organisera folkom-röstningar. Är ni inte förtroendevalda i ? inte beredda att ta det ansvaret, ni vänsterpartier,och ? Ni är faktiskt valdaav svenska folket att göra en bedömning och ta ertansvar. I stället är det nästan viktigare för er att enga-gera svenska folket i folkomröstningar innan ni vetvad de innehåller. Jag tycker att det är ett dåligt sättatt förvalta det ansvar som egentligen har lagts på osssom riksdagsledamöter.När det gäller de nya tankarna vill jag instämma idet som sades förut. De nya tankarna är faktiskt in-stängdhet. Det är att stänga in oss i . Där skil-jer ni er från era egna partigrupper i Europaparlamen-tet. Är det nya tankar? Detta är väl tankar som virimligtvis borde fjärma oss ifrån, och som vi sett nogav tidigare i utvecklingen. De är uppbrutna nu och vibör lämna dem. Det är inga nya tankar.Anf. 22 Statsrådet ()Herr talman! Jag måste säga att jag tycker attMiljöpartiets uppträdande harvarit direkt uppseendeväckande. Man har gått in i envalrörelse där man har utlovat väljarna att en röst påMiljöpartiet innebär ett arbete för ett utträde ur EUoch en folkomröstning om utträde. Det var vad mansade till väljarna i det Europaval som vi hade förnågra veckor sedan.Men här i framgick det avvad språkrör svarade på en fråga frånstatsministern att det inte är så nu utan att man harändrat sig; man avser inte att kräva en folkomröstningom utträde ur EU.Det gick alltså innan Miljöpar-tiet redovisade att det som man gick ut till sina väljaremed i Europavalet inte var någonting värt; man harbackat på den punkten. Det inger inte respekt för denfortsatta hanteringen av den här frågan från Miljöpar-tiets sida. Jag tycker att vi i debatten om den europe-iska unionen här borde kunna få någon sortsförklaring till hur man kan lämna sina väljare i sticketpå det sättet efter några veckor.Bo Könberg tog upp frågan om öppenhet i EU,och det är förvisso en mycket viktig fråga. Jag bekla-gar bara att självt under valrörelsen bidrogtill den typ av mytbildning om EU som är så tråkig.Gång på gång sade man från : Varför be-rättar ni inte om de hemliga omröstningsresultaten iEU?Nu är det faktiskt på det sättet att omröstningarna iEU:s ministerråd är offentliga och redovisas av minis-terrådets pressfolk i pressmeddelanden efter omröst-ningarna. De är tillgängliga. Där står det hur olikaländer har röstat, dvs. hur har röstat och hurandra länder har röstat.Eftersom alla människor inte kan fara till Brys-sel - även om det förvisso är möjligt för få dessa uppgifter, då han råkar vara Europaparla-mentariker - har vi dessutom sett till att dessa resultatär tillgängliga på ett enkelt sätt också här hemma. Densom vill ta del av omröstningsresultaten från minister-rådet skall kunna göra det på ett enkelt sätt här hem-ma, och vi har därför velat medverka till enkla vägarför det, lika väl som en svensk medborgare kan ta delav resultaten från de voteringar vi har här i riksdagen.Konstigare än så är det inte, Bo Könberg.När det gäller den andra frågan vet Bo Könbergmycket väl att , sedan vi blev medlemmar, hararbetat för att de protokoll som förs kring ministerrå-det, om vad som har sagts och vad som läggs till iprotokollen som inte har med omröstningar att göra,skall offentliggöras. Det är fullständigt absurt attprotokoll skall vara hemliga. har det i viss mångått vår väg - det vet ; det arbete vi harlagt ned där har redovisats, och vi har säkert sammauppfattning.