prot · GI0992 · 1995-04-21 00:00:00 — 10.Huvudvotering:187 röster för utskottet65 röster för res. 1030 avstod67 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 1 m, 20 fp, 8 v, 10 mp, 8 kdsFör res. 10: 65 mAvstod: 20 c, 2 fp, 6 v, 1 mp, 1 kdsFrånvarande: 21 s, 14 m, 7 c, 4 fp, 8 v, 7 mp, 6kdsMom. 8 (anslag till Byggande av vägar)1. utskottet2. 13 (c)Votering:177 röster för utskottet20 röster för res. 1382 avstod70 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 4 m, 21 fp, 5 v, 8 kdsFör res. 13: 20 cAvstod: 59 m, 11 v, 11 mp, 1 kdsFrånvarande: 22 s, 17 m, 7 c, 5 fp, 6 v, 7 mp, 6kdsMom. 13 (bidrag till drift och byggande av enskildavägar m.m.)1. utskottet3. 18 (c, mp)Votering:181 röster för utskottet41 röster för res. 1863 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 4 m, 21 fp, 16 vFör res. 18: 20 c, 1 fp, 11 mp, 9 kdsAvstod: 62 m, 1 vFrånvarande: 21 s, 14 m, 7 c, 4 fp, 5 v, 7 mp, 6kdsMom. 18 (saltning av vägar)1. utskottet2. 19 (mp)Votering:253 röster för utskottet22 röster för res. 193 avstod71 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 138 s, 63 m, 20 c, 19 fp, 13 vFör res. 19: 3 fp, 1 v, 10 mp, 8 kdsAvstod: 1 s, 2 mFrånvarande: 22 s, 15 m, 7 c, 4 fp, 8 v, 8 mp, 7kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Meddelande om aktuell debattAnf. 77 får anmäla att Kristdemokraternasriksdagsgrupp framställt önskemål om aktuell debattom det oprovocerade våldet.Talmannen har beslutat att sådan debatt skallanordnas kl. 9.00.Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse:Till talmannenFör räkning vill jag härmedhemställa om en särskild riksdagsdebatt om detoprovocerade våldet.Ett antal händelser med inslag av allt grövre våldhar drabbat varav en del fallröner stor medial uppmärksamhet. Det tycks som omvåldet ökar både vad gäller utbredning och karaktär.Det går självfallet inte att peka ut en enda orsak tilldet grova våldet - och inte en eller ett par åtgärdersom hastigt skulle stoppa våldshändelserna.Nu förs en diskussion på arbetsplatser, i hemmenoch i offentlig debatt omkring våldets omfattning,orsaker och möjligheterna att motverka detta. Iriksdagen bör också en debatt på detta tema kommatill stånd med debattörer på hög nivå, helstpartiledarnivå, Det är bakgrunden till vår begäran.Stockholm den 20 april 1995För kristdemokraternaGöran Hägglund7 § Köp av kollektivtrafikFöredrogsTrafikutskottets betänkande 1994/95:TU19Köp av kollektivtrafik (prop. 1994/95:100 delvis)Anf. 78 ()Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillmoderaternas reservation nr 1.När länsstyrelserna gjorde sinaförsta planer över framtida trafik visade det sig, omman lade samman de olika planerna, att förslagenfaktiskt hade gjorts på en befolkning på 80 miljoner.Som ni vet har bara tiondelen så storbefolkning, dvs. Och tack och lov för det!Men det är bra med många invånare om man villplanera för kollektivtrafik på räls, därför att dentrafiken är både dyrbar och kräver stora investeringarmen också ett stort befolkningsunderlag, om den skalllöna sig och bli effektiv.Ibland får jag en känsla av att årets motionärertycker att har just 80 miljoner invånare, precissom länsplanerarna tyckte, när jag läser omall den trafik som motionärerna tycker att staten skallköpa.Det var den borgerliga regeringen som börjadeavreglera järnvägstrafiken och konkurrensutsätta den.Det fick med en gång mycket goda resultat. Mentyvärr kom beskedet från den nyasocialdemokratiska regeringen att den häravregleringen skulle avstanna. Som skäl angav manatt det saknades totala analyser av vad som skulle skenär konkurrensutsättningen kom i gång.Jag bara frågar: När var det så att man kunde göraen total analys av vad som skulle hända när manfattade ett visst beslut?Jag tycker att vi har nog med exempel på vadkonkurrensutsättning betyder. Vi kan bara titta påflyget, där det betydde såväl effektivare trafik och mertrafik som kundvänligare trafik. Vi kunde också se attden begränsade avreglering som skedde under denborgerliga regeringen betydde kostnadssänkningar påmellan 20 och . Vi har kunnat se hur detlilla konkursmässiga förlustföretaget kundefå konkurrenten Posten att både höja effektivitetenoch sänka kostnaderna.Nog vet vi vad konkurrens och avregleringbetyder.Det skulle bli bättre trafik till lägre kostnader omSJ inte hade monopol på spåren.I dag utgörs SJ:s persontrafik ungefär till hälftenav kommersiell och till hälften av samhällsköpt trafik.Det är ungefär 2 miljarder som trafikhuvudmännenstrafik omsätter. är det bara 100 miljoner somman har kunnat konkurrensutsätta.Vi moderater menar att det finns två skäl tillatt fortsätta avregleringen. Det ena skälet är detstatsfinansiella läget, som kräver att vi sparar varjekrona och får en effektivare trafik. Det harvi alla glädje av.Det andra skälet är att vi måste få klarhet om vadtrafiken på räls egentligen kostar. Vi menar därför attett ideal vore att varje trafikslag kan stå för sina egnakostnader. Vi vet inte vilka kostnaderna är så attvi kan se hur det ser ut. Därför kan vi bara säga att vi iprincip vet att och går medöverskott, men att det omvända gäller för SJ ochBanverket. Därför menar vi att vi borde ha ettlångsiktigt mål, som talar om lika behandling av deolika trafikslagen.Vad jag kräver, herr talman, är en översyn avförhållandet mellan statens intäkter och utgifter för deolika trafikslagen, så att vi får sådanaförhållanden att varje trafikslag fullt ut finansierar sinegen infrastruktur. I andra hand vill jag se enutveckling där vi ser möjligheterna till en ökadmarknadsutsättning inom respektive trafikslag.Vi menar att det därför är viktigt att upprätthållakonkurrensen inom kommunikationsområdet. Friföretagsamhet gynnas av en fortsatt avreglering,liksom den tekniska utvecklingen.Det här betyder att subventioner och bidrag fråndet allmänna kan undvikas i största möjligautsträckning. Jag sade tidigare att flyget visade vaddet innebar när man kunde genomföra en ordentligavreglering.Kanske skulle en fortsatt avreglering betyda att detsom kallas för olönsam järnvägstrafik faktiskt kan blilönsam, och då skulle vi gynna den tvåfalt. Delsskulle någon tjäna pengar på att genomföra trafiken,dels skulle vi skattebetalare slippa betala för den. Omdet nu måste finnas trafik som är subventionerad såskulle den också, menar jag, bli upphandlad ikonkurrens. Det faktum att trafiken är subventioneradbehöver inte heller betyda att den måste vara ioffentlig ägo. Jag menar att olönsam trafik skullekunna drivas av andra företag än SJ.Med en upphandling i konkurrens kan kostnadernaockså hållas nere och subventioneringen redovisastydligt. Skattebetalarna slipper därmed ett ekonomisktrisktagande.Därför menar vi moderater att i och med att vifortsätter med konkurrensutsättningen blir det ocksåmöjligt att sänka kostnaderna för inköp ochupphandling av den olönsamma järnvägstrafiken. Vimenar att det här kan och bör göras i två steg. /96 kan anslaget minskas med 150miljoner kronor och året därpå med 250 miljonerkronor.Redan i höstas tog vi upp den här frågan ochmenade att de extra som gick tillden s.k. Mittlinjen borde ha kunnat rymmas inomanslaget. Förutom konkurrensen tror vi attnedläggningen av de mest olönsammajärnvägslinjerna skall kunna finansiera den häråtstramningen. Dessutom kan kommuner ochtrafikhuvudmän upphandla egen tågtrafik om de anseratt det har regionalpolitisk betydelse.Jag vill också säga att när man skall upphandlajärnvägstrafik, bör man faktiskt göra enhelhetsbedömning av transportproblemet över huvudtaget. Det kanske inte alls är fråga om järnvägstrafik.I den här helhetsbilden av problemet skall man titta påkostnader, man skall ta miljöhänsyn och se överkundanpassningen. Det är också viktigt att se tillflexibiliteten för att se på vilket sätt man bäst kan lösaett visst transportproblem. Då kan resultatet faktisktbli att man i stället för järnvägstrafik upphandlar buss-, taxi-, båt- och kanske t.o.m. flygtrafik. Därför trorjag att en ordentlig genomgång av de här frågornabehövs.Upphandlingen har faktiskt gått till på samma sättsedan 1988. Därför tycker jag att det finns skäl attnärmare studera vilken effekt den här upphandlingenhar fått. Vad betydde inköpen? Hur mångapassagerare reste med tågen? Fick trafiken denregionalpolitiska betydelse som man ofta framhållereller vad blev det av den? Är det här en fråga somskall utredas av kommittén eller kan vi begära avKommunikationsdepartementet att vi redan till nästaår skall få en redovisning om hur den här trafiken harlönat sig? Jag vet inte hur det är, men jag villframhålla att det är oerhört viktigt att vi får ettordentligt beslutsunderlag innan vi fattar beslut omhur den här trafiken skall upphandlas.Anf. 79 ()Herr talman! Först vill jag göra någrakommentarer till inlägg. I utskottethar det i huvudsak rått enighet om inriktningen i dethär förslaget. vill dock dra ner påanslaget och signalerar ännu större nedskärningarför nästa år.Jag tycker att linje i den här frågansignalerar att man har lägre ambitioner när det gälleratt skapa ett miljöanpassat trafiksystem. Man harlägre ambitioner när det gäller regionalpolitiken. Detgår inte att tolka på annat sätt, även om man talar omatt det här också kan av med mera inslag av frikonkurrens.Från sida står vi i huvudsak bakombetänkandet. På en punkt tycker vi att det ärstrategiskt viktigt att markera en avvikande mening.Det gäller nattågstrafiken från södra viaDalarna ner till och . Vi har sagt atthär bör slå fast att den här trafiken skallfortsätta. Vi menar att det kan regleras mot denplanerade inleverering av vinst som SJ skall görafr.o.m. Man behöver alltså inte anslå extramedel.Jag vill rikta en fråga till socialdemokraterna iutskottet. Varför har ni bytt fot i detta ämne? Vidriksdagens debatt i de här frågorna , dåsocialdemokraterna företräddes av ,hade ni också samma grundsyn när det gäller viktenav att låta södra ha kvar sin oerhört viktiganattågsförbindelse söderut. går ni ifrån den härlinjen och jag skulle vilja be de socialdemokratiskaföreträdarna i utskottet att redovisa vad som har hänt.Har vikten av att upprätthålla den här förbindelsenminskat? Har veckopendlandet minskat, eller varförbackar ni från den här ståndpunkten?Från sida vill vi gärna betona vikten avatt ha kvar den här förbindelsen. Därför har vi enreservation. Jag vill därför yrka bifall till reservationnr 2 avseende mom. 1.Anf. 80 () replikHerr talman! talar nu om attkonkurrens inte skulle kunna påverka kostnaderna förinköp av kollektivtrafik. Jag undrar vad han menarmed det. Tror inte att det är möjligt attsänka kostnaderna? Har ni alla de pengar sombehövs?Anf. 81 () replikHerr talman! Vi tror på fri konkurrens, men vi trorinte att det kan ske underverk genomkonkurrens. Därför menar vi att staten måste ha kvaren hög ambitionsnivå när det gäller de här områdena.Därför är vi också beredda att anslå de här pengarna.Anf. 82 () replikHerr talman! Jag sade i mitt anförande att även omtrafiken skall subventioneras så kan denkonkurrensupphandlas. Den behöver inte heller drivasav SJ. Skall vi kunna få i gång en utveckling så måstevi faktiskt börja förändra och våga ta de här stegen.Vi har sett vilken enorm betydelse det har bara visätter i gång konkurrensen. Jag nämnde ocksåCitymails oerhörda betydelse för Postenseffektivisering.Varje litet steg har stor effekt. Det är synd att inteCenterpartiet vill stödja den här typen av diskussion.Anf. 83 () replikHerr talman! förslag skullenaturligtvis innebära att de mest trafiksvaga delarnaslås ut. Detta är inte attraktivt för de som villkonkurrera med SJ och andra trafikutövare. Den endakonkreta effekten av det moderata förslaget skullevara att de mest trafiksvaga linjerna i landet skulleläggas ner. Det skulle inte bli någon rusning avtrafikutövare. Det visar all erfarenhet.Anf. 84 ()Herr talman! Det handlar nu om upphandling avjärnväg. vill öka anslagen för denupphandlingen. För att järnvägstrafiken skall ökas isådan omfattning som vill behövs fleravagnar. är det brist på vagnar. anseratt staten likaväl som den satsar på materiel inomförsvaret också kan satsa på materiel inom SJ så kan effektivisera. Om man sätter in flera vagnarfår man också mera kontanter, om tågen går dit deskall när de skall.Det är viktigt att man tittar på vad det innebär närman drar in olika järnvägar. 13 miljoner behövs t.ex.- eller behövdes åtminstone - för att bevaranattågstrafiken från ner till Göteborgoch från ner till . hartrafiken försämrats så att man först måste åka tillStockholm när man skall ta nattåget. Det betyder attdet blir nästan omöjligt. kanske man fåråka hemifrån halv fem, andra dagar halv åtta. Sedanfår man vänta i innan man kan åka vidare.Det är så gott som uteslutet att man kan användaförbindelsen till Göteborg.Det betyder väldigt mycket för hela regionen behåller nattåget. Det gäller studenter som nuinte har möjlighet att åka hem över helgerna. Inomregionen finns små högskolor som har vissa linjer sombara finns på ett eller två ställen i landet. Jag talademed en flicka från som sade att hon inte kanåka hem. Det gäller här även , men nudiskuterar vi järnvägen. Hon hinner inte åka hem.Godstrafiken förs också över från järnväg tilllastbilar. En del gods har transporterats med det härtåget. Om man lägger samman det här med andraöverföringar av gods på andra orter i är detfråga om en betydande omfattning. På den ena efterden andra orten för man över gods på det sättet.Miljöpartiet vill alltså satsa de 300 miljonerna -det kanske är 400 miljoner nu - på motorvägenmellan och , på vägsatsningar i norraDalarna och på järnvägen. Frågan om nattåget är intelängre någon lokal fråga. Det handlar om storasträckor i Sverige.Jag vill i första hand yrka bifall till vår egenmotion som ingår i reservation 3 yrkande 1. I andrahand yrkar jag bifall till reservation nr 2,även om de 200 miljoner extra som villsatsa på järnvägar inte ingår.Anf. 85 ()Herr talman! Staten har enligt 1988 årstrafikpolitiska beslut ett övergripande ansvar förtransportförsörjningen. Staten upphandlar med dennautgångspunkt regionalpolitiskt viktig interregionalpersontrafik på järnväg som inte kan upprätthållas påaffärsmässiga grunder.Detta gör man för att människor i glesbygden skallha någorlunda bra resmöjligheter. Utifrån detta, herrtalman, föreslår regeringen i budgetpropositionen attriksdagen skall anvisa för köp avkollektivtrafik under nästa budgetår, 1995/96, vilketomfattar 18 månader.Merparten av pengarna, drygt 644 miljonerkronor, föreslås gå till upphandling av interregionaltågtrafik. Regeringens medelsberäkning bygger påriksdagens beslut om att staten skallupphandla interregional persontrafik på järnväg för379 miljoner för nästa trafikår, vilket omfattar tolvmånader. Vi socialdemokrater ser ingen anledning förriksdagen att frångå detta beslut.Jag vill vända mig till och Miljöpartiet.Beträffande nattågstrafiken från till södraSverige kan jag säga att SJ, enligt vad utskottet harerfarit, efter beslut har ersatt det tidigarenattåget med en nattågsförbindelse där sovvagnsammankopplas med ordinarie nattåg från Stockholm.Sedan förra året har läget förändrats litet grand. Vihar ett helt annat ekonomiskt läge. Det har vi blivitvarse om i denna kammare när vi har behandlat deolika förslagen. Det är klart att även detta område fårvara med och ta sin del.Jag vill i sammanhanget också hänvisa till denstatliga kommitté som regeringen tillsatte i december1994. Kommittén skall bl.a. analysera effekten avolika regionalpolitiska åtgärder inomkommunikationssektorn och ställa dessa effekter irelation till kostnaden samt analysera i vilken månmålet om regional balans uppfylls.Moderaterna anser att man med en ökadkonkurrens och en avvecklad tågtrafik på de mestolönsamma sträckorna skulle kunna reducera anslagetför tågupphandlingen med . Jagdelar inte uppfattning.Om människor i glesbygden skall ha möjlighet attnyttja tågtrafik eller annan trafik måste samhället gåin med stöd för att upprätthålla en någorlunda bratrafik. Då kan inte de fria marknadskrafterna få råda.Birgitta talar om avregleringen av flyget.Hon har kanske rätt i vissa avseenden. Men man kanta som ett exempel. Vad har hänt i Kirunaefter avregleringen? Man har fått mycket sämreservice. Man har fått en sämre samordning inom länetav flygtrafiken, och det har blivit dyrare. Detta harkonkurrensen bidragit till.Sedan nämner hon . Jag tycker i och försig inte att vi skall diskutera Posten när vi behandlarjärnvägstrafiken. Men är ett dåligt exempel.Eller är det den typen av konkurrens som moderaternavill ha? Skall vi släppa konkurrensen fri och starta enmassa företag som, precis som , inte klarar avsin verksamhet och går i konkurs. Sedan får man köpaöver den. Det var ju vad som skedde med Citymail.Jag kan hålla med om att Postens service ochannat har blivit bättre. Men Posten har inte sänkt sinaporton under den här perioden.Herr talman! Med detta vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan i dess helhet och avslag påsamtliga reservationer.Anf. 86 () replikHerr talman! Jag vill ta upp två saker. Problemet var ju Postensmonopolställning. Det visar att monopolställningbetyder bristande effektivitet. Jag vill föra in endiskussion om konkurrens, att konkurrens alltidpåverkar effektiviteten när det gäller både service ochekonomi.Det andra jag vill ta upp är att jag i mittinledningsanförande sade att kollektivtrafik på räls ärsärskilt dyrbar. Jag kan mycket väl tänka mig att köpabusstrafik. Där är det helt andra priser. Det kan alltsåbli fråga om helt andra pengar.Anf. 87 ()replikHerr talman! Trafikupphandlingen utförs aven statlig kommitté. Enligt förhandlarnas direktivskall tågupphandlingen ske i konkurrens mellan olikajärnvägsföretag.Jag tycker inte att vi skall diskutera i denhär kammaren när det handlar om tågtrafik. I och försig fraktar man post på tåg, men det hör inte hemmahär. Jag tyckte att jag redogjorde för min syn påCitymail.Vi är inte på något sätt emot konkurrens. Idirektiven har man också sagt att man snabbt skall seöver detta. Det är mitt svar tillBirgitta Wistrand.Anf. 88 () replikHerr talman! Jag blev väldigt intresserad närClaes-Göran sade att man inte på något sättär emot konkurrens. Jag vill gärna höra vad detbetyder.Anf. 89 ()Herr talman! Förhistorien när det gäller dettanattåg är ganska makaber. har det intefunnits med i tågtidtabellen. Det har hänt att folkt.o.m. har ringt till upplysningen och sagt att det integår något nattåg. Då är det inte underligt att resandethar minskat. Men nattåget har ändå varit bra belagt.Miljöpartiet opponerade sig kraftfullt i december1994 när detta var aktuellt. Vi är mycket för att sparapengar. Vi har alltså ställt upp på besparingarna, menvi menar att man skall överföra en del av de pengarsom satsas på stora vägar till underhåll av mindrevägar och järnvägar.Vägen mellan och är t.ex. enmycket bra väg. Den skall man bygga ut och förbättrasamtidigt som vägen är urdålig längre upp. Där skulleman behöva förbättra. Man är snett ute när det gällervägarna.Om t.ex. studenter eller tjänstemän inte kan tanattåget ena vägen tar de heller inte nattåget denandra vägen. På det här sättet ökar flyg- ochbiltrafiken i båda riktningarna.Varje tågförbindelse kan inte bära sig själv. Detmåste finnas ett utbud och ett samspel så att det kanfungera. Det finns nu också planer på att lägga nersovvagnstrafiken på sträckan mellan ochGöteborg. Hur blir det då med nattågstrafiken frånGävle och ner till ?När det gäller finns trafiken troligen kvar,men då blir det en mycket längre och merproblematisk resa. Detta drabbar många, t.ex.handikappade som skall byta tåg i Stockholm.Anf. 90 ()Herr talman! Den här upphandlingen har skett.Med de pengar som man hade blev det så här. Det ärklart att man kan vara missnöjd med mycket, men SJhar också ett ansvar. Vi får väl se vad som händer.Det har ändå skett litet grand sedan sist. Men mankanske inte är nöjd med det. Sedan skall riksdageninte fatta beslut om tidtabeller. Det sköter SJ.Anf. 91 ()Herr talman! Jag tog bara upp ett exempelpå hur det har blivit.Jag har kontrollerat med upplysningen i gör så här när man vill lägga ner tåg. Det ärnågonting som vi skulle kunna anmärka på. Jag villinte nämna något namn här, men så är det.Det är klart att det är svårt att lyfta pengar frånarbetsmarknadsutskottet till trafikutskottet. Jag förståratt det finns svårigheter. Men inom infrastrukturensområde kan man fördela pengarna och förändra endel. Det handlar inte om stora summor. Om det hadefunnits 100 miljoner till, som vi har föreslagit, är detmycket troligt att denna upphandling hade skett.Anf. 92 ()Herr talman! har vi inte dessa 100 miljoner.Då kan vi inte göra den upphandlingen.Överläggningen var härmed avslutad.8 § BordläggningAnmäldes och bordladesSkrivelse1994/95:217 Samlade åtgärder mot den ekonomiskabrottslighetenUtrikesutskottets betänkande1994/95:UU16 samarbete med Central- ochÖsteuropaSocialutskottets betänkanden1994/95:SoU13 Om dopning1994/95:SoU14 Vissa ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen m.m. för år 19951994/95:SoU15 Socialpolitik - inriktning och anslag1994/95:SoU16 Allmänna arvsfonden1994/95:SoU17 Vissa ändringar i läkemedelslagenm.m.1994/95:SoU19 Nordisk konvention om socialtbistånd och sociala tjänster1994/95:SoU20 Amalgam m.m.1994/95:SoU22 Tillsyn över visslaboratorieverksamhet m.m.Näringsutskottets betänkande1994/95:NU18 Näringspolitik9 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 21 april1994/95:114 av () tillnäringsministern om och svenskkärnkraftsavvecklingInterpellationen redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 25 april.10 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 20 april1994/95:451 av () tilljordbruksministern om salmonellafritt köttden 21 april1994/95:452 av () tillkulturministern om arkeologiskundersökningsverksamhet1994/95:453 av () tillmiljöministern om utsläppskraven från kärnkraft1994/95:454 av () till miljöministernom kärnavfall från StudsvikFrågorna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 25 april.11 § Kammaren åtskildes kl. 13.50.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 5 §anf. 14 (delvis),av andre vice talmannen t.o.m. 7 § anf. 77 ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetslut.