prot · GJ0937 · 1995-12-13 00:00:00 — Detta kan alltsåinte vara någon invändning.Däremot är det riktigt som sade,att det finns företeelser som förändras snabbare, mendessa har inget samband med riktlinjerna, utan de hörhemma i den andra reservationen som jag har yrkatbifall till. Det gäller möjligheten för regeringen attmera när det händer saker kunna utfärdaförordningar i de enskilda fallen.Anf. 93 () replikFru talman! När det gäller den senare punkten, attregeringen skulle vara förhindrad att kompletterariktlinjerna är det i propositionen klart uttryckt att detpolitiska ansvaret ytterst ligger hos regeringen. Rege-ringen kan ta till sig ärenden, även om jag utgår ifrånatt det blir myndigheten och rådet som kommer attuttala sig om vilka ärenden som man anser som prin-cipiellt viktiga. Självfallet måste regeringen ha detpolitiska ansvaret. Det handlar ju om viktiga frågorför svensk utrikespolitik, försvarspolitik och säker-hetspolitik. På den punkten sker det inga förändringar.Regeringen har fortsatt möjlighet att fatta beslut ochkomplettera de riktlinjer och den praxis som finns. Påden punkten behöver vi nog inte vara oroliga.Jag tror inte heller att och jag iövrigt är så osams. Vi har dock inte funnit någrapraktiska skäl till att lagreglera på det sätt som Folk-partiet kräver och har krävt i tidigare sammanhang.Den ordning som vi nu har är en bättre ordning.Anf. 94 () replikFru talman! Nej, jag tror inte att grundställningenskiljer sig så mycket åt. Men det finns naturligtvis enviktig principiell skillnad här, nämligen skillnadenmellan ett liberalt och ett socialdemokratiskt synsätt.Vi anser att på de punkter där det kan råda oklarhetoch där det gäller att ha kontroll över hanteringenskall det uttryckas klart och tydligt i förordningar vadsom gäller. Det skall inte vara så att man litar ellerhoppas på att det här skall fungera ändå, särskilt omman själv har det yttersta regeringsansvaret.I det här sammanhanget är det oerhört viktigt verkligen tar fasta på detta. Det handlar ändå omatt vi med dagens beslut överlämnar hanteringen avutrikespolitiskt mycket känsliga frågor - jag har svårtatt se någon annan myndighetsuppgift av sammakänslighetsgrad i det svenska samhället - till en fri-stående myndighet. Det normala är att friståendesvenska myndigheter styrs av lagar som har stiftatsoch fastställts av riksdag. Det finns såmycket större anledning att förhållandet skall varadetsamma i det här fallet. Det skulle skapa klarhet ochtydlighet och minska grunderna för ett undergrävtförtroende för hanteringen, vilket skulle få väldigtallvarliga följder.Anf. 95 () replikFru talman! Det finns ju en rad instanser som haranledning att hantera den här typen av frågor. Det nyarådet får en bredare sammansättning genom att departier som är representerade i Utrikesnämndenkommer att vara med i rådet. harockså ett ansvar för sådana här frågor. Vi får skrivelse från regeringen där krigsmaterielexportenredovisas. kommer den skrivelsen att utökas medfler uppgifter genom att också dual use-produkternakommer med.Utskottet hanterar sedan denna skrivelse. Därut-över tillkommer frågor och interpellationer. Riskenför att riktlinjerna och praxis skulle förändras utan attdet inte kom till kännedom är obefintlig,mot bakgrund av vad jag här har sagt.Jag kan ha förståelse för syn-punkter när det gäller lagregleringen ochutfärdandet av förordningar. Men det harutvecklats en praxis . Faktum är attFolkpartiet har varit representerat under alla år iden rådgivande nämnden och haft insyn ihanteringen.Anf. 96 () replikFru talman! Jag skulle vilja fortsätta diskussionenmed om hur det är tänkt att skall arbeta. På vilket sätt skiljer det sigfrån den rådgivande nämnd som finns ?Utgångspunkten är att vi i KU ansåg att det be-hövdes en klarare reglering. Men majoriteten i utri-kesutskottet, anförd av socialdemokraterna, ville intefölja upp överenskommelsen i konstitutionsutskottet.Jag skulle vilja veta hur ser på det.På vilket sätt tycker han att den åsikt som socialde-mokraterna har anfört i utrikesutskottet skiljer sig frånden som man har anfört i ?Innebär förslaget att det nya rådet kommer attfungera på ett annorlunda sätt än det nuvarande rådetvad gäller frågan om när rådet kommer in i bilden ochi vilken utsträckning? Kommer det att finnas en möj-lighet för ledamöterna i rådet att ta upp i princip allafrågor eller kommer myndigheten att ge förhandsbe-sked innan frågorna kommer till rådet?Anf. 97 () replikFru talman! I propositionen har man i tre punkterangett hur detta samråd skall gå till.Det sägs för det första att myndighetschefen medjämna mellanrum informerar rådet om myndighetensverksamhet på exportkontrollområdet. För det andraföregås viktiga beslut av samråd med rådet. För dettredje får myndigheten genom föredragningar känne-dom om de länderbedömningar, bedömningar avspridningsrisker m.m. som görs inom regeringskans-liet med hjälp av internationellt informationsutbyteoch det kontaktnät som utlandsmyndigheterna utgör.Man har alltså i tre punkter angett inriktningen.Jag tror att inom ramen för dessa punkter kommerledamöterna i rådet att få tillgång till all tänkbar in-formation och också kunna påverka de ärenden somär under behandling.Anf. 98 () replikFru talman! Jag tycker att det som säger bekräftar den oro som bl.a. vi i Miljöpartietkänner. Han säger att viktiga frågor kommer att tasupp. Enligt dem som jag har talat med som liksomNils T är insatta på det här området finnsdet möjlighet att ta upp alla frågor från enskildaledamöter som sitter i den rådgivande nämnden.Som vi tidigare var inne på fattar man intebara majoritetsbeslut i den rådgivande nämnden, utani princip har alla ledamöter ett slags veto som innebäratt man kan föra frågan vidare till regeringen om maninte är överens. Det borde också kunna vara en rimligordning i den nya organisation, men det verkar somom det även här finns en skillnad. Frågan är om detockså skiljer sig på den tredje punkten som jag varinne på, nämligen om rådet kommer in först efter detatt ett förhandsbesked är givet.Om det finns en skillnad på alla de här tre punk-terna - jag tycker att det säger pekarpå det - innebär förslaget en stor förändring i förhål-lande till hur det är . Det innebär att vi får klartminskade möjligheter att påverka centrala politiskafrågor i och att vi lägger över besluten påmyndigheter i stället. Risken är att vi i nästa steg fårökade konflikter på området och en liberalisering ochatt vi politiker känner oss bakbundna när debattensvågor går höga i rike.Anf. 99 () replikFru talman! Jag har litet svårt att följa argumentering. Jag trodde att han skulle uttryckatillfredsställelse över att som inteingått i den rådgivande nämnden nu kommer att göradet. Det innebär att representant får ingåi rådet och vara med i hanteringen av dessa ärendenoch naturligtvis också ta ansvar för de råd som rådetger till inspektören som är den som beslutar i det härsammanhanget.Eftersom inte har någon erfarenhetav hur den nuvarande rådgivande nämnden fungerarär det svårt att diskutera detta. Det är också svårt attdiskutera hur det nya rådet skall fungera. Jag harrefererat till de riktlinjer som nämns i propositionen.Utifrån min erfarenhet hyser jag ingen oro om att detinte skulle fungera på ett hyggligt sätt. , där också ingår, uttalade juatt den rådgivande av desstioåriga erfarenhet skulle kunna arbeta på ett bra ochrationellt sätt även om det kommer in fler partier irådet. Jag känner mig således förhoppningsfull.Anf. 100 () replikFru talman! säger inrättandet avden här myndigheten görs av administrativa skäl. Manskall bl.a. befria statsråden från en mängd rutinären-den. Däremot kommer det inte att ske någon föränd-ring i tillämpningen av de regler som finns i dag.Flera av de talare jag har hört har gjort jämförelsermed . Jag minns att jag för ett tagsedan lyssnade till statsministern. Han sade att infördes därför att regeringen varför feg för att avgöra ärendena. Han använde just detordet.Jag menar förstås inte att den nuvarande regering-en är feg. Men det är ändå så att regeringen måstehålla i den här typen av mycket känsliga frågor ochinte bara i vissa av frågorna.Vi tror att det hade varit bra om man hade behållitden gamla organisationen. Man hade dessutom kunnatbredda den genom att göra om den rådgivande nämn-den på samma sätt som man nu inrättar det nya rådetför samråd. Då hade man fått en större bredd utan hade behövt inrätta en ny myndighet.När det gäller avgifterna säger attdet inte kommer att bli så krångligt och att det nog gåratt rätta till så att alla blir nöjda och belåtna. Vad somdäremot inte går att rätta till är att avgifterna vadgäller dual use-produkter bara kommer att finnas iSverige och inte i andra jämförbara länder. Sverigekommer alltså att diskrimineras när det gäller till-verkning av sådana här varor. Det är det allvarligasteskälet till att vi säger nej till förslaget.Anf. 101 () replikFru talman! Det är inte enbart på det här områdetsom avgiftsbeläggning sker. Avgifterna får ses motbakgrund av det statsfinanasiella läget, och om detkan vi ju ha en särskilt debatt.Det är på det sättet att vi anser att den här typen avverksamhet skall betalas av dem som untnyttjar den,nämligen vissa företag. Det handlar om11,, så det är ju inte orimliga sum-mor. När företagen var på besök i utskottet var det välinte summan som sådan man var bekymrad över. Detvar snarare tillämpningen och reglerna för att ta inavgifterna som man hade synpunkter på.Det är därför jag säger att det borde vara möjligtatt hitta en ordning som inte för med sig orimligakonsekvenser när det gäller inlämnandet av den dekla-ration som skall ligga till grund för avgiftsuttaget.Det första som tog upp, nämligen attdet inte finns något behov en ändring, har väl i och försig redan kommenterats. Men det tillkommer ju ettnytt område när det gäller dual use-produkterna somblir alltmer omfattande. Då är det väl lämligt att manför ihop dessa områden. Även om det handlar omskilda lagområden kan de ju ändå hanteras av en ochsamma myndighet. Det är väl inte orimligt eftersomdet ändå var fråga om att inrätta något slag av myn-dighet för dessa dual use-produkter. På den punktentror jag nog att det skall bli ordning.Anf. 102 () replikFru talman! Jag vill börja med det som sade sist. Det är ändå en väldigt stor skill-nad därför att dual use-produkter får ju finnas inomhela frihandelsområdet medan krigsmaterielprodukteri princip inte får exporteras. Det gäller alltså lagarsom är så olika som ljus och mörker eller eld ochvatten.Avgiften innebär en extra kostnad för företagen.När det gäller behandlingen av dessa ärenden såg jag ien lagrådsremiss att de kostar ungefär 4 miljonerkronor. Det innebär en mycket kraftig kostnadsök-ning. Precis som säger kommerframför allt de större företagen att ha stora kostnaderför att att hitta administrativa rutiner för att sköta dehär avgifterna. Det kan bli så att de kostnaderna förföretagen blir större än själva avgiften. Det är ettknepigt system att kostnaden för att driva in en avgiftär större än själva avgiften.Anf. 103 () replikFru talman! Det låter väldigt dramatiskt när detsägs att det är skillnad mellan de två lagområdenasom eld och vatten. Den uppfattningen delar jag inte.Jag tror att det mycket väl går att hantera dessa frågorinom samma myndighet. Dual use-produkterna ökarju i omfattning och gör att man behöverha en gemensam bedömning.Som jag tidigare nämnde när det gäller avgifternafår vi göra en redovisning av hur systemet fungeratnär skrivelsen kommer. Om det finns behov får viförutsätta att myndigheten vidtar de åtgärder som ärpåkallade. Om det behövs får man väl inkomma tillriksdagen med förslag på ändringar. Konsekvensernafår naturligtvis inte bli orimliga. Jag vill återigenpåpeka att det belopp som det är fråga om inte ärorimligt i sig.Anf. 104 ()Fru talman! har haft ett antal viktigaingångsvärden vid behandlingen av regeringens pro-position om den nya myndigheten för kontroll överkrigsmateriel och andra strategiskt känsliga produkter.Ingångsvärdena gäller det parlamentariska inflytandet,regeringens roll, hanteringen av dual use-ärendensamt vikten av att behålla en strikt syn på krigsmate-rielexport.Vi vill öka den parlamentariska förankringen ochbredda antalet partier med insyn och delaktighet ikrigsmaterielfrågorna. Därför tycker vi att det är vik-tigt att kds, och blir delak-tiga i det samrådsförfarande om krigsmaterielfrågorsom nu har föreslagits.Jag vill i detta sammanhang påpeka att jag förvän-tar mig att regeringen, i de fall ärenden remitteras ditför avgörande, kommer att lyssna på samrådsgruppensrekommendationer i lika hög grad som regeringenhittills har lyssnat på den rådgivande nämnden.Regeringen, och särskilt då enskilda statsråd, skallminimera sina rutingöromål av förvaltningskaraktär.Det är därför som vi i vårt land av tradition har starkaoch självständiga statliga ämbetsverk och myndighe-ter. Regeringen skall uttolka av antagnalagar - i detta fall lagen om krigsmateriel. Regeringenskall i sin helhet ha ansvaret att avgöra känsliga ären-den och därmed styra praxis. I sådana fall gäller ävenframgent kravet på samråd med Utrikesnämnden.Därför är den nya myndigheten, enligt ,ett sätt att avbörda enskilt statsråd och regeringen arbetsbörda, i linje med allmän förvaltningsprax-is, som det står i betänkande.Centerpartiet har också sett det som viktigt att ex-portärenden avseende dual use-produkter inrangerastillsammans med krigsmaterielärenden och att dessafrågor hanteras inom samma myndighet. Namnet påmyndigheten, ,är enligt vår uppfattning mer adekvat, eftersom allaprodukter som myndigheten har att hantera i sitt arbe-te inbegrips.Det är också viktigt för att en för-ändring av hanteringen av krigsmaterielexport inteinnebär att vår förhållandevis strikta reglering avdenna export luckras upp. gäller att utför-seltillstånd endast bör medges om det bedöms erfor-derligt för att tillgodose det svenska försvaret eller vårsäkerhetspolitik och det inte står i strid med målen förvår utrikespolitik.En samlad redovisning av vår krigsmaterielexportoch av tillstånden för export av dual use-produkterskall ges till . Jag förväntar mig attregeringen, liksom tidigare, redovisar ett sådant do-kument inför och svenska folket. Det ger juriksdagen, vilket framkommit i debatten, fortsattamöjligheter att ge synpunkter på de riktlinjer somgäller för krigsmaterielexport och möjlighet till enviktig årlig debatt i kammaren.Eftersom ingångskriterier för en nymyndighet för kontroll av krigsmateriel och dual use-produkter har tillgodosetts genom regeringens förslaghar vi inte några svårigheter att stödja propositionen.Vi står därför bakom utskottets betänkande i sin hel-het. Jag yrkar därför bifall till utskottets hemställan.Anf. 105 ()Fru talman! Jag vill först yrka bifall till hemställani utrikesutskottets betänkande.Vi tycker att det är en riktig utveckling att rege-ringens tid inte upptas av rutinärenden. Det betyderinte att vi menar att frågorna om krigsmaterielexportoch dual use-produkter inte är viktiga. Det är tvärtomoerhört viktigt vilka beslut man fattar i de här frågor-na. har många av dessa ärenden behandlatsrutinmässigt, och de har tenderat att bli allt fler. Detkan inte vara rimligt att regeringen skall besluta omde ärenden där vi alla är överens. I de ärenden där enpolitisk avvägning måste göras är det viktigt att rege-ringen har det politiska ansvaret och också tar dettaansvar.I propositionen och i betänkandet är det klart ut-sagt att det bara är sådana ärenden som inte kräver ettställningstagande av regeringen som skall avgöras avden nya myndigheten. Men de flesta ärendena är avden karaktären att de kommer att prövas av den nyamyndigheten, de skall då prövas enligt de riktlinjer som rege-ringen kommer att fastställa. Det är naturligtvis vik-tigt att riktlinjerna blir så tydliga och klara att så fåmissförstånd som möjligt uppstår. Förslagen innebär,som vi redan har hört, att prövningen av ärendena inteskall ändras i sak.Vi kristdemokrater tycker att det är bra att Rådetför samråd i exportkontrollfrågor, som ersätter denrådgivande nämnden, får en bredare sammansättningoch att alla partier bereds tillfälle att delta i rådet samtatt det också blir fråga om ett vidare verksamhetsom-råde. Vi räknar med att rådet skall ge partierna insyn ioch inflytande över myndigheternas arbete, även omdet är fråga om en rådgivande funktion.För oss kristdemokrater är det väsentligt att rege-ringen även i fortsättningen skall ha ansvaret för attstyra utvecklingen och forma en praxis på området.Men regeringen skall också, som det sägs, kunnaanpassa praxis till växlande utrikes-, säkerhets- ochförsvarspolitiska krav. Det är av stor vikt att regering-en tar ansvar för och prövar de ärenden, där man kanpåverka den fortsatta utvecklingen av praxis. Detgäller även de ärenden som visar sig vara svåra attbedöma.Det är bra att de principer som regeringen har lagtfast i praxis och i de tidigare riktlinjerna för krigsma-terielexport nu skall lyftas fram när de flesta ärendenakommer att avgöras av myndigheten. Vi räknar alltsåmed att det skall bli en kontinuitet i hanteringen. Detbör bli en garanti för att den inställning som mantidigare haft inte kommer att ändras i sak. Även vi harvarit tveksamma i en del ärenden som haravgjorts. Man får naturligtvis ständigt vara vaksamoch ha beredskap när det gäller de länder som vi ex-porterar till. Detsamma gäller vid krissituationer ochförändringar som kan uppstå i omvärlden.Vi kristdemokrater instämmer i konstitutionsut-skottets krav på att myndigheten skall överlämna ettärende till regeringen, om ärendet har principiell ellersärskild betydelse. Det blir alltså tydligare om det står"skall" i stället för "får", som föreslås i propositionen.Det får inte råda något tvivel om att överlämnandettill regeringen är ett krav när det gäller ärenden somär av principiell betydelse eller av särskild vikt. Vikonstaterar med tillfredsställelse att detta också harblivit utrikesutskottets linje i betänkandet, vilket harbesparat oss en reservation.Vi kristdemokrater menar också, fru talman, attdet är av stor vikt att regeringen har initiativrätt. Detvar en av de saker som jag var mest tveksam till, inteminst utifrån de erfarenheter som när det gäller relationen mellan regering ochUtlänningsnämnd.Jag har fått den uppfattningen att regeringen kan tatill sig ärenden när de är svårbedömda eller när mananser att den allmänna situationen är sådan att detkrävs i speciella fall. Jag skulle vilja säga att det ärnödvändigt att ansvaret för den politik som förs närdet gäller viktiga ärenden alltid vilar på regeringen iyttersta hand. Det bör inte ens föreligga en misstankeom att myndigheten och regeringen gör olika politiskabedömningar i sådana här fall. Om en sådan miss-tanke skulle finnas måste sådana fall övergå till rege-ringens bedömning.Det är viktigt att regeringen har rätt att utfärda yt-terligare föreskrifter om överlämnande. Jag har redannämnt i vilka fall det kan tänkas uppkomma. Det ärinte säkert att alla de fallen är beskrivna här, men denrätten bör verkligen ligga på regeringen.Vi förutsätter också att rådet för samråd kankomma att spela en viktig roll om det råder tveksam-het om en fråga bör överlämnas till regeringen föravgörande eller om den bör beslutas av myndigheten.Därför menar vi att det är bra att alla partierna här harinsyn och inflytande.Vi menar också att i samråd medregeringen kommer att ha inflytande över om rege-ringen bör avgöra frågor i svåra situationer och ävenöver hur regeringen styr utvecklingen av praxis ochanpassar den till växlande utrikes-, säkerhets- ochförsvarspolitiska krav. Här är det naturligt att allapartier har rättighet och möjlighet att uttrycka sinaåsikter genom . Det är just i svåralägen och kriser som denna nämnd sammanträder.Härmed ber jag att få yrka bifall till utskottetshemställan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 11 §. )10 § FN inför framtidenFöredrogsUtrikesutskottets betänkande 1995/96:UU1FN (skr. 1995/96:40)Anf. 106 ()Fru talman! När vi är ute i skolor och pratar omFN brukar eleverna genast fråga: Vad är FN? Vad görde egentligen där? Är det bara högtidliga deklaratio-ner om människors lika värde? Är det bara oändligasammanträden och enorma, långa korridorer?Det jag brukar ta upp och förklara är hur FNframstår för mig. Det är hur jag ser FN vara verksamti med att återföra flyktingar som undermånga år tvingats leva utanför sitt land, i , ochsom nu kan komma tillbaka till sitt hemland.Det är hur FN genom Minugua i över-vakar mänskliga rättigheter, hur man tar upp vittnes-mål om vad människor har blivit utsatta för och sertill att de kommer till kännedom och förhoppningsvisleder till rättsliga processer.Det är det arbete FN lade ned på självständighetenför och för att genomföra demokratiska val.Det är sanktionerna mot apartheidsystemet i som ledde fram och bidrog till att apartheid fölloch att vi har en demokrati i Sydafrika.Det är det enorma arbete som tusentals människorinom och många andra organisationer har lagtned för att se till att miljoner barn har kunnat räddastill liv genom vaccinationer och hälsoprogram.Vi kan fortsätta att räkna upp alla dessa saker somFN står för när det är som bäst. Men vi vet ju att denandra sidan också finns. Ett byråkratiskt system,misslyckande i . Vi har , där manännu inte har lyckats få till stånd demokratiska valoch folkomröstning som har krävtsoch utlovats från FN:s sida, men där FN har svikit. Vihar den gamla konflikten på . Vi har situatio-nen i . Vi har , där man tillät stor-makter, framför allt , att ta över. Vi kan dra framen rad av dessa områden, för att inte tala om det se-naste problemet, situationen i f.d. , där FNinte på långa vägar räckte till för det uppdrag manhade.Men jag skall inte fördjupa mig i detta, utan vill,vad gäller frågor om stormakternas spel, hänvisa tilldet anförande som höll när skrivel-sen var uppe den 25 oktober.Jag vill hävda att vi har all anledning att varastolta över FN. Men om vi vill ha ett starkt FN, ett FNenligt vision 1961, där helhetenär någonting mer än bara summan av delarna - allamedlemsländerna - så krävs det omfattande reformer.Världen är i stort sett befriad från kolonia-lismen. Men kolonialismens effekter är inte utrotade,och vi har definitivt inte kommit ifrån fattigdom ochförtryck.FN är en omfattande verksamhet. Om man räknarin alla delorganisationer kommer vi upp till över60 000 anställda. skall vi ha proportionernaklara för oss. Ungefär fler arbetar påMcDonalds runt om i världen, och FN:s anställda ärfärre än de som är anställda vid runtom i världen.Även om det inte är så många anställda inom FNär finanserna, som vi vet, oerhört dåliga. Vi vet fördet första att flera länder inte betalar ens det de ärålagda, än mindre deltar i de frivilliga åtagandena.Det krävs alltså en omorganisering av betalningssys-temet. Det har vi diskuterat utförligt i motioner och ibetänkandet.FN:s generalsekreterare har föreslagit en särskildkonferens om finanser. Förhoppningsvis blir den avunder 1996. Det är synnerligen angeläget. För som detciteras i Cilders och bok : "Aldrig har så många bety-delsefulla människor grälat så länge om så lite peng-ar. "Att , som är den nation som är sämst på attbetala, uppför sig som en stormakt kan vi se av enklaexempel från 50-årsjubileet. borgmästarebetedde sig på ett oerhört förolämpande sätt mot vissastatschefer, exempelvis och . I gengäldbehandlade man med full respekt representanter fråndiktaturer som och ett flertal andra länderdär människor mördas av politiska skäl.Man kan fråga sig, när nu som värd för FNinte sköter det här åtagandet bättre, om man kanskeskulle diskutera om det är nödvändigt att huvudkvar-teret skall ligga i . Man kanske skulle före-slå att det flyttas till eller till , istället för . Jag menar att manmåste sätta en oerhört hård press på att skötasina åligganden, både när det gäller FN:s ekonomiskaaffärer och hur man beter sig mot inbjudna statsche-fer.Men jag vill också understryka att några minskadesvenska bidrag naturligtvis inte kan komma i fråga.