prot · GI09111 · 1995-05-30 00:00:00 — Detär ett särskilt problem om man inte följer de föreskrif-terna. Det är litet grand av en annan karaktär.Vi vet att det i skolan finns många allmänna hand-lingar som är av sådan karaktär att de - särskilt kan-ske - kan uppfattas som integritetskrän-kande och möjligen också skulle få den bedömningeni en prövning. Skolan handhar många allmänna hand-lingar, kanske i större omfattning än vad man vanli-gen känner till.Anf. 49 ()Fru talman! Jag är rädd för att uppgifter - undan-tagsvis gudskelov, men dock! - kommer ut som intebör komma ut. Det visar ju min uppgiftslämnareserfarenhet klart. Han går till sitt kommunarkiv ochhittar dessa papper. Det fall som han råkar träffar påkan inte vara det enda. Både när det gäller om uppgif-terna kan komma ut på ett felaktigt sätt och när detgäller gallring tror jag det finns anledning att titta pådet här. Jag hoppas att det kommer att bli resultatet,så att inte våra elever får någonting somhänger efter dem och som är klart integritetskränkan-de för dem.Anf. 50 Statsrådet ()Fru talman! Jag kan säga till det är ett brott mot den lag som finns om uppgiftersom är sekretessbelagda och som inte skall lämnas utändå lämnas ut från olika kommunala arkiv. Om dettaskulle visa sig vara allmänt förekommande kanske detfinns anledning att på olika sätt se över de rutiner somtillämpas, för lagen skall kunna följas.Anf. 51 ()Fru talman! Gudskelov tror jag inte att det är all-mänt förekommande. Men jag tror att det undantags-vis kan förekomma. Det är de undantagen som jag villundvika genom att ta upp frågan här.Självklart är jag övertygad om att våra skolor överlag sköter detta på ett sådant sätt som det skall skötaspå. Men inte heller fläckarna skall finnas. Vi skallförsöka få bort dem.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1994/95:538 omfrigymnasium i HaningeAnf. 52 Statsrådet ()Fru talman! har frågat mig omnär regeringen avser att ge besked med anledning avansökan om att starta ett frigymnasium i Haninge.Jag kan nu meddela att regeringen den24 maj med anledning av ansökan förklarade berättigad till offentligt stödenligt 9 kap. 8 § skollagen (1985:1100).Anf. 53 ()Fru talman! Det är bra med ett positivt besked.Men efter regeringens handläggning av det här ären-det kan vi konstatera att uppenbara brister tycks före-ligga. Man förleds ju tro att regeringen obstruerar motdet regelverk som har antagit.Regeringens hantering sprider oro bland alla demsom är engagerade i att utveckla gymnasieskolornasom frigymnasier. Det är ett engagemang som byggerpå personers uppfattning av viljeinriktningen. Dåförutsätter man att klara regler gäller.Det är viktigt med klara och långsiktiga regler ochkorta behandlingstider för frigymnasier. Jag måstefråga statsrådet: har det här ärendet handlagtspå det här sättet?Anf. 54 Statsrådet ()Fru talman! Jag vill bestämt tillbakavisa att rege-ringens handläggning av det här ärendet eller de andraärenden som gäller fristående gymnasieskolor skulleha skett på något dåligt sätt eller att det finns anled-ning att ifrågasätta handläggningen av det här ärendet.Ärendet om en fristående gymnasieskola i Ha-ninge har inte hanterats på något annat sätt än andraansökningar. Gällande lagstiftning innebär att rege-ringen skall göra en bedömning av om etablerandet aven fristående gymnasieskola kan få påtagliga negativaeffekter för det kommunala eller offentliga skolväsen-det i regionen. Det är en bedömning som regeringenhar att göra utifrån det underlag som tillhandahålls avSkolverket, kommuner och . I den be-dömningen finns det ett utrymme för regeringen. Denbedömningen behöver beredas, och det har skett påvanligt sätt.Anf. 55 ()Fru talman! Jag kan konstatera att ansökan lämna-des in . Både och länsstyrel-sen har yttrat sig positivt med anledning av ansökan.Att regeringen lämnar sitt tillståndtill att starta frigymnasiet tycker jag i alla fall är enlång behandlingstid.Det är som jag sade viktigt med korta behand-lingstider, med klara och långsiktiga regler. Därför ärdet viktigt med ett klarläggande från statsrådets sidabeträffande regeringens syn på frigymnasier. Kommerregeringen med förslag om förändringar av regelver-ket för frigymnasium eller inte?Anf. 56 Statsrådet ()Fru talman! Jag vill säga till attdet kanske vore bra om han kontrollerade en deluppgifter innan han använder dem i talar-stol. Ansökan för den fristående gymnasieskolan iHaninge lämnades in till . Detlämnas nämligen inte in några ansökningar till rege-ringen. Regeringen fick ärendet för ungefär en och enhalv månad sedan. Man måste komma ihåg att detfinns olika myndigheter som har att hantera ärendenainnan beredning tar över.Regeringen har för avsikt att komma med förslagom förändringar när det gäller den lagstiftning somreglerar etablerandet av fristående gymnasieskolor.Anf. 57 ()Fru talman! Om regeringen avser att komma medförslag till förändringar är det viktigt att statsrådetredan nu aviserar vilken typ av förändringar som äraktuell.Anf. 58 Statsrådet ()Fru talman! Jag anser att det är rimligt att man harmöjlighet att göra en bedömning vid etablerandet aven fristående gymnasieskola som inte bara tar hänsyntill direkta effekter på det kommunala skolväsendetutan också effekter som har att göra med segregationoch kommunens ekonomi. Den möjligheten finns intei dag i det prövningsförfarande som regeringen har attfölja.Jag tycker att det finns anledning att pröva hur enannan lagstiftning skulle kunna se ut, en lag som tarhänsyn också till sådana faktorer. Men det arbetet fårnaturligtvis utredas, beredas och remissbehandlas ivanlig ordning. Jag är inte beredd att föregripa denbehandlingen.Anf. 59 ()Fru talman! Jag tackar statsrådet för det mycketviktiga klarläggandet.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1994/95:544 omskolgårdarAnf. 60 Statsrådet ()Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder jag avser vidta för att utveckla skolgårdarna.Bakgrunden till frågan är dels ett pågående utveck-lings- och forskningsprojekt vid Lantbruksuniversite-tet, dels uppgifter i medier om effekter av utveck-lingsarbete bedrivet i England.Låt mig först konstatera att och jagverkar vara helt överens i fråga om möjligheterna attanvända skolgårdarna som resurs i det pedagogiskaarbetet. pågår ju också ett arbete meddetta inom projektet som fått medelbl.a. från Allmänna arvsfonden. Inom ramen för dettaprojekt har också ett omfattande arbete utförts för attsprida kunskaper om skolgårdens möjligheter, inteminst vad gäller miljöns betydelse för den socialainteraktionen mellan eleverna.Själv hade jag förmånen att öppnaen konferens i som arrangerades av SkolansUterum. Konferensen var ett utmärkt exempel på hurkunskap och idéer inom detta område kan spridas.Skolverket har också hjälpt till med att sprida doku-mentation från projektet till landets alla skolor.Den metodik som utarbetats inom projektet harenligt min uppfattning visat sig framgångsrik. Storvikt läggs vid att engagera elever och föräldrar, vilketstämmer väl överens med av regeringen prioriteradeutvecklingsområden inom skolan. Man har ocksåövertygande visat att arbetet med skolgårdarna ochden stimulerande utemiljö som kan skapas ger positi-va effekter på arbetet mot både segregation ochmobbning. Det är enligt min mening viktigt att dennakunskap och erfarenhet används i skolorna.För närvarande anser jag inte att det finns anled-ning att från min eller regeringens sida ta några nyainitiativ på detta område. Projektet ombildats till en stiftelse och fortsätter i den for-men sin verksamhet.Anf. 61 ()Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret. Jaghar tagit upp frågan om skolgårdar av flera anledning-ar. Jag tycker att frågan ibland har kommit i skymun-dan. Skolgårdarna är viktiga i skolans arbete, dels föratt bibehålla och utveckla barns och ungdomars miljö-intresse, som är oerhört starkt, dels för att öka intres-set för naturvetenskap och teknik. Det finns tyvärrtecken på att intresset för dessa ämnen minskar näreleverna kommit upp på högstadiet och sedan sökertill gymnasiet.Skolgårdarna är också viktiga för att öka föräld-rars och elevers inflytande och, vilket har framkommitnu, för att motverka mobbning. Därför tycker jag attdet är viktigt att landets skolminister lyfter fram ex-empel med naturliga skolgårdar som åtgärder inomdessa områden.Jag tycker att jag har fått en rätt bra genomlysningi svaret. Men jag reagerade då det var en interpella-tionsdebatt som handlade om mobbning. Därnämndes exempel på vilka åtgärder man kan vidta.Det handlade om kommunernas och skolornas hand-lingsplaner mot mobbning. Det handlade om ar-betsklimat i klassrummen och arbete med kamratstöd.Dessutom nämndes litet flyktigt samvaron på raster,lek och spel. Därför kände jag att jag ville ta uppfrågan om skolgårdarna för att få med dem som ex-empel på sådant som är viktigt i skolans arbete.Jag undrar också om skolministern är beredd att taupp dessa exempel tydligare i debatter hon deltar i påannat håll. Det spelar roll vad en skolminister säger.Anf. 62 Statsrådet ()Fru talman! Jag är mycket glad att tagit upp den här frågan, och jag tror också att dethar betydelse vad både jag som skolminister ochMarie Wilén och andra riksdagsledamöter säger idebatten.Exemplet med skolgårdarna och den stora bety-delse som skolgårdar kan ha på många olika områdenvisar hur viktigt det är att vi, när vi ser på skolpoliti-ken, inte bara ser till det som händer inne i klassrum-met utan att vi också ser till den helhet som barnenoch ungdomarna upplever när de är i skolan. Dethandlar om både utemiljön och innemiljön i skolan.Det går inte att särskilja ute- och innemiljön frånlärandet och från utvecklingen som sker i skolan. Demåste ses som en helhet.Jag skall gärna medverka till att lyfta fram godaexempel och att aktualisera frågan. Ett sådant exem-pel är att jag tillsammans med bostadsministern ochKommunförbundet kommer att anordna ensärskild konferens för att diskutera skolans lokaler.Det gäller förstås både inomhus och utomhus. An-ledningen är att det nu satsas en hel del resurser på attrenovera skolor som på olika sätt har undermåligalokaler. Det är viktigt att man i det sammanhangetockså diskuterar hur skolans fysiska miljö skall ut-formas, inte bara för att reparera de skador som kanfinnas utan också för att miljön skall bli bättre ochmer funktionell för pedagogik, för lek, för utvecklingoch för samvaro.Anf. 63 ()Fru talman! Det låter bra att man tar de här initia-tiven. har svarat att hon inte är bereddatt ta några nya initiativ på detta område , men detinnebär ändå att det kommer att pågå ett aktivt opini-onsbildande arbete. Jag utgår från att man följer frå-gan och ser om det behövs nya åtgärder eller inte.Det är också viktigt att det inte bara blir ett bygg-projekt när man rustar upp skolor, utan att man ser tillatt föräldrar och elever är med i planeringen, så att detblir rätt. Det har ju ibland blivit litet fel. Det finnsmöjligheter att rätta till det på ett rätt så enkelt sätt.Anf. 64 Statsrådet ()Fru talman! Det är just det sista som upp - att man planerar skolans verksamhet inomolika förvaltningar och inte engagerar de som arbetari skolan, de elever som går där och de föräldrar somär engagerade - som gör att man riskerar att satsastora resurser på ombyggnader och renoveringar somkanske inte motsvarar de behov som faktiskt finns.Därför är det oerhört viktigt att detta sker på rättsätt, och det är anledningen till att vi nu kallar till denkonferens som skall hållas den 14 juni.Men jag vill också instämma i precis det som Ma-rie Wilén tar upp, nämligen att det är oerhört centraltatt elever och föräldrar engageras. Det visar sig ocksåatt när elever och föräldrar får möjlighet att påverkasin skola är det ofta utemiljön och den fysiska miljönsom man vill påverka. Här finns ett engagemang somskolan , generellt sett, har tagit till vara alltfördåligt.Det är ett av de prioriterade områdena i regering-ens skolpolitik att stimulera elev- och föräldrainfly-tande. Jag är övertygad om att ett starkare och merengagerat elev- och föräldrainflytande i skolan kom-mer att resultera i en ökad debatt och en höjd kvalitet,också när det gäller skolgårdarna.Anf. 65 ()Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret. Jagdelar uppfattningen att det här är en bra väg att startaföräldrainflytandet.Centern har mycket mer långtgående förslag vadgäller föräldrainflytande och skolstyrelser. Det kan viåterkomma till i en annan debatt.Men det är bra att vi har en samsyn, i alla fall i dehär frågorna. Jag tackar för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1994/95:504 ominternationella gemenskapsflygplatserAnf. 66 Finansminister ()Fru talman! har frågat kommunika-tionsministern vilka åtgärder hon avser att vidta för attNorrland inte skall diskrimineras i fråga om tilldel-ning av s.k. ICAP-flygplats. Arbetsfördelningen inomregeringen är sådan att jag skall svara på denna fråga.Den 9 maj svarade jag på en liknande frågafrån här i kammaren. Den beredninginom av flygplatsfrågan som jag dåaviserade har avancerat till ett läge som ger mig godaförhoppningar om att regeringen kan fattabeslut i saken.Anf. 67 ()Fru talman! Jag tackar finansministern för svaretoch beklagar att jag inte hade upptäckt den tidigareställda frågan. Norrlandsproblematiken är, som fi-nansministern vet, mycket speciell, och jag tyckerdärför ändå att det är läge för att diskutera fråganvidare.Regeringen har tidigare beslutat att bara tre flyg-platser i skall vara s.k. internationellagemenskapsflygplatser, och det är ett märkligt beslut.Det innebär att huvuddelen av diskrimineras.Också , som har av yta ochlandets mest framstående exportindustri inom områ-dena malm, järn och skog, diskrimineras. VarjeNorrlandslän har, som finansministern vet, en netto-export om ca 10 miljarder kronor.Denna industri har självklart behov av att med di-rekt flyg kunna trafikera andra orter. Det kan gällaresor från till , från ellerKiruna till i eller till iNorge. Dessa frågor är oerhört väsentliga för att lan-det skall få in de exportinkomster som vi så väl behö-ver och som förmodligen också finansministern tyckeratt det är viktigt att vi har.Låt mig ge några exempel. har 118 så-dana här flygplatser, 27, 16 ochHolland 14. Vilket motiv finns för att dra denna frågai långbänk? Det är väl bara att konstatera att ocksåSverige, i varje fall liksom t.ex. , behöver ettstort antal sådana här flygplatser. Varför behöver dåfrågan dra ut ?Anf. 68 Finansminister ()Fru talman! Det märks att Godin inte har tagit delav den tidigare debatten här i kammaren. De frågorsom han nu reser var uppe också vid det tillfället. Vadförst gäller det förhållandet att det utsetts bara tregemenskapsflygplatser har det redan från börjangjorts klart att det är ett beslut i avvaktan på ett slut-ligt ställningstagande om hur många flygplatser somskall bli gemenskapsflygplatser.Detta underlag har jag nu fått från Luftfartsverketoch . Detta underlag kan en rege-ring naturligtvis inte bara springa förbi. Vi måsteiaktta en rimlig beredningsordning före besluten.Om Godin också hade läst igenom diskussionenvid det förra tillfället, hade han vetat att jag gjordemycket klart att regeringen fuller väl inser den avgö-rande regionalpolitiska betydelse som flygplatsernahar för ett stort och glest befolkat land. Jag tror inteatt och inte heller att vara besvikna när de ser det regeringsbe-slut som kommer.Anf. 69 ()Fru talman! Då tycker jag att finansministern skalloffentliggöra beslutet här , i varje fall om hurlångt det hela har avancerat. När får vi detta besked?Riksdagen får sommarlov om något över 14 dagar.Det finns ingen chans att ställa ytterligare en fråga,inte ens i detta ärende, som är så väldigt viktigt.Det rimliga är att riksdag får besked i förekonomins och framför allt för exportindustrins vid-kommande väsentliga frågor innan vi går på sommar-lov. När kan vi få detta besked? Om finansministernmenar att det är så positivt, lätta litet på förlåten ochlåt de människor som gör allt vad de kan för att dra inpengar till ekonomi få en chans att veta hurde skall planera!Låt mig ge ett exempel. Man flyger från Lu-leå till i för att sedan kunna flygavidare till . Skall vi behöva betjäna oss avfinnarna för att kunna flyga ut i världen?Anf. 70 jag överlämnar ordet till finansministern kanjag i den här diskussionen meddela att fr.o.m. som-maruppehållet skriftliga frågor kommer att kunnaställas.Anf. 71 Finansminister ()Fru talman! Jag tror inte ens att den möjlighetenbehöver utnyttjas av när han väl serregeringsbeslutet.Vi skall dock iaktta de krav på beredning somfinns, och vi har två myndigheter som har haft attlämna underlag till regeringen, nämligen Generaltull-styrelsen och . Jag hade hoppats kunnata beslutet . Det är möjligt att jag hinnermed det, men om det inte kommer ,kommer det nästa vecka.Som jag tidigare sade kommer de som har regio-nalpolitiska intressen att bevaka i denna fråga inte attha någon som helst anledning att bli besvikna. Där-emot skall man, när man tar ett sådant här beslut, setill att det finns ett korrekt underlag och att de somhar att bevaka exempelvis tullfrågor vid den här typenav flygplatser får en rimlig möjlighet att anpassa sinorganisation därefter. Det beredningsarbetet pågår,och jag har ansvar för att se till att sköts på ett korrektsätt.Att ge information till liksom självfalletockså till de landsändar som är berörda och till svens-ka folket är en viktig angelägenhet. Jag tror att vikommer att ge besked som kommer att tillfredsställahöga krav på fler gemenskapsflygplatser.Anf. 72 ()Fru talman! Det här låter mycket positivt. Vikommer väl då att få ett svar som alla är nöjda med,och det är jättebra. Jag skall inte leda in finansminis-tern på villovägar, så att han inte bereder ärendena iden ordning som skall följas. är mycketnoga med att denna ordning iakttas. Men det är ocksåviktigt att man inte drar detta i långbänk.Jag väntar redan på ett skriftligt svar från ett annatstatsråd, och det blir också en skriftlig fråga till fi-nansministern för det fall att beslutet inte kommerinom rimlig tid. Vi kan kanske förvänta oss ett svarföre midsommaren. Annars kommer jag att ägna minsemestertid till att lämna in en skriftlig fråga. Jaghoppas i så fall att finansministern är beredd att svaranästa gång, om han nu inte är beredd att göra det idag.Anf. 73 Finansminister ()Fru talman! Inför detta hot att skulleanvända sommarferien till att skriva frågor i dettaärende lovar jag att jag skall göra vad jag kan för attse till att detta hot inte behöver verkställas.Anf. 74 ()Fru talman! Då förutsätter jag att svensk exportin-dustri och svenska folket får samma förutsättningarsom det finska folket, dvs. ett stort antal gemenskaps-flygplatser eller i varje fall tullservice på de flygplat-ser som vi har, så att man kan klara dessa frågoroch så att vi också kan leva upp till det som bådefinansministern och jag uttryckte i debatten inför EU-omröstningen, att det i fortsättningen skall bli mycketlättare att ta sig ut i världen. Vi skall inte vara in-stängda inom EU-gemenskapen. Vi skall ha oföränd-rade eller bättre förutsättningar att åka ut i världen.Vi skall leva upp till detta, så att man inte hellerinom det bälte där man, som finansministern kännertill, sade nej skall kunna konstatera att det där intefinns någon gemenskapsflygplats, såsom i det beslutsom regeringen har tagit. Låt oss undanröjadet och komma fram till sådana lösningar att vi kanleva upp till våra löften.Anf. 75 Finansminister ()Fru talman! Låt mig bara konstatera att ärett betydligt större land än och att vi nog börha fler flygplatser av detta slag än vad finnarna har.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1994/95:512 om EU-reglerna och förtullning av bagageAnf. 76 Finansminister ()Fru talman! har frågat mig vad jagavser att göra i anledning av uppgifter i pressen om attbagage från länder utanför EU som skall vidare till ensvensk inrikesflygplats försenats i en väsentligt ökadgrad på efter det svenska medlemskapet i EUtill följd av att passagerare inte vetat att de skall för-tulla sitt bagage vid första inresestation. Dessutom harpåståtts att sådant bagage i vissa fall inte hämtats utförrän vid slutdestinationen och därmed undgåtttullkontroll.Det finns inte någon anledning till att det svenskamedlemskapet i EU skulle medföra problem på Ar-landa med förtullning av bagage från tredje land somskall vidare till annan inrikesflygplats. I detta avseen-de gäller i huvudsak fortfarande samma regler somgällde före medlemskapet. De rutiner och de förfa-randen som använts tidigare kan rimligen fortfarandeanvändas för denna trafik.I den mån detta nu ändå är ett problem så rör detsig om det praktiska genomförandet av gällande rätt.Detta är en fråga för berörda myndigheter, inte förregeringen. Berörda myndigheter i detta fall är och . Jag utgår från att dessamyndigheter skall kunna klara ut de problem som kanfinns i detta sammanhang.Anf. 77 ()Fru talman! Jag vill tacka finansministern för sva-ret. Den anhopning av bagage som ibland tycks före-komma på skulle kunna tyda på att tullen harblivit mycket noggrannare och lägger ned mera arbetepå det som tidigare gjordes på samma sätt. Jag är interiktigt säker på att det är så. Det skulle också kunnatyda på att är så komplicerade att det harblivit mera arbete.Den åderlåtning av tullens kapacitet som skett vardet kanske inte läge för. Tullen började bearbeta sittsparprogram innan det ens var framlagt. Det var kan-ske bra att vara tidigt ute. Men trots att EU är ganskanytt för oss ser vi redan problem. Ännu har den beslu-tade budgetförändringen inte trätt i kraft, och vi serredan problem.Tullens verksamhet diskuterades flitigt före folk-omröstningen om EU-medlemskap. Politiker, inteminst socialdemokrater, sade att tullens kontroll inteskulle försämras. Det sade vi kristdemokrater också,och vi skulle arbeta för det. Vi tyckte att det var väl-digt viktigt. Regeringen skrev i sin proposition attSverige som medlem i EU inte kommer att tolerera ensänkt ambitionsnivå vad gäller smuggling av vapenoch narkotika.Anf. 78 Finansminister ()Fru talman! Vi har på den punkten ingen annanuppfattning. Det är självklart att tullen fortsatt skall hahöga ambitioner och goda möjligheter att fylla sinfunktion. Vad diskussionen om tullen rörde var att del av tullens arbetsuppgifter, klareringen avgods, föll bort i samband med medlemskapet. Viförlorade ju en yttre gräns och fick i stället en inregräns. Att då inte se till att arbetsuppgifter som fallerbort motsvaras av en minskning av organisationen är idagens statsfinansiella läge ansvarslöst. Riksdagengjorde i huvudsak den bedömningen. Sedan skilde vioss åt partierna emellan på marginalen - om det var75 miljoner eller 150 miljoner som skulle sparas. Allavar överens om inriktningen. Det beslut som riksda-gen fattade innebar att regeringen fickse sitt förslag påplussat med , somavgiftsfinansieras i samband med tullverksamheten.Jag tror att den organisation som då ladefast med ganska bred majoritet fuller väl fyller dekrav som ställs enligt reglerna. Här har vi att göramed nya reglementen, delvis med en koppling till defrågor som vi berörde i förra frågedebatten. Vi harframför oss säkert en period där vi successivt kommeratt få en allt bättre ordning. Vi får inte tolerera atttullens ambitioner i det här sammanhanget minskas.Dock måste vi ha kraften att hålla isär den frågan frånvåra möjligheter att göra en rationalisering när unge-fär av arbetsuppgifterna föll bort.Anf. 79 ()Fru talman! Jag är helt överens om att man kanskebehöver reducera tullens verksamhet, eftersom en delav uppgifterna föll bort - det var vi med på - men intei den utsträckning som skedde. Jag tror inte att detskulle se ut i tullen som det gör om minskningenhade varit lämpligt stor. Vi kristdemokrater tyckte atttullen borde få 100 miljoner mer än regeringens för-slag gav. Så mycket blev det nu inte.