prot · GI0977 · 1995-03-22 00:00:00 — Man utgår inte från en enda mo-dell och säger inte: Så här skall alla göra. Man hänvi-sar i stället till exempel som kan vara till stöd försåväl lärare som förälder.Man har också satt in medel för att skolor som villdet skall kunna bli försöks- och projektskolor vadgäller utvecklingssamtal. Detta kan också knytas tillhögskolorna. Man ger det alltså en dignitet och mar-kerar verkligen att vi nu går från kvartssamtal tillnågonting som verkligen också skall bli ordentligautvecklingssamtal.Det som jag vill understryka från denna ta-larstol är att om vi skall lyckas med de fina målen närdet gäller såväl läroplan som betyg, måste föräldrarnavara med. Föräldrarna är en grundpelare för att viskall kunna lyckas i en mål- och kunskapsrelateradskola. visar ju att föräldrarna verkli-gen vill vara med men också att de i verkligheten harbara en liten möjlighet till detta.Om vi ser efter hur deltagandet vid föräldramötenoch kvartssamtal ser ut, visar det sig att de flesta för-äldrar kommer i årskurserna 1 och 2 men att ju högreupp i klasserna man kommer, desto färre deltagare ärdet på föräldramötena. Man måste som lärare frågasig varför föräldrarna inte kommer. Som föräldermåste man fråga sig varför man inte följer sitt barnt.o.m. årskurs 9.Om vi skall lyckas med det målrelaterade syste-met, måste föräldrarna vara med från början. Föräl-dern skall vara delaktig genom att fråga vilka målman vill uppnå och hur man skall nå dem. Lösningenpå hur detta skall man komma fram till i ett samför-stånd mellan elev, förälder och skola.Om man inte är med från början, kan man inteheller mötas i utvecklingssamtalet. Utvecklingssamta-let skall ju grunda sig på de förutsättningar som manhar skapat tillsammans. Utvecklingssamtalet skallvara en dialog mellan de berörda parterna och ävenett ömsesidigt åtagande. Det är därför som man inteskriftligen kan föregripa vilket besked som skolanskall ge. Det är under samtalets gång som man kom-mer fram till en åtgärd för eleven. Om sedan bådaparter finner att det kanske är bra att man skriver neddetta, kan man göra det, men ingenting kan ske i för-väg, eftersom resultatet skall grunda sig på en dialog.Det är inte bara kunskaperna och kunskapsutveck-lingen som skall förmedlas utan också den socialautvecklingen, och i den delen kan föräldern verkligenbidra.Med detta vill jag inte säga mer i denna debattutan yrkar bifall till utskottets hemställan och avslagpå de reservationer som avgivits.Anf. 63 () replikHerr talman! Inte heller jag skall bidra till någonlängre upprepning av betygsdebatten, där positionernaväl är klara. Jag tror dock att det i en annan fråga vorevärdefullt att få en kommentar från , och det gäller avgifter för bl.a. kompletteringav betyg. Vi från vänder oss ju, somjag har pekat på i en argumentering i mitt huvudanfö-rande, mot sådana avgifter.Vi kommer inte att vinna gehör för detta i kamma-ren , men det vore ändå värdefullt att åtminstonefå någon typ av signal från socialdemokratins sida omhur ni ser på avgifter för komplettering av betyg inomgymnasieskolan.Ämnar arbeta för att få bortdessa avgifter, som enligt uppgifter som jag inhämtattas ut inom ett så stort spann som från 0 och upp till1 ? Det vore bra att få ett svar på detta i dennadebatt. Det kan tjäna som en signal både till departe-mentet och ut till verksamheten.Anf. 64 ()replikHerr talman! Jag kan dela oroför den utveckling som ägt rum med dessa höga avgif-ter. Vi har inom s-gruppen diskuterat detta, och depar-tementet kommer att lägga framett förslag till hur vi skall hantera frågan om avgifter.Jag tycker att elever skall ha möjlighet att bli god-kända utan att det skall kosta något. Jag tycker ocksåatt de höga avgifter som man har tagit ut för att ele-ver skall få komplettera sina betyg är fullständigtorimliga. Regeringen kommer också att åtgärda detta,och det kommer ett förslag här-om.Anf. 65 () replikHerr talman! Jag tackar för det svaret. Jag kom-mer med anledning av det att gå ut och säga att jaggör den bedömningen att dessa avgifter kommer atttas bort, åtminstone om regeringen lyssnar på Väns-terpartiet och . 66 (m) replikHerr talman! Jag blir konfunderad när jag lyssnarpå . Om jag förstod hennes anfö-rande rätt, borde socialdemokraterna tillstyrka denförsta moderata reservationen, nr 2. Vi har aldrignågonsin sagt att den skriftliga informationen i an-slutning till kvartssamtalen skall lämnas i förväg, utandet är precis så som här försö-ker säga, att man i samverkan kan komma fram till skall skriva någonting. Jag tycker att det verkarsom om socialdemokraterna inte ens har vågat ta redapå vad vi har föreslagit.Det är utmärkt att man nu har fått klart för sig attskolor och föräldrar som tillsammans kommer framtill att de vill skriva ned något viktigt faktiskt är tillåt-na att göra det.Jag var också litet förvånad över det som sades omföräldrarna som skall vara med. Vi är överens om attföräldrarna måste ta aktiv del om vi skall lyckas medden nya läroplanen. Då undrar man litet grand övervarför Socialdemokraterna så envetet driver en linje ibetygsfrågan och när det gäller omdömen som gåremot vad föräldrar tycker är viktigt. Föräldrar villnämligen ha betyg och information.Det tredje jag beklagar är att Socialdemokraternaåterigen låter bli att ta upp frågan om de nationellaproven. Jag börjar mer och mer misstänka att Social-demokraterna har övergett tanken på att vi skall halikvärdig utbildning i alla skolor, eftersom man intevill försäkra sig om att vi tar reda på att skolorna nårresultaten.Ingegerd sade att vi skulle diskuteravad det är för mål vi har för skolan och hur verksam-heten skall gå till. Det skall vi diskutera, men däremotinte vilket resultat som nås. Det spelar ingen roll vilkamål man har om man inte tar reda på hur det faktisktutfaller. Det är ju det vi måste veta.Anf. 67 ()replikHerr talman! Det som skiljer oss socialdemokrateroch åt är att vi säger att skolan inte skallvara skyldig att ge skriftlig information. Det jag talarom är det ömsesidiga åtagandet mellan enskild föräl-der, elev och lärare.Om skolan är skyldig att ge skriftlig informationkommer vi i det läget att vi får ett offentligt dokumentsom alla har rätten att läsa. Detta är vi inte beredda attställa upp på.Utskottet har också skrivit i sitt betänkande finner det rimligt att åtgärdsprogrammen kanvara skriftliga. Båda parter har kommit fram till nå-gonting, och man dokumenterar detta så att man ävensenare kan utvärdera resultatet av vad man startadefrån början.Vi vill inte att det skall vara en skyldighet förskolan att ge alla elever skriftligt besked. Den situa-tionen att lärarnas kraft ägnas åt att fundera över for-muleringarna i ett sådant skriftligt dokument kan dåuppstå. Vi vet hur vi väger orden när vi sitter här iriksdagen och skriver våra betänkanden för att deskall tolkas rätt. Lika svårt kan det vara att göra ettofficiellt skriftligt dokument som skall vara underlagt.ex. för kvartssamtal.Det viktiga nu är att få alla föräldrar att komma tillskolan och sitta mitt emot läraren under utvecklings-samtalen. Det är där svårigheten ligger : att fåalla föräldrar att komma.Om man som enskild förälder vet att det måste gö-ras ett skriftligt dokument kan det vara hämmande.Det viktiga är att föräldern kommer. Det är viktigt attskolan anstränger sig på alla sätt för att få föräldernatt komma till skolan, att man får respekt för varandraoch att den ene inte talar mer än den andre i utveck-lingssamtalet. När man är färdig finns det inget hinderför att skriva ned det man har kommit fram till.Anf. 68 (m) replikHerr talman! Det vi nu diskuterar är inte om sko-lan är skyldig att ge omdömen eller inte. Det har riks-dagen redan bestämt. Om föräldrarna begär det skallskolan göra det, men det finns ingen skyldighet iövrigt att lämna skriftliga omdömen. Det diskuterar viinte.Det frågan handlar om, och det vi moderater haryrkat på, är att en skola som i utvecklingsarbetet kringhur man skall arbeta med föräldrarna kommer på denbriljanta idén att man i stället för att bara prata ocksåskall skriva några rader skall känna sig oförhindradeatt göra detta. Men vad säger äratt man bara får göra detta om man kommer på detvid mötet med föräldrarna.Skall man intressera föräldrar för att gå på föräld-ramöten och kvartssamtal måste de ge något. Min ochmånga andra föräldrars erfarenhet är att problemetmed att rekrytera föräldrar till mötena är att mötena ärflummiga och otydliga. Allt som kan göras för att detskall bli bättre är bra. Då tror jag att skolorna måsteha en möjlighet att också använda pennan om mankommer på att det kan vara en väg man vill pröva.Anf. 69 ()replikHerr talman! talar om skolan. Jagtalar om lärare, förälder och elev. Just där ligger skill-naden. Det är inte skolan som skall besluta, utan detär fortfarande den enskilde föräldern, eleven ochläraren tillsammans.Häromsöndagen var det ett program på TV frånAmerika - från - där man visade enskola i en mycket hård stadsdel. Många av föräldrarnavar prostituerade, alkoholister och fängelsekunder.Det man kunde se i programmet var att rektorn hadeen mycket medveten filosofi för hur hon skulle styrasin skola. Den innebar att föräldrarna skulle varaengagerade. Föräldrarna skulle få beskedom det gick bra eller dåligt för deras barn. Rektorngick nästan handgripligen hem och hämtade dem ochtog dem till skolan.Det är min övertygelse att det inte är med pennanvi kan få föräldrarnas tid. Det är genom vårt engage-mang. Vi måste lägga kraften, hur svårt det än är, påatt få alla föräldrar att komma till skolan. Den dag dehar kommit dit och känner att vi kan ge och visa re-spekt kommer de också att stanna, och då behöver viingen penna för att få dem att stanna.Anf. 70 () replikHerr talman! Jag vill fråga vill lösa det praktiska pro-blem som uppstår för en elev som har fått ett streck isitt slutbetyg i årskurs 9. Det finns inget skriftligtomdöme från skolan. Eleven vill komplettera sittbetyg. Det kanske är så att det bara fattas en mycketliten del för att eleven skall uppnå de krav som ställsför godkännandenivån, men det finns det inget bevispå. Hur skall den eleven bära sig åt? Skall hon fåbörja från början, eller kan man lösa det på annat sätt?Socialdemokraterna vill ju inte gå med på att denavlämnande skolan skall vara tvungen att ta fram ettskriftligt besked om vad som saknas för att elevenskall uppnå godkänd nivå och vilka skäl det finns tillatt detta saknas.Anf. 71 ()replikHerr talman! Skolorna är skyldiga att tala om vadsom saknas. Det har vi också skrivit i betänkandet.Jag tänker på de elever som kanske inte har nått"Godkänd". Det är antagligen ingenting som händersista terminen. Dessa elever har antagligen haft pro-blem i sin skolgång.Det jag tycker är det fina med detta system är attalla lärare från årskurs 1 och upp till årskurs 9 äransvariga för eleverna. Betyget skall inte bara sättasav de lärare som har eleverna sist. Finns det eleversom redan i årskurs 1 inte klarar målen skall det skri-vas åtgärdsprogram. Utskottet har sagt att de kan varaskriftliga. De åtgärdsprogrammen måste finnas kvar.Jag har i möte med olika skolor och rektorerdiskuterat hur det praktiskt skall hanteras. Hur skall vikunna föra sådan dokumentation vidare utan att stötaoss med sekretesslagen osv.? Diskussionen om hur vihanterar dokumentationen tycker jag är viktig att föra.För elevens trygghet och säkerhet skall skolan va-ra skyldig att tala om vilka åtgärder som har vidtagitsoch vilken kunskap eleven har om eleven inte harblivit godkänd i årskurs 9. Alla lärare som har hafteleven har lika stort ansvar. Det tycker jag är bra.Innan har det bara varit högstadielärarna som har haftdet yttersta ansvaret.Anf. 72 () replikHerr talman! Åtgärdsprogram är ju en helt annansak. Det är någonting som man gör under elevensskoltid och som man förhoppningsvis kan använda påett positivt sätt, så att eleven får ettgodkänt betyg i årskurs 9. Det innebär inte att man harnågonting att utgå ifrån om eleven ändå inte har blivitgodkänd.När det har gått vill eleven kanskekomplettera sitt betyg. Hur mycket de enskilda lärarnaän berättat i muntliga samtal om vilka krav som finnsför godkännande och hur man skall uppnå dem hareleven ändå inte något som helst papper att visa upppå var någonstans på skalan han eller hon befinner sig- om man är i närheten av godkänt eller om manmåste börja om från början.Anf. 73 ()replikHerr talman! Jag får ärligt säga att jag inte riktigtförstår. Vi har tagit fram åtgärdsprogrammen just förde elever som inte har nått ett mål eller socialt settinte fungerar. Det är det vi skall beskriva i åt-gärdsprogrammen. Har vi sagt att vi vidtar en åtgärdsom skall verka under måste manutvärdera den. Har man inte lyckats med åtgärdspro-grammet måste man fundera över en ny åtgärd igen.Jag är ärlig när jag säger att jag inte förstår vadInger menar. Jag tycker att åtgärdspro-grammen är skyddsnätet runt eleven.Anf. 74 ()Herr talman! Som vi vet är det stora förändringarpå gång i just . Ute i kommunernaarbetar man med de lokala skolplanerna, och i enskil-da skolor sliter man med att få fram arbetsplaner försin skola. Personalen, dvs. lärarna, arbetar med attförsöka få de nya timfördelningarna att fungera smi-digt. De har vissa besvär att vänja sig vid de nyakursplaneringarna.Många och stora och ibland litet förhastade beslutom förändringar i togs under förra man-datperioden. Den nya regeringen gjorde för någraveckor sedan - - med viss brådska enändring i betygssystemet. Det var bråttom därför attett nytt betygssystem skulle träda i kraft redan hösten1995. Vi diskuterade betygsfrågan inför beslutet iutskottet och här i , och det fanns då tretyper av argument för betyg:Betygen används för antagning till högre utbild-ning.Betyg är ett instrument för utvärdering av enskildaskolor och kommuner.Betyg är en stimulans för den enskilda eleven.Miljöpartiet tror inte att betyg är bra i grundsko-lan. Antagningsförfarande utan betyg är fullt möjligtoch antagligen bättre än med betyg. Skolan utvärderasenklare och bättre med andra instrument än betyg. Idet pedagogiska arbetet betraktar vi betygensom ett hinder.Redan 1957 års skolutredning betonade för övrigtatt skolbetygen står i konflikt med skolans målsätt-ning. är flertalet lärare, tror jag, medvetna om destora nackdelarna med betyg för skolans inre arbete.Men betygens avskaffande går långsamt.Den brådskande åtgärden syftade tillatt få bort onödigt betygsättande i . Dethandlade egentligen om att förhindra att det steg bakåti utvecklingen som den förra regeringen beslutat omskulle gå till verkställighet. Kvar blev betyg i årskurs8 och 9. kunde acceptera den lösningenså som läget då var.Betygen i årskurs 9 kan tas bort först när gymna-sieskolans antagningsförfarande har ändrats. Betygeni nian är målrelaterade och grundas på nationellanormer. Vi har alltså nationella prov i nionde årskur-sen, som efterlyste. Jag vet inte vad hontänker på när hon säger att vi inte har nationella prov ivår grundskola.Betygen i årskurs 8 kunde vi acceptera under ettövergångsskede som en hjälp för kommunerna att fåen utvärdering av skolorna i relation till kommunensegen lokala skolplan. Det var det instrument kommu-nerna hade för att se om deras egna mål uppfylldes.Det viktiga i betygsbeslutet var emel-lertid att utvecklingssamtalen mellan lärare och för-äldrar fick en framskjuten plats och att åtgärdspro-grammen skrevs in som ett obligatorium.När nu frågan dyker upp igen efter några veckorhar inte någon motion i ärendet. Vi har ivår övergripande partimotion tydligt angivit vår strä-van mot en betygsfri skola.Herr talman! Vi har gjort den bedömningen att detinte är lämpligt att genom-föra ytterligare förändringar i skolans arbete. Vi skri-ver i stället i vår motion att det skolan framför alltbehöver är arbetsro.Detta ställningstagande kan inte gärna föras fram somett yrkande. Men det räcker som skäl för bifall tillutskottets förslag i detta ärende. Det finns som sagtfler skäl. Jag yrkar alltså bifall till utskottets förslag.Anf. 75 (m)Herr talman! säger att han inteförstår varför jag pratar om nationella prov eftersomdet redan finns. Vi har det kvar i årskurs 9 efter densocialdemokratiska återställarpropositionen. Men vimoderater anser att man skall ha det också i årskurs 5.Anledningen är att kursplanerna är utarbetade så anger mål som skall nås både i årskurs 5 ochårskurs 9.Poängen med att ha nationella prov där man tarreda på om eleverna har nått goda resultat redan iårskurs 5 är att man kan reparera brister och skadorunder gång. När man kommer till års-kurs 9 är det ofta litet sent. Det är alltid ett elände omeleverna slutar och inte har tillräckligagrundkunskaper.Man har avskaffat nationella prov under skolansgång, i halvlek. Det är det vi moderater vänder ossemot.Anf. 76 ()Herr talman! Skolan spelar inte i halvlekar, Beat-rice . Det är ytterst få skolor som inte har femteoch nionde klass . Om en skola skulle sviktai sitt pedagogiska arbete upptäcks det i de nationellaproven i årskurs 9. Då bör den skolan naturligtvis rättatill sin undervisning, oavsett i vilken årskurs det bris-ter.Jag ser ingen poäng alls med att man har två na-tionella prov, eftersom barnen i femman ändå kom-mer till nian och skolan kommer att så att säga avslö-jas på grund av nationella prov i nian. Det är en väldigapparat att genomföra ett nationellt prov. Jag kan intese att mervinsterna för kommunen är särskilt stora närdet gäller att hitta fel eller brister i skolan.Anf. 77 (m)Herr talman! Jag tror att kan dåligtden struktur som skolväsendet har. Vi har väldigt fåeller i alla fall inte tillräckligt många 1-9-skolor i dag.Det är oftast så att de är delade. Det må så vara. Manhar alltså inte årskurs 5 och årskurs 9 på samma ställe.Därför är oftast samarbetet litet problematiskt, tyvärr.Det håller vi på att ändra på. Men det är ett bekym-mer.Gunnar säger att anser att manupptäcker i årskurs 9 om det har brustit i undervis-ningen och resultatet är dåligt. Då kan skolan ändrasin undervisning. Det är utmärkt. Men för de eleversom borde ha fått extra hjälp redan i årskurs 5 är detinte något bra besked.Om man bekymrar sig om eleverna gäller det fak-tiskt att inte vänta tills de går ut och så småningomändra skolans organisation eller pedagogik. Då hand-lar det om att här och se till att den eleven får detstöd och hjälp och förbättrad undervisning som haneller hon kan behöva. Det är det som är poängen i detmoderata förslaget.Anf. 78 ()Herr talman! börjar låta nästansom en miljöpartist. Det är bra. Det är alltså om denenskilda eleven det handlar. De nationella proven ärväl inte det rätta instrumentet för att hjälpa enskildaelever i årskurs 5, 4 eller 3 eller någon annan årskurs.Det görs naturligtvis mycket bättre på plats av denskolledning och de lärare som finns, med lokala proveller en ordentlig rullande översikt av verksamheten ivarje klass. Där har föräldrasamtalen en viktig funk-tion.Det är naturligtvis så att alla stadier inte finns påalla skolor. Däremot finns alla stadier som regel inomkommunerna. Det lär inte vara svårt att hitta den skolasom skulle ha de brister som visar sig i det nationellaprovet för årskurs 9. Det tror jag inte att att säga heller. Jag tror att den processen är rättenkel i små och överskådliga kommuner.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 14 §. )12 § Vissa gymnasieskolfrågorFöredrogsUtbildningsutskottets betänkande 1994/95:UbU9Vissa gymnasieskolfrågor(prop. 1994/95:100 delvis).Anf. 79 ()Herr talman! De stora besparingar som regeringenhar föreslagit inom utbildningsområdet gäller denhögre utbildningen och forskningen. De kommer, omde genomförs, att få mycket negativa konsekvenserför framtida konkurrenskraft. Förslagen harfått en kraftig och rättmätig kritik både från arbetsli-vet och forskningsväsendet.En annan besparing som däremot har gått ljudlöstförbi är den på gymnasieskolan, som vi strax skallfatta beslut om. I budgetpropositionen föreslår rege-ringen en besparing för /96 på 62miljoner kronor genom att minska den garanteradeundervisningstiden , dels 20 pådet lokala tillägget, dels 10 på lärarhandledning förspecialarbete. Det innebär att den minsta garanteradeundervisningstiden på de samhällsvetenskapliga,naturvetenskapliga och estetiska programmen blir2 och på de övriga nationella pro-grammen, de yrkesförberedande, 2 370 klocktimmar.Minskningen kan vid en första anblick synasharmlös. Men den går stick i stäv med utvecklingen ivår omvärld, där man snarare ökar än minskar under-visningstiden i gymnasieskolan. Den går också stick istäv med de timplaner som finns på de nya företags-gymnasierna som exempelvis och ABB har.Där har man väsentligt ökat tiden för de teoretiskaämnena och fått många sökande till utbildningarna.Särskilt olyckligt är att regeringen minskar tidenpå det lokala tillägget respektive lärarhandledningenför specialarbetet. Just det lokala tillägget är en viktigdel i den nya gymnasieskolan genom att skolan kananpassa kurser etc. efter det lokala arbetslivets behoveller ta till vara specifik kunskap som finns på skolan.Regeringen sänder också en felaktig signal genomatt man tonar ner specialarbetets betydelse, när det istället borde vara det motsatta. Meningen med speci-alarbetet är ju bl.a. att förbereda eleverna för denmiljö som de kommer att möta på högskola och uni-versitet.Utskottsmajoriteten framhåller att timplanerna förgymnasieskolan reglerar den minsta garanterade un-dervisningstiden. Men är det någon som tror att någonkommun kommer att plussa på ytterligare timmar?Jag gör det inte. Jag undrar om gördet.Jag vill också ta upp två andra saker där vi äröverens. Det gäller bl.a. den förlängda rätten att an-ordna specialkurser i gymnasieskolan. Vi förlängde juden rätten med beroende bl.a. på att vi väntar påden utredning som behandlar den kvalificerade efter-gymnasiala yrkesutbildningen. Den skall komma medsitt betänkande månad. Jag vill bara under-stryka att det är oerhört viktigt att vi snabbt remissbe-handlar den utredningen och att vi får en propositiontill , där vi klarar ut vilka utbild-ningar som skall ligga på gymnasial nivå och vilkahögskoleutbildningar som skall flyttas över till vadman kan kalla för en collegeutbildning. är detstora problem bl.a. med den interkommunala ersätt-ningen. Många elever kommer i kläm. Vissa utbild-ningar kommer inte till stånd därför att man inte hardefinierat var de skall vara någonstans. Just därför ärdet viktigt att vi snabbt får en proposition i detta ären-de.Den andra del jag vill ta upp är den nya reglering-en av riksidrottsgymnasierna, som vi tycker är bra.Den borgerliga regeringen tillsatte via enutredning där man skulle klara ut vilket ansvar somskulle ligga på den kommunala nivån och vad somskulle vara riksidrottsgymnasier. Det förslag som nulagts fram innebär att får ta ettstörre ansvar och klara ut vilka utbildningar som mantycker skall berättiga till bidrag. Man får också varamed och betala för det. är det så att kommunernavia elevens val och det lokala tillägget kan ha speci-alutformade program med just en idrottsprofil, för attnämna ett exempel.Herr talman! Med det anförda vill jag yrka bifalltill reservation nr 1.Anf. 80 ()Herr talman! Om det går som utskottsmajoritetenhar tänkt sig kommer om attfatta beslut om att minska den minsta garanteradeundervisningstiden för gymnasieskolans nationellaprogram. Det är ett beslut som vi i absolutmotsätter oss. Vi menar att det ger fel besked tillUtbildningssverige. Det visar sig också när man läseri regeringens budgetproposition. Där säger regeringenatt den avser "minska den utbildningsvolym somkrävs för att få ett slutbetyg i gymnasial vuxenutbild-ning".Det betyder i klartext att det krävs mindre utbild-ning för att få ett slutbetyg. Det är fel. Det måste varafel i det läge som befinner sig i när det gällerutbildning.Det är inte alltid inläggens längd som avgör argu-mentens tyngd. Jag har därför anmält en mycket korttalartid till dagens talarlista. Om skullebifalla den reservation som jag har ställt mig bakom,skulle jag talar vara värd en halv miljonkronor för utbildningen i .