prot · GJ0926 · 1995-11-21 00:00:00 — Det handlar också oerhört mycket omden allmänna inställningen till och diskussionen omdessa frågor. Vi har tidigare här i kammaren diskute-rat den gemensamma oro som många svenskar dessbättre känner när siffrorna nu visar att ganska ungaungdomar dricker alldeles för regelbundet och allde-les för mycket.Det som ger mig hopp mer än något annat är attdetta är någonting som många människor ute i detsvenska samhället tar till sig som en uppmaning attverkligen göra något för att vända utvecklingen, någotsom man faktiskt har lyckats med tidigare. Det ärviktigt att det sker, eftersom det är en så konkret pro-blematik att arbeta med som att så unga människordricker alkohol så ofta som de gör.Jag tror att det är mycket viktigt att vi håller redapå riktningen. Det är inte bara de absoluta nivåernasom är det väsentliga, utan det som är riktigt avgöran-de är att riktningen är den rätta.Att minska totalkonsumtionen till år2000 kanske är mindre realistiskt, men det är en väl-digt viktig målsättning. Precis som på narkotikapoliti-kens område är det här viktigt att tala om att vi harväldigt höga mål. Dit skall vi ta oss, och riktningenskall vara konsekvent.Anf. 140 ()Herr talman! Det är riktigt, och det är bra. Det ärframför allt bra att fler och fler nu har insett att detfinns ett klart samband mellan alkohol, droger ochvåld. Det tror jag gör att man får en helt annan respektför alkoholen ute i samhället. Jag tror också att det ärväldigt viktigt att vi i den äldre generationen och ivåra familjer går före med gott exempel.En av de målsättningar som angavär att alkoholdebuten för ungdomar skjuts upp. Vikristdemokrater har arbetat mycket för en 20-årsgränsoch tycker att gränsen skall vara även för inköpav alkoholdrycker. Jag vet att åldersgränsen i är21 år, och både och har en 20-årsgräns. Min fråga till är: Skulle detinte kunna vara ett bidrag i vår strävan att föreslå en20-årsgräns? Vi skulle kunna enas om att genomföradet på försök för att se om det hjälper på något sätt.Anf. 141 Statsrådet ()Herr talman! Den frågan tillhör de frågor som ärunder övervägande i den kommande alkoholpolitiskapropositionen. Jag vill för dagen inte ha någon me-ning i frågan, men jag kan säga så mycket som att jagtror att det trots allt finns många frågor som är vikti-gare än den. Därmed inte sagt att inte också den kanha sin roll. Den frågan får vi återkom-ma till. Men jag tror uppriktigt sagt att den attack somgörs i den lokala miljön mot de villkor under vilkabarn och ungdomar allmänt sett lever är en så mycketstörre och viktigare fråga än införandet av en 20-årsgräns för inköp av alkoholvaror.Anf. 142 ()Herr talman! Jag håller med om attdet finns många olika faktorer, men jag menar att viinte får utesluta alla de möjligheter som vi nu har attförändra den här delen.Jag vill också prata om folkölet. Jag vill ånyo ak-tualisera frågan om att det skall krävas tillstånd för attfå sälja folköl. Uppenbarligen är det så att de somsäljer folköl inte klarar av det, utan det behövs merakontroller. Det säljs ju folköl till 12-, 13-, 14- och 15-åringar. Jag läste om en undersökning som visade att13 av 14 krogar lät väldigt unga ungdomar köpafolköl.Jag är glad för det brev som harskickat till aktörerna på den här marknaden, men jagtror att vi måste se allvarligt på detta att konsumtio-nen av folköl ökar så oändligt mycket i de lägre åld-rarna. Ungdomarna säger att skälet till att de köperfolköl är att det är så lätt att få tag på.Anf. 143 Statsrådet ()Herr talman! Jag tycker att det är väldigt mycketviktigare med handling än med ord - som jag hördesägas tidigare här i kammaren. Jag tror att en till-ståndsprövning - som den som vi har lämnat bakomoss, som i praktiken inte var någon tillståndspröv-ning - mår mycket bättre av att ske genom en riktigtillsynsverksamhet.Jag hoppas och tror att det faktum att kommuner-na både får upp ögonen för det här problemet och fårmöjligheter och instrument att arbeta med tillsynsfrå-gan kommer att göra att situationen förbättras. På denpunkten kan vi vara eniga: den behöver förbättras.Överläggningen var härmed avslutad.25 § Svar på fråga 1995/96:121 om kostnader-na vid adoption m.m.Anf. 144 Statsrådet ()Herr talman! har frågat social-ministern om hon avser att vidta åtgärder i syfte att fårättvisare ekonomiska förutsättningar för de ofrivilligtbarnlösa som vill bli föräldrar. Arbetet inom rege-ringen är så fördelat att det är jag som skall svara påfrågan.Jag delar uppfattning att detofta är påfrestande för människor att inte kunna fåbarn. Därför har samhället vidtagit åtgärder för atthjälpa dessa par.En sådan åtgärd är medicinsk behandling med in-riktning på att undanröja de medicinska problemmänniskor kan ha.En annan inriktning är att vi byggt upp ett systemför internationella adoptioner. Ett antal auktoriseradeorganisationer, som erhåller statsbidrag, står för dendirekta adoptionsverksamheten. Kommunerna prövarföräldrarnas lämplighet, och för inter-nationella adoptionsfrågor har det statliga ansvaret förverksamheten. Allt detta kostar skattepengar.Till detta kommer ett statligt bidrag till kostnaderför internationella adoptioner som går direkt till deblivande föräldrarna. Bidraget uppgår för närvarandei normalfallet till per adoption.Jag tycker för min del att vi är förhållandevis ge-nerösa mot föräldrar som vill adoptera. Det tycker jagär bra. I rådande statsfinansiella läge ser jag inte någ-ra möjligheter att ytterligare öka stödet.Anf. 145 ()Herr talman! Jag vill tacka också för det här sva-ret.Anledningen till min fråga är att det för ett parsom inser att de inte kan få barn på biologisk väg bliren så stor påfrestning att de söker något av de här tvåalternativen: Skall vi försöka få en konstgjord be-fruktning och genomgå de här utredningarna? Ellerskall vi adoptera ett barn? Det är exakt samma behovsom föreligger, men man väljer att lösa det på olikasätt.De allra flesta par som väljer adoption får arbetaganska länge för att få ihop pengar. kostar detmellan 60 000 och att få adoptera ett barn.Jag tror att det är som gäller för barn frånTaiwan. Jag tycker nästan att det är oetiskt, att detkänns som att köpa barn, när det är en så oerhördkostnad.De som däremot bestämmer sig för att få konst-gjord befruktning betalar sin läkaravgift, som är . Jag missunnar dem inte det, men jag frågarom det är rimligt och riktigt att det skall vara en såstor skillnad beroende på vad man väljer. Skall detbero på vilka ekonomiska resurser man har hur mankan ordna det här? Konstgjord befruktning kostar juenormt mycket pengar för samhället.Jag vill fråga om statsrådet delar min uppfattningatt det är paret som skall få bestämma om de kännerför att adoptera ett barn eller om de vill försöka fåkonstgjord befruktning.Anf. 146 Statsrådet ()Herr talman! Jag tror att skälen för att adopterabarn och för att försöka med konstgjord befruktninginte alltid är desamma. Ofta är de det, och ofta finnsdet par som prövar båda vägarna. Det är inte så att detär två av varandra oberoende grupper, utan när barn-löshet är drivkraften prövar paren ofta olika vägar.Man kan också vilja adoptera barn av andra skäl.Ganska många ser till barns behov av föräldrar när devill adoptera, och de ägnar mycken kraft i sina liv åtatt göra detta möjligt, dvs. både att få barn och att bliföräldrar åt barn som behöver föräldrar. Det är så ilivet, att man har olika uppfattning om vilka ting manvill tillgodose, och det kan kräva olika insatser.Vi är generösa via vår sjukvård när det gällerkonstgjord befruktning, och vi är också förhållandevisgenerösa när det gäller adoptioner, även om det ärsant att detta kostar mycket mera för föräldrarna. Menockså adoptivföräldrar får föräldraförsäkring och fårett stöd av det svenska samhället, vilket är relativtovanligt i världen. Det tycker jag, som sagt var, ärbra.Anf. 147 ()Herr talman! Jag håller med om attde två olika alternativen givetvis skall ha exakt sam-ma föräldrastöd, när det gäller föräldraförsäkring ochbarnbidrag osv. Det vi diskuterar nu är ju ingångslä-get. Om den frågan hade varit föremål för riksdagensbehandling och vi hade tagit ställning till de tvåalternativen, tror åtminstone jag att stödet skulle hakonstruerats på ett annat sätt. Då hade vi kanske settatt det måste finnas en rättvisa i detta. Men det har harju varit en tradition, och det är väldigt svårt att ändrapå en sådan.Det är många föräldrar som inte har de ekonomis-ka resurserna som får vänta för att kunna spara ihoppengarna, och de hinner nästan bli för gamla för att fåadoptera. Tycker inte att det är enaning oetiskt att det skall vara de tjocka plånböckernasom avgör, oavsett om människor vill göra en insatsför barn eller väljer att ta den hjälpen för att bli för-äldrar?Anf. 148 Statsrådet ()Herr talman! Det faktum att vi med statliga medelgör så pass stora insatser som vi trots allt gör handlarnaturligtvis om att vi alla menar att det inte skall varaomöjligt för människor som gärna vill adoptera barnatt göra det. I dagens statsfinansiella läge finns detinte några möjligheter att öka på de här bidragenytterligare, men det finns goda skäl för att försökaförsvara dem. Det är viktigt att människor, i den månsom de känner att de vill adoptera barn, har en rimligmöjlighet att göra det, även om det kräver stora egnainsatser att få dessa barn. Barnen är dock i allmänhetväldigt efterlängtade när de kommer. De flesta adop-tivföräldrar tycker också att det var väl värt bådebesväret och kostnaderna.Anf. 149 ()Herr talman! Jag förstår ändå inte, finns massor med föräldrar i vårt land som aldrigkan spara ihop . Det vet vi.Det är en viss grupp människor som klarar av det. Jagvill värna även om dem som har låga inkomster ochlängtar så oändligt mycket efter barn.Vi är överens om att de här barnen säkert får detjättebra, därför att föräldrarna har längtat så oerhörtmycket. Men jag talar om dem som inte har råd attadoptera barn. Jag har träffat sådana, och jag liderväldigt mycket med dem. De kanske har testat meto-den med konstgjord befruktning, men de har sedaninte möjlighet att bli föräldrar därför att det kostar förmycket pengar.Det är därför som jag ställer den här frågan. Jaghoppas att det skall bli en lösning framöver. Det kan-ske tar tid att försöka få något slags rättvisa, men jagtror att det är en viktig etisk fråga i djupet.Överläggningen var härmed avslutad.26 § Svar på fråga 1995/96:125 om krigsmate-rielexport till . 150 Statsrådet ()Herr talman! har frågat utrikeshan-delsminister om regeringen har god-känt någon krigsmaterielexport till . Efter-som krigsmaterielexportfrågorna ligger inom mittansvarsområde skall jag besvara frågan.Regeringen har beviljat utförsel av krigsmaterieltill . Det är fråga om leveranser som harsamband med tidigare exporterade system.Som bekant innehåller riktlinjerna för krigsmate-rielexport en särskild formulering som säger att"tillstånd bör ges till utförsel av reservdelar till tidiga-re, med vederbörligt tillstånd exporterad krigsmateri-el, om inte ovillkorligt hinder möter. Detsamma börgälla andra leveranser, t.ex. av ammunition, som harsamband med tidigare utförsel eller där det annarsvore oskäligt att inte ge tillstånd."Anf. 151 ()Herr talman! Jag tackar för svaret.Jag reagerade med chock när jag fick besked omatt är på gång att exportera fyra fartygskano-ner till . Detta är att gå för långt. Dethandlar inte om följdleveranser eller om reservdelar,även om jag kan förstå att man ser det som att detingår i ett system. Det här kom som en direkt chockför mig.Vi vet hurdant läget är i . Människor hålls inspärrade på samma sätt somMandela var inspärrad i . Det är ett tystinbördeskrig som pågår. Allt motstånd tystas av enregim som är korrupt.Det är faktiskt ett tyst inbördeskrig som pågår iIndonesien, och till ett sådant land skall vi över huvudtaget inte exportera krigsmateriel, vilket jag anser attfartygskanoner är.Efter vad jag förstår har man fått ett förhandsbe-sked om kanonerna. Jag undrar om de är under pro-duktion. Är det verkligen sant, är de här fartygskano-nerna aktuella för export?Anf. 152 Statsrådet ()Herr talman! Jag avser inte i kammaren kommen-tera frågor av arten: Är denna typ av export på gång?Det har varit tradition och regel att inte kommenteraenskilda exportärenden.Jag vill upprepa det jag sade inledningsvis, nämli-gen att den typ av krigsmateriel som regeringen harbeviljat rör sig om leveranser som har samband medtidigare exporterade system.Vad gäller förhandsbesked är det rent principielltså att sådana lämnas av Krigsmaterielinspektören ochinte av regeringen. Den styrning av företagens verk-samhet som tidiga förhandsbesked möjliggör är någotoerhört viktigt, men regeringen skall vara formelltobunden intill dess att det är dags att ta ställning formell utförselansökan.Anf. 153 ()Herr talman! Enligt den senaste upplagan av detmarina är det nuaktuellt med export av fyra nya fartygskanoner frånBofors till . Det här verkar med andra ordvara offentligt. Jag frågar mig: Är det här en följdle-verans? Klassas det som följdleverans, eller klassasdet som reservdelar? Det handlar här om försäljningav fyra nya fartygskanoner till fyra nya båtar - ochbåtarna är inte från Sverige.Indonesien har befunnit sig under ockupation i 20år. EU har fattat beslut om att stoppa all vapenför-säljning dit och allt ekonomiskt samarbete med Indo-nesien så länge är ockuperat. Jag menar attden här försäljningen minst sagt ligger inom ramenför de områdena.Hur försvarar man försäljningen av detta materieltill ? Varför handlar med Indone-sien? Det är precis som om vi då levde under apartheid skulle ha sålt vapen dit.Skulle vi ha gjort det? Skulle vi ha sålt fyra kanonertill under de förhållanden som rådde då?Anf. 154 Statsrådet ()Herr talman! Jag kan bara återigen upprepa mittsvar, nämligen att jag inte kommenterar innehållet ienskilda exportärenden och att jag heller inte kom-menterar uppgifter i tidningar, varhelst de än är publi-cerade. Det är riktigt att export av krigsmateriel tillIndonesien har skett, men det är fråga om leveransersom har samband med tidigare exporterade system.Anf. 155 ()Herr talman! Jag förmodar att in-stämmer i att det här folket är ockuperat, att det ärfråga om en invasion, att det under de här 20 åren intehar blivit bättre utan att klyftorna har fördjupats mel-lan och den indonesiska regeringen och äveni Västpapua och andra områden. Jag förmodar ocksåatt han instämmer i att man borde ha en folkomröst-ning där man fördömer militären och att FN borde tainitiativ till detta.Vi har i den här uttalat att vi skall ha enmer aktiv och framåtblickande hållning, att vi skalljobba för en lösning av konflikten i . Senast imars sade att de aktuella händel-serna på är allvarliga i sig men att de ocksåär allvarliga i så måtto att de ingår i en utveckling moten allmän våldsupptrappning och en försämring avläget i . Honsade också att regeringen känner stor oro inför dennautveckling.Också jag känner en oerhört stor oro för utveck-lingen i . Det har blivit ännu värre. Dethar skett en upptrappning 1995.Instämmer i att det är en typ av inbördes-krig som pågår där?Anf. 156 Statsrådet ()Herr talman! Jag skulle möjligen akta mig för attfrån denna talarstol beskriva nationer i den typen avsvepande och översiktliga termer. Det råder emeller-tid inget tvivel om att läget där är problematiskt ochatt inte särskilt mycket egentligen har hänt sedan den18 , då uttalade atthan inte avsåg att föreslå regeringen att ge tillstånd tillnågon export av nya krigsmaterielsystem till dettaland. Detta har heller icke skett.Jag upprepar mitt svar på frågan,nämligen att det krigsmateriel som har förts ut tillIndonesien är leveranser som har samband med tidi-gare exporterade system.Anf. 157 ()Herr talman! Om nu uppgiften i Jane´s FightingShips stämmer och det handlar om export av fyra nyafartygskanoner från till , kan jaginte se det som att det handlar om en följdleveranseller reservdelar. Det handlar ju här om något heltnytt, och det kan inte betecknas som reservdelar. Isvaret står att det kan handla om ammunition, mendetta är definitivt inte ammunition. En kanon är inteammunition, men däremot kan jag tänka mig att den iförlängningen behöver ammunition. Då blir det alltsåfråga om ytterligare följdleveranser på grund av har sålt de här kanonerna.Läget i är nu sådant att indonesiskadödsskvadroner sprider skräck, de tar sig in i husennattetid och skrämmer upp civilbefolkningen. Detråder anomi i samhället, det råder upplösningstill-stånd. Till ett sådant land kan man väl inte tänka sigatt sälja kanoner!Jag vet att statsrådet inte vill gå in i det enskildaärendet, men jag vill ändå fråga: Anses kanoner varakrigsmateriel?Anf. 158 Statsrådet ()Herr talman! Jag vill inte bli tjatig, utan hänvisarbara återigen till det jag har sagt i mina tidigare in-lägg. Inte heller svaret på sista fråga kanryckas ur sammanhanget, utan jag skulle genom attbesvara den frågan ge mig in på att kommentera ettenskilt rykte om ett enskilt land. Jag avstår från attgöra detta.Överläggningen var härmed avslutad.27 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner1995/96:U7-U12 till utrikesutskottet1995/96:Fi10-Fi 14 till finansutskottet1995/96:Sk13-Sk 16 till skatteutskottet1995/96:T31-T37 till trafikutskottet28 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återSkatteutskottets betänkanden /96:SkU3-SkU7och betänkanden /96:JuU1-JuU5Utrikesutskottets betänkanden /96:UU2, betänkanden /96:UbU1,UbU2 och betänkande 1995/96:AU2Bostadsutskottets betänkanden /96:BoU1 ochBoU229 § BordläggningAnmäldes och bordladesKonstitutionsutskottets betänkanden1995/96:KU1 Förvaltningsmyndigheternas ledning1995/96:KU6 Grundlagsfrågor1995/96:KU11 Nationaldagen m.m.Lagutskottets betänkanden1995/96:LU1 Längre upphovsrättsligt skydd och droitde suite1995/96:LU2 Barns rätt att komma till tals, m.m.Socialförsäkringsutskottets betänkande1995/96:SfU1 roll i invand-rings- och flyktingpolitikenTrafikutskottets betänkande1995/96:TU4 betänkande1995/96:JoU8 betänkanden1995/96:NU3 Postens finansiella tjänster1995/96:NU4 Redogörelse för företag med statligtägande, m.m.1995/96:NU5 Allmänna pensionsfondens verksamhetår 199430 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 17 november1995/96:31 av () tillsocialministern om föräldrautbildningInterpellationen redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 5 december.31 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 20 november1995/96:129 av () till statsrådet om utbyggnad av vattenkraften1995/96:130 av () tillutrikesministern om SlovakienFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 5 december.32 § Kammaren åtskildes kl. 19.00.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m.11 § anf. 41 (delvis),av talmannen därefter till ajourneringen ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.