prot · GI0964 · 1995-02-22 00:00:00 — Mendäremot hävdar jag att de har sämre relationer än vadSverige har haft. gentemot tredje värl-den, mot de s.k. Loméstaterna underbyg-ger och understödjer ett sorts nykoloniala relationersom får länderna att vara fast i den struktur som ärorsak till deras fattigdom.Anf. 31 () re-plikFru talman! Det finns förvisso bekymmer med atten del har ett litet handelsflöde. Där är detviktigt för oss i den industrialiserade världen att tabort våra handelshinder.Jag ser EU:s försök i denna del som viktiga stegpå vägen. Jag beklagar att det inte finns mer. Jag troratt vi samtliga beklagar hur det är på textilområdet. Viskulle gärna se en snabbare utveckling. I grunden ärdetta ändå rätt steg på vägen.Medelhavspolitiken syftar till att i bygga upp ett frihandelssamarbete. Det är avutomordentlig betydelse för att försöka hjälpa deländer som har betydande bekymmer på traven - meden försiktig formulering - när det gäller fattigdom ochbrist på utveckling. Jag ser EU som en kraft för enliberalisering av världsekonomin. Ja, det finns fläckar.Men vi får inte ge intrycket av att vi i står påen högre plattform eller har tappat något. ärfaktiskt ett av de länder i i-världen som har haft minsthandel med u-världen.Anf. 32 () replikFru talman! Även om man kan diskutera den s.k.frihandeln i en världsekonomi som är så dominerad avstora transnationella koncerner och monopolföretag,som den värld vi lever i, kan man i varje fall inte sägaatt EU är en kraft för en liberalare världshandel. Sna-rare visar förhandlingarna inom och attEU har varit en egoistiskt, protektionistisk kraft.Anf. 33 ()Fru talman! Min överskrift på mitt anförande ärEU - en säkerhetsrisk.Sverige är inte längre ett litet neutralt land mellantvå starka militära block. Efter det slutvar i stället ett litet neutralt block i ett kao-tiskt . Så börjar boken - en säkerhetsrisk,av och boken trycktes har vihaft en folkomröstning, och har blivit medlemi EU. Vi är medlemmar i en union där flera länderredan har börjat bygga upp ett gemensamt försvar.År 1987 började en tysk-fransk brigad på blyg-samma 4 200 man att byggas upp på förbundskanslerKohls förslag. 1991 beslutar NATO att upprättabrandkårsstyrkor i . och Tysklandtar initiativ till EUROCORPS, som Ma-astrichtfördraget träder i kraft och VEU samordnaruppbyggnaden av eventuell gemensam västeuropeiskförsvarspolitisk plattform. 1993 beslutar VEU:smedlemsländer att anvisa nationella arméer till VEU,och , och beslutar om mili-tärt samarbete - sydliga EUROCORPS.Svenska folket har en stor tilltro till vikten avSveriges neutralitet, och vill ha en bibehållenneutralitet, vilket naturligtvis är så gott som otänkbarti en union. Ett handelssamarbete, som var EG:s hu-vudsakliga syfte, var en annan sak.Men helt tydligt deklarerade i sitttal att ställer upp på ett ge-mensamt försvar:"Vårt politiska åtagande att fullt ut och aktivtmedverka i den gemensamma utrikes- och säkerhets-politiken har ett brett parlamentariskt stöd. Sverigehar inga rättsliga hinder mot ett sådant deltagande. Viär beredda att ikläda oss samma fördragsmässigarättigheter och skyldigheter som Gemenskapens nuva-rande medlemmar. Som den svenska nyli-gen deklarerade består alliansfrihet alltjämt.Samtidigt inser vi att utformningen på långt sikt av engemensam säkerhets- och utrikespolitik, som medtiden skulle kunna leda till ett gemensamt försvar, ärett mål för den gemensamma utrikes- och säkerhets-politiken. Detta kommer att diskuteras vidare inomramen översynskonferens. Vi avser inteatt hindra EU:s utveckling på vägen mot detta mål. "Uppbyggandet av EUROCORPS i två varianter,en syd- och en mellaneuropeisk, är oroande för fram-tiden, och det är knappast troligt att något EU-landkommer att kunna hålla sig utanför.Efter var det första man börjadetala om hot om upprustning och det fösta man börjadebygga en armé. Då, som alltid, hade det varit viktigaremed samarbete, fredssamtal och att satsa på konflikt-lösning.Ny byter EG namn till EU, från ett forum för civiltsamarbete till att militarisera det samarbetet, och detär oroväckande. Likaså är det med de numera siame-siska tvillingarna skall man bistå varandra om en av par-terna angrips. Men landet bestämmer självt om detskall vara i form av militär hjälp eller någon form avannat bistånd.I VEU skall man bistå varandra militärt, och par-lamenten behöver inte tillfrågas.Ett militariserat EU - om nu lyckas ståutanför VEU eller inte - är hotande och provocerandebåde mot öst och syd. De muslimska länderna kännersig hotade, speciellt efter Gulfkriget.Johan Galtung, norsk fredsforskare, anser att detfinns en risk att andra unioner bildas, just för att län-der utanför EU känner sig hotade. Vapenskrammeloch uppbyggande av ett gemensamt försvar är alltidhotande.Maastrichtfördraget, som trädde i kraft , in-nebär att unionen skall utveckla en försvarspolitik,som med tiden kan leda till ett gemensamt försvar föralla länder.Produktion av försvarsmaterial är undantaget frånEG:s ansvarsområde enligt Romtraktaten 223 §. IMaastrichtfördraget finns angivet att man avser attytterligare undersöka ökat samarbete på vapenområ-det i syfte att upprätta en europeisk vapenagentur.Inom EU håller en gemensam marknadför vapenindustrin på att växa fram. har i fleraår aktivt verkat för att komma med i detta samarbete.Sverige har nämligen ansökt om samarbete med deeuropeiska NATO-staternas programgrupp för forsk-ning, utveckling och tillverkning av krigsmateriel.Ansökan, som gjordes till dåvarande IEPG, , stöddes enhälligtav ledamöter. Den avslogs dock avIEPG.IEPG bytte 1993 namn till WEAG, , men uppgifterna är desam-ma. Däremot har gruppen inlemmats i VEU och flyt-tat sitt högkvarter till . VEU är enligt Ma-astrichtfördraget, artikel J 4, "en integrerad del avunionens utveckling, att utarbeta och genomföraunionsbeslut och unionsakter som berör försvaret".Inlemmandet av WEAG förstärker denna ambitionoch måste ses som ett led i den framtida säkerhets-politiken.Sverige är genom , ,representerat i det råd som planerar kursverksamhetför WEAG:s medlemmar. Syftet med denna verksam-het, benämnd Session Européenne des Responsablesd´Armement, , är enligt uppgift från f.d. för-svarsminister "att bidra till ett europe-iskt synsätt inom försvarsmaterielområdet, att utbytainformation och att skapa förståelse för skilda synsättoch arbetsformer. Bland områden som behandlas kannämnas former för materielanskaffning och för-svarsindustrins inriktning i olika länder samt möjlig-heter till och erfarenheter av mellanstatligt samarbeteom försvarsmateriel. "Personer från FMV, ,, och försvarsindustrin har redan deltagit i dettasamarbete. För övrigt skickade officiellaobservatörer till i redanden . är vi observatörer.IEPG skapade också ett för dedeltagande länderna gemensamt program för forsk-ning och teknikutveckling, European Cooperation forthe Long-Term in Defence, Euclid. Det finansieras avmedlemsländerna samt deltagarna i respektive pro-jekt. har genom FOA haft visst informations-utbyte med Euclid.Riksdagen har uttalat att svensk säkerhetspolitikskall vara alliansfri, syftande till neutralitet i händelseav krig i vårt närområde. Men hur skall vi kunna varaneutrala när vår försvarsindustri är beroende avNATO-ländernas vapenindustrier?Det är allvarligt att utan offentlig debattagerat för att ingå ett säkerhetspolitiskt samarbetemed allierade stater, och inom EU. Hur mångakänner till alla dessa programgrupper - IEPG,WEAG, , Euclid - som nu alltmerengagerar sig i och för?I en demokrati är det viktigt att säkerhetspolitikenhar en bred förankring och omfattas av folket. Därförfår inte en ny säkerhetspolitik smygas in, utan denmåste föregås av en öppen debatt.Är ett land med i EU kan det inte spela ett neutraltlands roll. erkände VEU som deneuropeiska pelaren i NATO, och vidtoppmötet beslutades detta i EU. EU är i och meddetta direkt kopplat till NATO. Både VEU ochNATO är uppbyggda i det anda, medupprustning och kärnvapen som hot. Ingen utvecklinghar skett mot konfliktlösning eller andra möjligheter.Ju fler länder som går med i EU, desto starkareblir unionen. Små länder hotar inte freden. Det äralltid stormakter som startar krig, men egentligen ärdet en sanning med modifikation. De flesta krig ivärlden är ju inbördeskrig. Om man definierar ett krigmed att det betyder att mer än 1 000 människor dödasper år, kan man säga att det pågår ungefär 40 krig ivärlden. Ett enda av dem är en väpnad konflikt mellanstater, nämligen och Indien.Vi är en liten, rik minoritet, som använder vilkamedel som helst för att skydda våra orättvisa privile-gier. jublar över att vi lyckades sätta såmycket press på att apartheid avskaffades.Vi har också ett liknande apartheidsystem, men vi göringet fel.Om de som plockar bomull, som får i måna-den, och de som syr T-tröjor i skulle ha enlevnadsstandard i stil med vår, skulle en T-tröja kosta3 . Vi tar för givet att vi skall fortsätta att köpabomullströjor för även i fortsättningen.Det behövs höga murar för att den lilla vita rikaminoriteten skall kunna fortsätta sitt kalas. Man kantill nöds acceptera att marknader utanför får avsätt-ning för sina produkter. VEU kan också få möjlighetatt använda kärnvapen för att se till att vi får tillgångtill det som vi behöver innanför murarna. VEU:s rollär verkligen skrämmande.Anf. 34 ()Fru talman! är Sverigefullvärdig medlem av EU. Det har svenska folket idemokratiska former beslutat. Men vi vet att det finnsen mycket stor minoritet, som på valdagen i varieran-de grad var mot detta medlemskap. Detta faktumlägger ett stort ansvar på regering, riksdag och depolitiska partierna att agera så att vi på bästa sätt kanlänka samman svenska folket i Europafrågan införframtiden. gäller det att gå vidare och utnyttja dennya och viktiga plattform som har fått för attpåverka den allt större del av vår vardag som bestämsutanför vårt lands gränser.Vi kristdemokrater har verkat för ettsvenskt medlemskap i . Bakgrunden är både ideo-logisk och realpolitisk. Den är ideologisk, därför attEU representerar samförstånd, broderskap, demokra-tiska värderingar och en aktiv fredssträvan. Den ärrealpolitisk, därför att mer än någonsin behö-ver ett redskap för att hantera stora samhällsproblem igemenskap. Därför välkomnar vi det positiva resulta-tet i folkomröstningen.Men vårt medlemskap i löser ju inte automa-tiskt problem. Men det ger oss kraftfulltökade möjligheter att skapa ett bättre samhälle förkommande generationer. För att detta skall bli möjligtkrävs det att kan presentera en tydlig ochstrukturerad plan för sitt agerande inom EU, inteminst inför den viktiga översynskonferensen nästa år.Vi kristdemokrater delar de europeiska grundfä-dernas vision om ett enat, demokratiskt , därden politiska makten fördelas efter subsidiaritetsprin-cipen mellan de olika nivåerna. Det gäller nu bara attaktivt kämpa för att den kommer att tillämpas på allanivåer, även i den nationella politiken. Inom parentessagt, fru talman, verkar det vara svårare än att få detatt fungera inom EU, med regeringens återställarpoli-tik. Vi är övertygade om att subsidiaritetsprincipenhjälper oss att bevara det typiskt nationella och denregionala och lokala kompetensen. EU kan bara varaen djup och stark gemenskap, bestående av själv-ständiga och suveräna nationer, men aldrig som någonenhets- eller superstat.Fru talman! Det är oroande att den svenska rege-ringen, som flera talare redan har varit inne på, liggerså sent i arbetet inför översynskonferensen . Omman verkligen vill vara med och påverka detta förSverige mycket viktiga skeende borde man redan ipraktiken ha genomfört sin strategiska analys. Det ärnu möjligheterna finns att ta initiativ och få genom-slag för syn. Vet regeringen nu vad Sverigeegentligen skall prioritera för att uppnå, och inteminst viktigt, vilken utveckling vi vill förhindra inomEU? Har man funderat på vilka strategiska allianser -utöver kontakterna med - som böringås för att man skall nå framgång? Men man kanskeinte har kommit fram till vad som är framgång utifrånSveriges perspektiv. Av allt att döma är svaren i deflesta fall nej på dessa frågor.Regeringen har inte ens tillsatt den parlamentaris-ka kommitté som skall medverka i utformandet av densvenska positionen. Vilka instruktioner har SverigesEU-ambassadör inför den mycket snara s.k. biktpro-cess som ordförandeskapet redan har dragit i gång,där de olika medlemsländerna skall ge sin syn på denframtida strukturen? Och hur har de instruktionernaförankrats demokratiskt? Vi hoppas här få svarpå några av dessa frågor, därför att de står inte attfinna i den utrikesdeklaration som utrikesministernhar läst upp här i dag.Nu är det oerhört viktigt att EU får en enhetligkonstitution och ett mer överblickbart gemensamtregelverk som en mycket tydlig kompetens-fördelning mellan EU:s olika nivåer fastställs. Härmåste respekten för de små länderna bekräftas. Närdet kommer in flera medlemmar måste röstreglernasjälvfallet justeras, men den nuvarande principen förröstfördelning mellan nationerna, som faktiskt gynnarsmå länder, måste få finnas kvar.Öppenheten inom EU måste också öka och vida-reutvecklas. Fler öppna diskussioner och öppna om-röstningar i rådet är ett steg på vägen. Men medlems-länderna måste själva få avgöra om och när derasförberedelser och ståndpunkter skall bli offentliga.I princip skall rådet enligt vår uppfattning inte en-samt kunna fatta beslut utan parlamentets samtycke.På sikt bör parlamentet få full initiativrätt och en ökadlagstiftningsrätt.Allt EU-arbete måste alltså präglas av öppenhetoch offentlighet. Lagförslag, domstolsprotokoll, osv.måste bli tillgängliga för allmänheten.EU-medlemskapet har också stor betydelse i kam-pen mot arbetslöshet, i arbetet för nya jobb och enstark ekonomisk utveckling i . Men det gälleratt kombinera våra nationella åtgärder med de gemen-samma åtgärderna. Mycket talar för att om Sverigeskulle komma att stå utanför en zon av europeiskvalutastabilitet skulle detta leda till ett högre räntelägeoch en uppenbar risk för valutasvängningar somskulle öka arbetslöshet och budgetproblem.Kds anser att skall behålla sin militära al-liansfrihet, som framgått av debatten tidigare. Men attaktivt delta i EU ger en ökad nationell säker-het och nya möjligheter att verka för global säkerhetutan att tvingas ge upp sin militära alliansfri-het.Vi ser det som en självklar uppgift att inom EUverka för att pionjärernas idé om en allt djupare ge-menskap i hela skall förverkligas. För attsäkra demokrati och bättre livsvillkor är ett medlem-skap i EU för många av länderna i centrala och östraEuropa ett av de absolut viktigaste målen. Här stårSverige inför en stor utmaning som ambassadör ochfadder, inte minst för de baltiska staterna. I dennautvidgningsprocess österut, för att stabilisera demo-kratin, för att hantera de monumentala miljöproblemsom kommunismen och socialismen lämnade efter sigborde lägga tyngdpunkten av sitt engagemanginför och på översynskonferensen nästa år.Det är bra att den går i spetseni kampen för ett bättre djurskydd inom EU. Kds harmotionerat här i om just åttatimmarsregelnvid djurtransporter och flera andra djurskyddskrav. fick också aktivt bidra till att åstadkommaen blockerande minoritet av likasinnade länder motordförandeskapets förslag. Det visar verkligen att EU-medlemskapet är den enda möjligheten för oss i Sve-rige att påverka den ofta bestialiska behandling sommånga slaktdjur utsätts för utanför vårt eget landsgränser.Problemet med djurskyddet hänger intimt sammanmed att livsmedelsproduktionen gårmot en allt högre intensitet vad gäller både växt- ochanimalieproduktion. I pågår ettmiljöarbete bland bönder som kallas "på vägmot världens renaste jordbruk". Det medlemsavtalsom svenska folket gick till val på skulle ha inneburiten stark framgång för detta arbete, men socialdemo-kraterna har valt att tacka nej till stora delar av detframförhandlade miljöstödet till det svenska jordbru-ket. Detta skapar den lätt absurda situationen att bön-der i andra EU-länder får full kostnadskompensationför miljöåtgärder ur , utan egenkost-nad, medan svenska bönder åker på att betala miljö-avgifter utan att få del av fondens möjligheter tillmiljöförbättrande åtgärder.Fru talman! Romtraktaten ger ingen formell möj-lighet att stifta lagar över medlemsländernas socialapolitik utom vad gäller arbetsmarknaden. Men vi troratt den sociala dimensionen behöver utvecklas.Jag menar också att EU aldrig får bli en rike-mansklubb. Det är bra att regeringen är inriktad på atthöja kvaliteten och effektiviteten i EU:s bistånd.Också situationen när det gäller migrationsfrågorkräver gemensamma lösningar. Vi kristdemokrater ärangelägna om att ett effektivt och praktiskt arbeteleder till en gemensam asyldefinition och en gemen-sam policy för likabehandling och integrering avflyktingar och invandrare.Anf. 35 Statsrådet ()Fru talman! blev Sverigemedlem av EU. hände ocksånågonting annat utomordentligt betydelsefullt för ossalla här i . Det var att den nya världshan-delsorganisationen, WTO, bildades och att den storahandelsförhandlingen i , GATT-rundan, fak-tiskt kunde avslutas - och det med en väsentligt kraft-fullare frigörelse av handeln än vad de flesta hadevågat förutsäga när rundan en gång påbörjades i Puntadel i . Det handlar om delvis 40-procentiga tullsänkningar, och det handlar om attjordbrukets subventioner kommeratt minska ordentligt runt om i världen, även omövergångstiderna kanske är längre än vad vi skulle haönskat oss. Det är i varje fall en rejäl och utomor-dentligt välkommen frihandelsuppgörelse som harträffats.Samtidigt skaffar sig såväl som EU redskapsom kan komma att användas protektionistiskt, ochdet är ett varningstecken som det är viktigt för oss iSverige att lägga märke till. har skärpt sin praxisi negativ riktning när det gäller antidumpningstullar,och EU är på väg i liknande riktning. Skyddsåtgärderbullas upp, och nya instrument tas fram. Det ärmycket viktigt att som nybliven medlem i EUordentligt bevakar och tillsammans med andra frihan-delskrafter i EU begränsar och kringskär de nya han-delsinstrumenten, så att de inte kommer att användas iprotektionistisk riktning. Det började vi med redansom observatörer , och det har vi ävenhaft framgång med, naturligtvis inte ensamma utantillsammans med andra krafter i EU. Det är alltså enviktig uppgift för oss att tillsammans med andra verkaför att den stärkta frihandel som har åstadkommits iWTO nu inte urholkas genom olika bilaterala ellerandra aktioner.Det är också viktigt att WTO kommer i gång ef-fektivt och snabbt. Det finns många frågor, somkommer från Uruguay-rundan, för den nya organisa-tionen att ta ställning till. Det handlar om viktiga delarav tjänstehandelsförhandlingarna. Tjänstehandeln ärden mest expanderande delen av handeln i världen -den omfattar kanske av världshandeln. Där harman varit överens om ett ramverk, men det återstårviktiga förhandlingar också på för väsentligaområden som t.ex. telekommunikationer. Det handlarom frågor om handel och miljö, handel och arbets-villkor, det handlar om investerings- och konkurrens-regler i en globaliserad ekonomi, där det ekonomiskautbytet alltmer sker genom lokal produktion, lokalainvesteringar, snarare än genom den traditionellahandeln över gränserna. Då blir naturligtvis ocksåexempelvis konkurrensvillkor av vikt på ett sätt somde kanske inte var i en värld där det ekonomiska utby-tet i första hand skedde med traditionell handel medvaror.Inom WTO kommer man nu tidigt att diskuteraden egna organisationens relation till ,, de s.k. Bretton Woods-institutionerna, kanskeinte minst i ljuset av de misslyckanden som man haransett sig kunna påtala när det gäller hur de tidigareBretton Woods-institutionerna har hanterat de krisersom har uppstått i länder som har försökt att frigörasin handel. är ett sådant fall, där debatten nuär mycket intensiv.Bretton Woods-institutionerna står så att säga förett makroekonomiskt perspektiv och WTO för ettmikroekonomiskt. Måste inte dessa giftas ihop pånågot sätt? Måste det inte bli ett bättre samarbetemellan de ekonomiska institutionerna på multilateralnivå för att utvecklingen skall stödjas, inte minst i deu-länder som frigör sig och sin ekonomi?Detta är frågor som jag hoppas kommer att spelaen stor roll på och san-nolikt också vid toppmötet inom somkommer att hållas i . Från svensk ut-gångspunkt är det väsentligt att samordningen ochsamarbetet mellan de organ som kan ge ett stöd tillländer som försöker frigöra sin ekonomi blir starkare.Vi bör också redan nu tänka igenom en strategi förden framtida frihandeln så att den kan leda till ettdjupare ekonomiskt utbyte och en tillväxt och sprid-ning av sysselsättningen, så att framstegen ävenkommer till del och får en bredd i de län-der som deltar i handelsutbytet.Här handlar det kanske framför allt om den ökan-de regionaliseringen i världen, där regionala han-delsorganisationer utvecklas alltmer. I har viEES-avtal och EU, och vi förbereder oss nu för denfrihandel med som jag skall återkommatill. Det pågår en diskus-sion med länder. Det förekommer ocksådiskussioner mellan och de ostasiatiska länder-na, APEC, om en eventuell frihandel. Frågan är omdenna typ av regionala organisationer är till förfångför en ökad frihandel och ett multilateralt samarbeteeller inte. Det blir naturligtvis så om det byggs uppprotektionistiska block.Frågan är dock om erfarenheten har inne-burit en sådan effekt. Det är frågor som analyseras. ISverige arbetar vi med dessa frågor t.ex. i för att ha en bas för vad som kan blidagordningen för världshandelsorganisationen omnågra år, när de frågor som den har att hantera försthar lösts.Om ett regionalt samarbete innebär att man för-djupar frihandeln och integrationen på områden därdet inte är politiskt möjligt att åstadkomma förhand-lingar på en global bas, kan man åstadkomma någotregionalt som andra länder sedermera kan ansluta sigtill. Det blir en dynamik och en fördjupning.Regionalt samarbete och regional integration kanockså gälla att man går in på nya områden som ännuär oprövade i ett multilateralt sammanhang. Då kanden regionala förhandlingen bli en experimentverk-stad för multilaterala förhandlingar som kan görassedan. En del menar att och Nya Zeelandsregionala samarbete kring tjänstehandel har utgjort entyp av experimentverkstad, som har varit viktig att draerfarenheter av när det skedde förhandlingar omtjänstehandel på multilateral basis inom GATT.Den här typen av frågeställningar, om en EES-inriktad integrationsaktion mellan större grupper ände europeiska länderna vore av värde ,arbetar vi intensivt med i . Det gör även andraländer. Jag menar att det är viktigt att dessa frågorkommer upp på dagordningen när världshandelsor-ganisationens första ministermöte kommer att hållas iSingapore i slutet av 1996.Vi har också en akut handelspolitisk fråga iSverige som berör såväl EU som WTO. Det gäller attvi som nyblivna medlemmar kommer att höja våratullar på vissa områden. Effekten av att ett land går ini en tullunion får inte för omvärlden bli att tullarnahöjs. Således måste EG kompensera omvärlden för detullhöjningar som skulle bli av. De förhandlingarnahar kommit i gång. Vi har lyckats få ett halvårs för-längning av våra låga tullar på de områden som ärviktiga för oss, t.ex. halvledare, datorer och elektro-nik.Nu gäller det för att övertyga Kommissio-nen tillsammans med de andra länder som har sammaintresse som vi - det gäller importörer i andra delar avvärlden och de nya länder som ofta har samma tull-struktur som vi - om att de tullsänkningar som EGpermanent skall förhandla fram just skall gälla deländer som är viktiga för oss och för importörernautomlands. Det gäller, som sagt, t.ex. halvledare.Det här är ingen enkel förhandling. Det finns gi-vetvis ett skäl till att EG har högre tullar. Man har intesänkt dem lika mycket som vi under Uruguayrundaneftersom det fanns skyddsintressen hos vissa länder.Detta är en för oss och för svenska intressen väsentligförhandling som kommer att pågå .