prot · GJ098 · 1995-10-13 00:00:00 — Undervis-ningen av barn och ungdomar bör vara så utformad attde stimuleras till att ta ansvar och att deras motivationtill att lära och själva söka kunskap ökas.Barnen kommer till sin första skoldag fulla av en-tusiasm och en önskan att få lära sig nya saker. Detgäller att ta vara på denna motivation och att göratiden i skolan stimulerande, trygg och rolig. Skolansansvar är att ta hand om alla barn och låta dem ut-vecklas utifrån varje elevs förmåga. Detta uppdraggäller rakt igenom hela utbildningssystemet.Fru talman! Kunskapssamhället kräver att allamedborgare får ökade kunskaper, alltså inte enbart utbildning ges till några få utan att alla får ökadutbildning. Inom industrin krävs stora utbildningsin-satser till den stora massan för att vi skall kunna klarakonkurrensen gentemot andra länder. Dessa satsning-ar gäller inte bara utbildning i ny teknik utan även i deallmänna ämnena svenska, matematik och engelska.Tillväxt i form av satsningar på människorna ärinte enbart samhällets ansvar utan även arbetsgivar-nas. Satsningar i form av utbildning och förändringar iarbetsorganisationen som leder till lärande organisa-tioner och ökad effektivitet är angelägna.Vi kan inte ha sådana villkor i arbetslivet där mangår in i ett arbete ytterst kompetent och efter ett antalår upptäcker att man är kompetent attsköta sitt jobb, beroende på att man inte har fått möj-ligheter att utvecklas i sitt arbete. Både från den en-skildes synpunkt och ur företagsekonomisk synvinkelär detta ett oerhört slöseri med resurser.Återkommande utbildning i arbetslivet är ett måstei framtiden, och ansvaret för detta måste tas. Om vibara satsar på utbildning för barn och ungdom, bör viveta att ungdomskullarna fyller på arbetsmarknadenmed . Därför är utbildning av redan befint-lig arbetskraft och av arbetslösa något som är angelä-get.Dessa människor är en viktig resurs, och det stäl-ler krav på de ansvariga att motivera och utformautbildningar utifrån varje enskilds behov, så att det förden enskilde känns angeläget att göra den extrainsatsom krävs av denne. Jag tror att det krävs ett nytän-kande vad gäller metoder och vägar att nå ett braresultat. Det ställer krav på kreativa krafter och enoräddhet att söka även otraditionella metoder ochvägar. Trots vårt, som vi kanske tycker, heltäckandeutbildningssystem finns det även en begåvnings-reserv, som vi måste fånga upp.Min förhoppning är att kommittén "Ett nationelltkunskapslyft för vuxna" skall lägga fram en hel delförslag i bl.a. den riktningen.Anf. 90 (m) replikFru talman! Jag vill tacka för svaret på frågan vadkommittén som ser över industriprogrammet skallgöra. Jag ser med spänning fram emot rapporten idecember, för detta är mycket allvarligt. Höstterminen1994 kunde 134 elever av över 8 000 på yrkesinrikta-de program i tänka sig att gå industri-programmet, varav 4 flickor.Jag utgår från att man också tittar på de storaskillnaderna mellan pojkar och flickor när det gällerdetta program. Unga kvinnor utgör uppenbarligen enjättelik begåvningsreserv för industrin. Antingen ärdet fel på programmet, eller så har vi misslyckatstotalt med att förklara vad programmet kan tänkas ge.134 elever, varav 4 flickor, kan tänka sig att gå in-dustriprogrammet i . Det är faktisktganska allvarligt. Så risiga program skall vi natur-ligtvis inte ha.Tittar ni också på könsaspekterna i arbetsgruppen?Anf. 91 () replikFru talman! Självfallet gör vi det. Men vi kommerockså att titta på varför man i vissa regioner tror attinte någon är intresserad av att gå industriprogram-met.Anf. 92 (m) replikFru talman! Jag vet inte om det var en insinuationsom gällde , men medvetenhetenom svårigheterna finns. Annars hade inte Länsstyrel-sen så noga redovisat dessa uppgifter.Industrisektorn ganska liten i detta område. Mendet är märkligt att det i de söderkommuner där det avtradition finns en del större industrier är mycket dåli-ga siffror när det gäller denna utbildning. Det bekym-rar mig.Skall vi åstadkomma fler jobb och höja kompeten-sen behövs den typ av utbildning som kan ges i in-dustriprogrammet. Då behöver vi också industrigym-nasierna, vilka ni socialdemokrater dess värre tycksha ett litet horn i sidan mot.Jag väntar på rapporten och ser med spänningfram emot den. Jag hoppas att ni kommer att kavlaupp ärmarna ordentligt.Anf. 93 INGA ()Fru talman! är bostadsfrågor hetafrågor. Fastighetstaxeringen engagerar 2,3 miljonerägare till villor, radhus och fritidshus. komresultatet av den första delen av den bostadspolitiskautredningens arbete.Sveriges småhusägare har presenterats underlagettill de nya taxerigsvärdena, och många uttrycker storilska och t.o.m. förtvivlan. Effekterna av de höjdavärdena kommer att bli förödande, speciellt för per-manentboende i äldre villor i storstadsområden ochskärgårdar.Staten tar in ca 5 miljarder i fastighets-skatt från egnahemsägarna, och resterande delen - 0,6miljarder - tas ut från flerfamiljshusen. Det har ocksåframskymtat att intäkterna till staten skulle bli störreän vad som här har redovisats.De största höjningarna - genomsnittsvärden - görsbl.a. på i , i på , iSunne i och i Oskarshamn.Effekten blir att många, särskilt småhusägare somhar betalat av sina lån, också drabbas av förmögen-hetsskatt. Detta försätter många hushåll i en ohållbarsituation.Fastighetsskattens effekter på boendekostnadernamåste tas på allvar och kan inte längre negligeras avSocialdemokraterna. Dessa fastigheter kan inte fåfortsätta vara mjölkko för staten.Jag anser att höjningen av fastighetsskatten 1996skall undanröjas. Underlaget för uttag av fastighets-skatt bör reduceras för permanentboende i skärgårds-områden och i andra attraktiva områden.Klart är att fastighetsskatten har negativa verk-ningar på svensk bostads- och fastighetsmarknad.Dessutom har skatten starkt negativa effekter på hus-hållens förmåga att klara sina boendekostnader utanbidrag. Jag menar att dessa skäl talar för att fastig-hetsskatten skall avvecklas.Den bostadspolitiska utredningen måste i sitt fort-satta arbete ta de skadliga effekter som det visat sigatt fastighetsskatten har för de boendes kostnader adnotam och analysera dem på djupet. Som moderater-nas ledamot i utredningen avser jag att driva fråganvidare.I veckan avlämnade som bekant den nämndautredningen sitt delbetänkande. Huvuduppgifterna vardels att analysera krisårgångarna 1988-1993, delsutvärdera Danellsystemet, dvs. Jag vill kort beröra mina ställ-ningstaganden när det gäller dessa frågor.Befrielsen från fastighetsskatt vadgäller bostäder färdigställda är bra på det sättetatt den ger husägarna möjlighet att bättre planera sinekonomi. När rekonstruktion ändå blir en nödvändig-het innebär det en större möjlighet att finna den bästaekonomiska lösningen för de boende totalt samt såsmå förluster som möjligt för inblandade parter.Som jag sagt är fastighetsskatten en extrabörda för ekonomin i fastighetsbeståndet över lag, isynnerhet för den årgång husägare som står i begreppatt omsätta sina lån. Jag menaratt utredningens förslag att låta -91:orna få ett årsrespit med fastighetsskatten är bra. Det fokuserardessutom på behovet av en mer långtgående sänkningav fastighetsskatten i syfte att förbättra bostadsmark-nadens ekonomi och bidra till lägre boendekostnader.Då det gäller utvärderingen av Danellsystemet in-stämmer jag i utredningens förslag och menar att detär för tidigt att dra några slutsatser. Däremot anser jagatt förslaget att förändra reglerna vad avser subven-tionsgraden för räntebidragen är olyckligt. En sådanförändring sänder ut fel signaler till bostadsmarkna-den och försvårar den fortsatta analysen och utvärde-ringen av finansieringssystemet.Vidare medför de aktuella förslagen till föränd-ringar att bostadssubventionerna på nytt ökar. Denklara och tydliga färdriktningen mot minskade sub-ventioner bryts. Förutsägbarheten vad gäller finansie-ringsförutsättningarna byts mot tvivel och oklarhet.Dessutom är förslaget än så länge ofinansierat, vilketstrider mot utredningens direktiv.Så, fru talman, vill jag säga något om framtiden.Det viktiga är nu att arbeta fram en bostadsfinansie-ring där den enskilde ser och ges möjlighet att betalade faktiska kostnaderna för sitt boende i framtiden.Därför behöver utredningen fortsätta arbetet med attdiskutera hur kommande bosparande skall främjas.För att nå en sund bostads- och fastighetsekonomi ärdet särskilt viktigt att öka andelen eget kapital så attbehovet av lånade pengar och därmed räntekänslighe-ten minskar.En bra bostad för alla till ett rimligt pris bör varadet konkreta målet för en bra och god bostadspolitik.Det innebär att bostadssektorn måste inordnas i denallmänna ekonomiska politiken. Med minskade statli-ga utgifter skapas utrymme för minskat skatte-tryck, inte minst vad gäller boende och fastighetsä-gande. Ett sänkt skattetryck är en viktig förutsättningför tillväxt i ekonomin, vilket i sin tur är en viktigförutsättning för en fortsatt god bostadsstandard, ochdet även för kommande generationer.Den allmänpolitiska debatten var härmed avslutad.2 § Nya riksdagsledamöter, m.m.Upplästes och lades till handlingarna följande frånvalprövningsnämnden inkomna berättelse:Berättelse om granskning av bevis för riksdagsleda-möter, m.m.Till Valprövningsnämnden har från Riksskattever-ket inkommit bevis omdels att () utsetts till ny ledamot avriksdagen fr.o.m. sedan Maj-LisLööw (s) entledigats från sitt uppdrag som riksdags-ledamot;dels att () utsetts till ny ledamotav fr.o.m. sedan MajBritt () entledigats från sitt uppdrag somriksdagsledamot;dels att () utsetts till ny leda-mot av fr.o.m. sedanBirgitta () entledigats från sitt uppdrag somriksdagsledamot;dels att () utsetts till ny ledamotav fr.o.m. sedanTommy Waidelich (s) entledigats från sitt uppdragsom riksdagsledamot;dels att () utsetts till ny leda-mot av fr.o.m. sedanAnneli Hulthén (s) entledigats från sitt uppdrag somriksdagsledamot;dels att () utsetts till ny ledamotav fr.o.m. sedan JanAndersson (s) entledigats från sitt uppdrag som riks-dagsledamot;dels att (m) utsetts till ny ledamotav fr.o.m. sedan () entledigats från sitt uppdragsom riksdagsledamot;dels att () utsetts till ny leda-mot av fr.o.m. sedanCharlotte () entledigats från sitt upp-drag som riksdagsledamot;dels att () utsetts till ny ledamot avriksdagen fr.o.m. sedan IvarVirgin (m) entledigats från sitt uppdrag som riksdags-ledamot;dels att () utsetts till ny ledamotav fr.o.m. sedan PerStenmarck (m) entledigats från sitt uppdrag som riks-dagsledamot;dels att () utsetts till ny leda-mot av fr.o.m. sedanKarl () entledigats från sitt uppdrag somriksdagsledamot;dels att () utsetts till ny ledamot avriksdagen fr.o.m. sedan HadarCars (fp) entledigats från sitt uppdrag som riksdagsle-damot.Från har också, i samtliga fall,inkommit nya bilagor till tidigare utfärdade bevis förersättare för riksdagsledamöter.Valprövningsnämnden har denna dag granskatbevisen för de nya ledamöterna och de nya bilagornatill bevis för ersättare och därvid funnit att de blivitutfärdade i enlighet med 15 kap. 1 § vallagen.Stockholm den 12 oktober 1995Lars /§ Anmälan om utskottens presidierFörste vice talmannen meddelade att till ordföranderesp. vice ordförande i utskotten hade valts följandeledamöter:konstitutionsutskottetBirgit () ordförandeKurt () vice ordförandefinansutskottetJan () ordförandePer-Ola () vice ordförandeskatteutskottetLars () ordförandeBo Lundgren () vice ordförandejustitieutskottetGun () ordförandeLars-Erik () vice ordförandelagutskottetAgne () ordförandeAnita () vice ordförandeutrikesutskottetViola Furubjelke (s) ordförandeGöran Lennmarker (m) vice ordförandeförsvarsutskottetArne () ordförandeBritt () vice ordförandesocialförsäkringsutskottetMaj-Inger () ordförandeGullan () vice ordförandesocialutskottetSten () ordförandeBo Holmberg () vice ordförandekulturutskottetÅke () ordförandeElisabeth () vice ordförandeutbildningsutskottetJan () ordförandeBeatrice () vice ordförandetrafikutskottetMonica () ordförandePer () vice ordförandejordbruksutskottetLennart () ordförandeSinikka () vice ordförandenäringsutskottetBirgitta () ordförandeTredje vice talman () vice ordfö-randearbetsmarknadsutskottetJohnny () ordförandeElver () vice ordförandebostadsutskottetKnut () ordförandeLennart () vice ordförande4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner1995/96:5 till lagutskottet1995/96:11 till försvarsutskottet1995/96:22 till justitieutskottet1995/96:42 till utrikesutskottet1995/96:49 och 52 till justitieutskottet1995/96:55 till skatteutskottet1995/96:59 till konstitutionsutskottet1995/96:63 och 66 till finansutskottet1995/96:69 till socialförsäkringsutskottet1995/96:70 och 74 till näringsutskottet1995/96:76 till jordbruksutskottet1995/96:82 och 88 till lagutskottetSkrivelse1995/96:13 till näringsutskottet5 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner1995/96:33 Ändring av samarbetsöverenskommelsenmellan , , , och Sve-rige ()1995/96:61 Former för verksamhet som är beroendeav statligt stöd, m.m.1995/96:84 Borttagande av innehavsanteckningar fråninskrivningsregistretSkatteutskottets betänkande1995/96:SkU1 Grön olja i jordbrukstraktorer6 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 12 oktober1995/96:32 av () tilljordbruksministern om importen av finska ägg1995/96:33 av () tillnäringsministern om och kärnkraften ienergisystemet1995/96:34 av () till statsrådetLeif om och asylrätten1995/96:35 av () till statsrådetLeif om praxis1995/96:36 av () tillkommunikationsministern om budgetarbe-te1995/96:37 av () till statsrådetLeif om uppehållstillstånd för omhänder-tagna barn och ungdomar1995/96:38 av () tillförsvarsministern om sjuktransporter med arménshelikoptrar1995/96:39 av () tillfinansministern om röd dieselolja1995/96:40 av () tillstatsministern om vice statsministerns kontokortden 13 oktober1995/96:41 av () tillcivilministern om samverkan mellan företag inomdetaljhandeln1995/96:42 av () tillkommunikationsministern om utbyggnaden avkollektivtrafiken i Stockholm1995/96:43 av () tillsocialministern om bidragsfusk1995/96:44 av () tillkommunikationsministern om enskilda vägar m.m.1995/96:45 av () tillfinansministern om energiskatternaFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 17 oktober.7 § Kammaren åtskildes kl. 14.11.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 20 (delvis)av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 66av andre vice talmannendärefter till sammanträdetsslut