prot · GI0986 · 1995-04-05 00:00:00 — Jag vill inte att man på något sättskall inskränka press- och yttrandefriheten, utan frå-gan är hur man skall kunna skydda de människor sompå grund av vårt öppna samhälle och fria debattklimatkan bli illa hanterade i massmedierna. Det är fråga omatt skydda den lilla människan. brukarannars berömma sig av att vara en av dem som talarför henne, men jag märker inget av detta i det härsammanhanget.Den tryckfrihetslagstiftning som vi har haft sedan1766 är ömtålig och skör, och den måste vi vara räddaom. Men då måste också de som verkar inom den setill att de inte trampar över dess gränser. Många småmänniskor, som inte alls är pampar och makthavare,råkar faktiskt illa ut, och vågar de inteheller gå till storms mot dem som har trampat över.Den person som har åstadkommit de ärendehand-lingar som jag tidigare viftade med är en person somär van att ta för sig och att säga ifrån, men vad görden lille stackare som inte kan göra det? Om mangömmer sig bakom JK, som säger att han bara tar uppprincipfall, glömmer man den lilla människan, och detär för hennes skull som vi sitter här. De andra klararsig ändå, . 118 () replikFru talman! Problemet, , är ju attdet är för den lilla människans skull som vi har en såstor frihet för pressen att den skall kunna granskaockså dem som brukar kallas pampar och deras före-havanden. Det är oerhört svårt att skapa en regel somdrar gränser för detta, och det ställer stora krav påpressens egen etiska medvetenhet.Jag vet vidare inte om anser attmin debatteknik på något sätt skulle förfördela ho-nom, som den lilla människan - kanske var det interiktigt så han menade.Anf. 119 () replikFru talman! Nej, jag betraktar mig inte som litenpå vare sig det ena eller det andra sättet. Det har jaginte gjort sedan jag verkligen var liten. Men jag kän-ner väl sedan våra debattdagar i slutetpå 60-talet på studentkåren i , och jag kon-staterar att han använder samma teknik nu som då.Han målar först upp en osann bild av vad motstånda-ren tycker för att kunna argumentera mot den och trorsig därmed ha vunnit någonting.Det är oerhört väsentligt för den lilla människansskull att debattfriheten och tryckfriheten finns, menanledningen till att jag och en del andra har motione-rat är att det görs övertramp som skadar enskildaindivider. Detta måste vi kunna komma till rätta med.Man kan inte bara säga att man får räkna med litetspill. Det är människor det rör sig om, ,och det är för deras skull som vi sitter här.Anf. 120 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kds)Fru talman! Jag vill först yrka bifall till reservation1 under mom. 1. Jag ställer detta yrkande mot bak-grund av motionerna K407 och K409 om bl.a.granskning av det våld som är knutet till medierna,inklusive att videofilmer skall förhandsgranskas.Ett antal händelser med inslag av allt grövre våldhar drabbat . noterarolika iakttagare - forskare, journalister och lekmän -en rad förändringar i inställningen till mänskliga rela-tioner i vid mening och till människovärdet. Barn ochungdomar har oftare behov av psykiatriska och psyko-logiska stödinsatser. Många växer upp i splittradehem, där pappans frånvaro är särskilt markant. Segre-gationen i en del bostadsområden är mer eller mindrepermantentad. Tillgången på alkohol och andra dro-ger liksom på kraftfullare vapen ökar. Till dettakommer det massiva utbudet av underhållningsvåld,videospel, dataspel och rollspel med starka våldsin-slag, massmediefixeringen vid våldshändelser osv. ställer ungdomar vid förfrågningar t.o.m. upp fördödsstraff.Vem är orsak till våldet i ?Ja, skyll inte på budosporterna - skyll på Rambo!Skyll inte på Rambo - skyll på spriten!Skyll inte på som super - det är synd omhonom.Skyll på hans uppfostran - skyll på föräldrarna!Skyll inte på föräldrarna - skyll på samhället, osv.På detta sätt försöker vi i en cirkelgång skuldbe-lägga våldet i samhället . var bil-stjälandet den stora kriminella ungdomssporten. Dåsade man att det var samhällets sak att skydda biläga-rens egendom. gäller det att skydda medborga-rens liv och hälsa.Samtidigt som det i den nya läroplanen med rättakrävs att mobbning inte får förekomma i skolan, inteheller främlingsfientlighet och trakasserier, ger intesamhället sitt stöd på den punkten. Våldet finns påbild, i media, på våldsvideor och t.o.m. allt brutalare inyhetsinslagen. Hur skall vi skydda våra barn ochungdomar när samhället inte ställer upp? Givetvisställs stora krav på att föräldrarna tar sitt ansvar, menföräldrarna måste få stöd från samhällets sida. Jag villockså gärna veta hur vi skall leva upp till , som har undertecknat. I artikel17 stadgas att barnet skall skyddas från informationoch material som är till skada för barnets välfärd. Jaganser att medievåldet inklusive videovåldet är tillskada. I går gränsen för barn vid 18år. Jag har träffat killar som säger att man hyr envåldsam film, ser samma scen tio gånger, slår vadmed varandra och går ut på stan för att träna att göradetsamma. Då använder man aktivt filmutbudet förpåverkan. Ändå invaggas vi i en falsk trygghet attvåldet inte skadar.Själv har jag arbetat mot våldet under tio års tid.Tillsammans har kvinnor från de olika politiska parti-erna i min hemort haft opinionsmöten, vi haranmält för grova våldsfilmer, försökt få kommunfull-mäktiges ledning engagerad, vänt oss till Hem o.Skola osv. Inte heller i de små sammanhangen fårman någonsin tröttna. Men jag har också insett attlagstödet på något sätt måste skärpas. Jag har därförsom riksdagsledamot nu i en motion begärt insatsermot våldet i ungdomskulturen. Det handlar om ytter-ligare lagstiftningsstöd mot våldet i media, om ytterli-gare forskning om våldets negativa påverkan samt omkonsumentupplysning, åldersrekommendationer ochrestriktioner i marknadsföring av rollspel.Riksdagen antog en ny yttrandefrihetsgrundlaghösten 1991. Den enda censur som skall vara tillåtenenligt denna lag gäller filmer som visas offentligt.Någon möjlighet till förhandsgranskning av hyr- ochsäljvideogram ges inte. träddedenna lag i kraft. är tiden mogen för utvärderingav denna. Ett förslag om obligatorisk förhands-granskning måste läggas fram. På en biograf finnsåldersgränser. Du ser inte samma avsnitt av filmengång efter gång, men när det gäller hyr- och videofil-mer bestämmer du själv helt över vad du vill se ochhur många gånger.Till skulle jag vilja säga att jaggärna skulle ställa mig bakom en 18-årsgräns. Mennär vi hade en sådan gräns knuten till filmcensurenvar till den också kopplad en rekommendation omsänkning av 15-årsgränsen till en 11-årsgräns. Undersådana förhållanden tycks värna merom yttrandefriheten än om människovärdet. Hon sercensur som ett främmande inslag.En attitydundersökning gjord vid uni-versitet visar att tror att TV-våldet bidrar till ettvåldsammare samhälle och att barn blir avtrubbadeoch likgiltiga inför allt våld som de serveras. Dennaundersökning är gjord av professor tredjeklassare, , skriver att tomtensköt alla barnen, så att pappa och mamma blev jätte-ledsna, eller att deras pappa skar fingrarna av barnenoch styckade dem en efter en, undrar jag: TyckerBirgit då inte att läraren skall tala med bar-nen om de här uppsatserna? Det är ju ett slags censurockså att göra det.Jag vill hellre ha en något naggad yttrandefrihet,som skyddar mot slag, sparkar och våldtäkt, än enyttrandefrihetslag som uppeggar till sparkar, slag ochvåldtäkt. Då är det inte längre tal om en frihetslag. Dåmåste lagen kompletteras med lag om kvinnofrid samtbarna- och ungdomsfrid.I arbetar man med ett omfattande hand-lingsprogram i 56 punkter mot våldet i media. I Sve-rige vill vi inte ens inse att ett minskat utbud av våldleder till minskning av våldet i sig.Fru talman! Jag hoppas att utskottet fått rätta sig-naler när det skriver att regeringen skall inleda ettbrett upplagt arbete mot våldet i samhället.Anf. 121 () replikFru talman! Jag anser att kds har svikit våra ung-domar i det här avseendet. Om kds under rege-ringsåren hade medverkat till att vi kunde lägga framlagstiftning om nya åldersgränser, både vad gäller biooch utlämning av videofilmer, hade vi haft 18-årsgränser. Ungdomarna hade då inte kunnat gå tillaffärerna och hyra de värsta våldsfilmerna.Det krävde en grundlagsändring. Vi arbetade in-tensivt med det och hade kunnat läggafram ett förslag för under förra mandatperi-oden och kunnat bekräfta en ändring avgrundlagen, för att skydda våra ungdomar. Kds gickinte med på det. Jag tycker att kds sviker våra ung-domar.Anf. 122 ()replikFru talman! Jag vill säga till hade valt att inte föreslå om den nya åldersgrän-sen skulle vara tvingande eller rekommende-rad. Man förordade också en uppmjukning av dennuvarande 15-årsgränsen, med innebörd att barn ochungdomar som fyllt inte skulle vägras tillträdetill en film med den gränsen men att de som var under15 år uttryckligen skulle avrådas. Man ville alltsåtillåta dessa filmer även för 11-åringar. Det var inte enså renodlad lagändring som säger.Anf. 123 () replikFru talman! Jag upplevde inte att Ulla-BrittHagström var med i de diskussioner som vi förde iregeringskansliet . Jag känner över huvudtaget inte igen den diskussion som Ulla-BrittHagström nu tar upp. Vad det handlade om var attinföra nya och högre åldersgränser för våra ungdo-mar. Det är ett stort svek att kds inte gick med på det.Då hade vi haft en bättre och effektivare lag-stiftning.Anf. 124 ()replikFru talman! Nej, jag var inte med och debatteradepå det sättet, . Men jag förde en debatti pressen med , där hon sade att honinte brydde sig om ifall en person, i det här fallet enenskild lärare, trädde fram och sade att detta varskadligt. Det kan jag inte ta hänsyn till, sade hon. Jagtrodde att något skulle hända 1987, när vi hade detstora Kungälvsuppropet. Jag trodde att skulle leda någonvart. Mentydligen går man som katten kring het gröt, och dethänder ingenting.Anf. 125 ()Fru talman! Först vill jag tacka att hon har läst högt ur vår partimotion. Hon cite-rade följande: "Det kan inte vara meningen att tryck-frihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen ärtill för att skydda pornografiska filmer där kvinnortorteras och förnedras i underhållande syfte, ellervideofilmer som skildrar sadistiskt våld och detaljera-de mord." Sedan slutar hon att läsa högt. Därför villjag fortsätta och säga att vi därför tycker att vi politi-ker skall ta krafttag, eftersom vi ändå är ansvariga församhällsutvecklingen. Vi vill att videofilmer skallförhandsgranskas, stickprovskontroller skall utföras idetaljhandeln och våld som betraktas som underhåll-ningsvåld i TV-kanalerna skall kunna tas bort. Viskall kunna påverka det. I stället tar upp alla förträffliga förbud vi har i dag.Jag vet att det är flera än och kdssom har yrkat bifall till vår reservation där vi säger attvi vill att man skall kunna ta upp obligatorisk för-handsgranskning . Jag vet att det finns mode-rater, folkpartister och centerpartister som stöder det.Jag ser fram emot voteringen i denna fråga.Jag tycker att vi, via de avtal vi skriver med TV-kanalerna, har en skyldighet att påverka. Vi skall gå inoch hjälpa till och påverka attityder hos ansvarigaproducenter. Det är en skyldighet för oss.De allra värsta våldsinslagen är nyheterna. Är detinte absurt, att den verklighet som vi lever i är denvärsta, aggressiva smörja som vi ser? Där är det mänsom slaktar kvinnor och barn och också varandra. Viborde kunna visa mer positiva händelser i världen änmasslakt den tid då barn och ungdomar är uppe ochtittar. Vi borde kunna vänta till medden typen av bilder på blodiga människor.Via olika organisationer kan föräldrar också boj-kotta kanaler som inte följer etiska regler och moralnär det gäller barnprogram. Här har redan råkatilla ut, genom att tittarantalet sjunker.När det gäller videofilmerna skulle jag vilja sägaföljande. I den söderförort där jag bor har vi via vårsociala distriktsnämnd försökt komma åt en videobu-tik där videokassetter med kvinnor i alla möjliga ochde mest omöjliga situationer exponeras med sadistiskaanspelningar. Dessa kassetter exponeras i en affärsom också sökte tillstånd för att ha olika spel. Viförsökte stoppa spelautomaterna med hänvisning tillatt barnen skulle slippa se de exponerade videokasset-terna. Vi gick dit och tittade. Barnen skulle varatvungna att passera det rum där videokassetternaexponerades för att komma till spelautomaterna. Vidrev det hela vägen till laglig prövning, men vi kundeinte komma åt det.I dag är det så att samma affärer som exponerar dehär grova bilderna också drar till sig ungdomar på etteller annat sätt. Det måste vi komma åt. Vi behövervisa på krafttag nu.Det vore fint om man kunde särkoppla 18-årsgränsen från ett upphävande av censuren efter 18år. Då tror jag att vi skulle få andra majoriteter.Med det vill jag yrka bifall till reservation 1.Anf. 126 () replikFru talman! Även om jag har samma yrkande somMiljöpartiet och i detta stycke vill jaginvända mot den något ensidiga betraktelsen och detEwa säger när hon vidgar förbudet till attavse mer än det spekulativa underhållningsvåldet.Hon börjar också angripa nyhetssändningar som visarden brutala verklighet vi tyvärr lever i. Det är inte minuppfattning. Så långt vill jag absolut inte gå när detgäller censuriver.Anf. 127 () replikFru talman! Jag har t.o.m. tillsammans med barneni min klass 2 skrivit ett brev till , därbarnen själva formulerade en vädjan att slippa nyhets-sändningarna före barnprogrammen. Detär så elementärt att jag hoppas att skulle kunna instämma i barnens vädjan attslippa det i samband med barnprogrammen.Anf. 128 () replikFru talman! Det är viktigt att skilja på det speku-lativa underhållningsvåldet som är förråande ochnyhetsmediernas frihet att skildra verkligheten somden dess värre är. Det är givet att man frivilligt kan haen annan etik när det gäller att visa de hemska bilder-na. Det kan jag hålla med om. Men jag tycker absolutinte att man skall gå in med några tvingande regler.Anf. 129 () replikFru talman! Visst skall man ha etik. Det finns såmycket annat i världen att visa på nyheterna än attmän slaktar kvinnor, barn och män. Det finns såmånga positiva nyheter att visa. De andra bildernatycker jag att vi kan spara till litet senare på kvällen.Det borde egentligen vara en självklarhet för en pro-gramchef.Anf. 130 ()Fru talman! Som jag har sagt förberederregeringen ett åtgärdsprogram mot våld i samhälletöver huvud taget. I det åtgärdsprogrammet skall manta upp våld i medierna, i dataspel osv. Men så mycketkan jag förutskicka att vi socialdemokrater är mot-ståndare till en förhandsgranskning, en censur avvideogram.Vi har med tillfredsställelse sett hur videomarkna-den har sanerats undan för undan. Vi har uppmärk-sammat att , genom att videohand-larna frivilligt överlämnar filmerna, granskar överhälften av utbudet. En sanering sker på frivillig väg.Det finns en 15-årsgräns när det gäller försäljningav videogram. Vi vill höja den till osv.Det görs alltså en del. Men när det gäller en abso-lut förhandsgranskning av videogram skall jag göraEwa besviken. Ett sådant förslag kommerregeringen inte att lägga fram.När det gäller och våld som före-kommer i bl.a. nyhetsprogram tycker jag att EwaLarsson i det utskott där hon är verksam, kulturutskot-tet, skall verka för att man i det nya avtal som kom-mer att slutas mellan och regeringenuppmärksammar hur man skall komma till rätta meddet underhållningsvåld som förekommer även i Sveri-ges Radio. Jag tror inte att det är mycket att göra åtdet egentliga våldet som visas i nyhetsprogram, ävenom man kanhända skall vara försiktig med de mestbloddrypande detaljerna.Anf. 131 ()Fru talman! Jag kan trösta medatt jag jobbar med frågan i kulturutskottet och också iKulturutredningen. När det gäller den sanering inomvideobranschen som talade omlever tydligen inte och jag i sammavärld.Jag ger en stående inbjudan till följa med mig till de två videobutiker som finns imin lilla söderförort så att vi kan titta på hur det ser utdär. Vi kan också titta på de spelautomater för ung-domar som finns i samma lokal som de exponeradefilmer som jag talade om.Välkommen att titta i verkligheten i min söderför-ort, så kan vi fortsätta diskussionen sedan!Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 1 (åtgärder mot våldsskildringar m.m.)Proposition ställdes först beträffande utskottets hem-ställan och därefter ifråga om motiveringen.Hemställan:1. utskottets hemställan2. hemställan i res. 2 (fp)Votering:288 för utskottet15 för res. 24 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 75 m, 19 c, 1 fp, 18 v, 15 mp,12 kdsFör res. 2: 15 fpAvstod: 1 c, 2 fp, 1 mpFrånvarande: 13 s, 5 m, 7 c, 8 fp, 4 v, 2 mp, 3 kdsMotiveringen:Godkännande av1. motiveringen i res. 1 (v, mp)247 för utskottet46 för res. 114 avstod42 frånvarandeKammaren godkände utskottets motivering.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 75 m, 20 c, 3 fp, 1 kdsFör res. 1: 1 fp, 18 v, 16 mp, 11 kdsAvstod: 14 fpFrånvarande: 13 s, 5 m, 7 c, 8 fp, 4 v, 2 mp, 3 kdsMom. 4 (meddelarskydd m.m.)1. utskottet2. 3 (fp, c, v, mp)Votering:234 för utskottet72 för res. 343 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 75 m, 12 kdsFör res. 3: 20 c, 18 fp, 18 v, 16 mpFrånvarande: 14 s, 5 m, 7 c, 8 fp, 4 v, 2 mp, 3 kdsMom. 8 (grundlagsreglering av frekvensfördelning)1. utskottet2. 6 (m, fp)Votering:215 för utskottet92 för res. 642 frånvarandePartivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 20 c, 1 fp, 18 v, 16 mp, 12kdsFör res. 6: 75 m, 17 fpFrånvarande: 13 s, 5 m, 7 c, 8 fp, 4 v, 2 mp, 3 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren att deärenden som han debatteras färdigt under återstodenav dagens sammanträdet fick avgöras vid arbetsple-num torsdagen den 6 april.AjourneringKammaren beslöt att ajournera förhand-lingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.10 § , m.m.FöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1994/95:KU37Sametinget, m.m.(prop. 1994/95:100 delvis)Anf. 132 ()Herr talman! Jag vill i det här sammanhanget yrkabifall till två reservationer. Den ena finns under rubri-ken användning av tilldelade medel ochhandlar om rätt att få betala ut partistöd.Bakom reservationen står representanter för Miljö-partiet, och . Den andrahandlar om samernas rättsliga ställning och går ut påatt bifalla förslag om att en utredningtillsätts med uppdrag att arbeta med målformuleringoch lagstiftning för samesamhällets överlevnad ochutveckling.Riksdagen uttalade "att samerna är en etniskminoritet i , som i egenskap av ursprungligbefolkning i sitt eget land intar en särskild ställning".1993 inrättades ett sameting som skulle verka som"ett kraftfullt instrument för främjandet av den samis-ka kulturens utveckling". är till sin formbåde en statlig myndighet och ett folkvalt organ. Sa-metinget är inte ett organ för självstyre, fastän de 31ledamöterna utses genom samiskt allmänt val vartfjärde år.Eftersom ändå är ett folkvalt organ,anser att partistöd skall kunna utbetalastill partier som är representerade i tinget, av sammaanledning som , och kommunenbetalar partistöd, dvs. för att partierna skall kunnafullgöra sina demokratiska förpliktelser och för att deskall kunna bedriva ett meningsfullt politiskt arbete.Sametingets partier har samma behov som partivä-sendet i övrigt.Enligt handlar partistödet om ett grun-darvode på och därefter för varjemandat partiet har i tinget. Det är alltså inga anmärk-ningsvärda summor, speciellt när man betänker föl-jande förutsättningar. Man saknar tillräcklig dagligrapportering och bevakning av verksam-het. De dagliga nyhetssändningar i radion på tio minu-ter som ges på nordsamiska är inte tillräckligt, efter-som det finns många samer som varken behärskarnordsamiska eller samiska. Till detta kommer att manhar en tidskrift som endast kommer ut en gång i må-naden. Demokratin förutsätter att partierna i Same-tinget kan bedriva ett politiskt arbete mellan mötestill-fällena. Eftersom möjligheten är begränsad att kommaut i en offentlig debatt via massmedierna, måste Sa-metingets partier göra egna informationsinsatser.Partistödet är enligt en grundpelare iett folkvalt styrelseskick, där är delaktigt ien sådan ordning. kan besluta om attunderlätta för partier att föra en offentligpolitisk debatt såväl gentemot sina egna väljare somgentemot andra.Man kan få uppfattningen att majoritetens be-dömning i utskottet är att kanfå möjlighet att betala ut partistöd, eftersom det talasom att regeringen håller på med en översyn av detkommunala partistödet som eventuellt kan ge under-lag för en ändring av nuvarande förhållanden. Meneftersom det inte pågår någon sådan översyn, är det istället ännu mer angeläget att redan i dagutan onödiga dröjsmål beslutar att bifalla reservation1 mom. 2 om användning av tilldelademedel. Det innebär att tillmötesgår Same-tingets önskemål om att få betala ut partistöd till par-tierna som finns representerade i Sametinget.Herr talman! Så till frågan om samernas rättsligaställning. och inrättandet av ettsameting är små framsteg vad gäller förståelsen ochrespekten för samernas kultur och levnadsvillkor. Detfinns behov av att gå vidare. Samerna har genom sinaorganisationer själva formulerat vad som krävs för attbevara och utveckla samesamhället. Det borde därföri enlighet med reservation kunna isamråd med samerna tillsättas en utredning med ettuppdrag att inleda ett arbete för att göra en målformu-lering och lagstiftning för samesamhällets överlevnadoch utveckling.Avslutningsvis vill jag förklara vårt ställningsta-gande vad gäller konvention 169. I vår motionuttalar vi att man noga skall utröna möjligheten attratificera denna konvention. Vi delar majoritetensbedömning att "konventionens artikel 14 om rätt i sin nuvarande lydelse är ett hinder för Sverigesmöjligheter att nu tillträda konventionen". Med enannan utformning av denna artikel skulle hindretkunna undanröjas genom att begreppet "bruksrättinförs som ett alternativ till äganderätt och besitt-ningsrätt". har skrivit på ,men det pågår en skriftväxling om tillämpningen, ochdet är klokt att följa resultatet av detta innan det fattasett slutgiltigt beslut. har i december 1994också skrivit under konventionen. Egendomsrättsbe-greppet på är ordnat på ett särskilt sätt somär traditionellt bestämt. Det är inte, och har aldrigvarit, möjligt för vare sig fysiska eller juridiska per-soner att få egendomsrätt till jord på . Ut-gångspunkten är att det offentliga, staten, har egen-domsrätten till jord. Danska regeringenoch det grönländska hjemmestyret är överens om attdessa egendomsförhållanden överensstämmer medkonventionens artikel 14.Anf. 133 ()Herr talman! Det är många saker som behandlas iden aktuella propositionen. Jag tycker att språkfråganborde tas upp för sig. Jag berör inte den , utanjag nöjer mig med att tala om två reservationer, reser-vation 1 mom. 2 och reservation 4 mom. 8, som jagyrkar bifall till.Samerna har fått sitt sameting. Det är ett viktigtsteg för ökad självbestämmande. Det måste gå åt dethållet för den samiska befolkningenoch för dess bevarande av sin kultur och sitt språk.Men har alltför små befogenheter. De somkämpar för ökat självbestämmande för haren bit att gå. En del av ökande möjligheter, en själv-klarhet i ett demokratiskt land, är att samerna fårrätten att besluta om att fördela partistöd som allaandra valda församlingar i . Om det behövs enlagändring i sametingslagen utgår ifrånatt regeringen kommer med ett förslag om denbefogade ändringen. Att i en proposition hänvisa utredning som tagits tillbaka är en ganska sorglighistoria.Den andra handling som skulle stärka samernasställning är att äntligen ratificerade 169. 1920 blev genom anslut-ning till medlem i , arbetsorganisationen, och sände en delegationmed två regeringsombud, ett arbetsgivarombud ochett antal experter till mötena. antogskonvention 169 vid 76:e möte i , alltsåför . Den efterträdde 107 som blivit föråldrad. Den hade vialdrig undertecknat.