prot · GI0957 · 1995-02-08 00:00:00 — Styrelsen har tillkommit för att planera för ettmiljödatacenter i , vars syfte är att underlättaför användare av miljödata att få tillgång till informa-tion.Herr talman! Sammantaget finns många goda för-utsättningar för forskning inom olika områden. Fors-kare från hela världen nyttjar de möjligheter somfinns i , trots att kommunikationerna till ochfrån kunde vara mycket bättre.För att behålla den position har inomforskningsvärlden krävs fortsatta satsningar på ut-veckling av rymd- och miljöforskning.På uppdrag av gjort en utredning om ettrymd- och miljöforskningsinstitut i . Uppdragetbestod i att utreda förutsättningarna för att bygga uppett forskningsinstitut baserat bl.a. på befintliga forsk-ningsresurser i Kirunaområdet och också att undersö-ka möjligheterna till finansiering genom och de resurser som anslås till mål 6 i EU:sregionalpolitik. Ansökan har också inlämnats tillMistra, en av de forskningsstiftelser som bildats.Förslaget till institut omfattar sju separata sats-ningar, bl.a. miljödatacenter för satellitinformationoch forskningsenhet för atmosfärkemi. Utredningensförslag, förverkligat i sin helhet, skulle innebära enmycket värdefull förstärkning av miljö- ochrymdforskningen i och i som helhet.Herr talman! är ett av de samhällen som påkort tid har genomgått en revolutionerande förändringvad gäller näringslivet. För bara något tiotal år sedanvar helt beroende av gruvbrytningen. Numåste andra näringar utvecklas. är fortfarandeav stor betydelse för samhället, men det krävs flerstabila verksamheter för framtid.Jag vill med mitt inlägg göra uppmärk-sammad på att fortsatt satsning och utveckling avrymd- och miljöforskning är av avgörande betydelseför fortlevnad. Det är också viktigt att hög-skolorna ute i landet får forskningsresurser, så att interesurserna samlas i de forskningsmässigt redan starkastorstäderna.Anf. 280 (m) replikHerr talman! Det är ju fantastiskt att höra en soci-aldemokrat på ett så utmärkt sätt belysa de positivaeffekterna och de möjligheter som finns när det gällersatsning på forskning i exempelvis Kiruna.Jag har inga invändningar mot , men jag skulle vilja fråga: Vilka slutsatser drarKristina av de konsekvenser som de social-demokratiska besparingarna på forskningsanslagen fårför projekten som rör just ? Har ni diskuterateffekterna i den socialdemokratiska gruppen, och hurbedömer att de kommer att slå ijust ?Anf. 281 () re-plikHerr talman! Jag är medveten om att vi inte harkunnat öka anslag på nästan något område som det serut i . Men jag hoppas att de stiftelsersom bildades, där våra löntagarfondspengar bands in,skall kunna använda pengar till att utveckla forskningi Kiruna.Anf. 282 (m) replikHerr talman! Jag tror att det kan finnas gott hoppom det, utan att vara insatt i hur de fristående forsk-ningsstiftelserna arbetar, av den enkla anledningen attjag är väl medveten om den kvalitet som finns iforskningsprojekten just i Kiruna.Nu är ju inte ett moderat fäste, vilketgör att jag även tror att en politisk styrning av forsk-ningsmedel möjligen skulle kunna gynna . Menjag får väl ändå säga att det är intressant att KristinaZakrisson sätter sin tillit till de fristående forsk-ningsstiftelser som andra socialdemokrater här i salenså frejdigt har ifrågasatt.Anf. 283 () re-plikHerr talman! Jag är övertygad om att Socialdemo-kraterna än mer än är måna om att ut-veckla det som finns i Kirunaområdet.Att jag sedan sätter min tillit till forskningsstiftel-serna är därför att pengarna har bundits upp där, ochde måste användas på ett vettigt sätt.Anf. 284 ()Herr talman! Jag skall tala om behovet av infor-mationsteknologi - ny teknik för funktionshindradeförskolebarn.Jag har fått förmånen att representera Socialde-mokraterna i detta år.Under denna period har jag läst, hört och talat mycketmer om informationsteknik än någonsin annars, ibudgetpropositionen, i samtal mellan riksdagsledamö-ter och inte minst , då regeringen pre-senterade sina direktiv till och inrät-tade Ungdomens IT-råd.Vi vet att informationstekniken får en allt störreroll i vårt samhälle, och det är viktigt i detta skede attlåta tekniken komma alla till del inom så många sam-hällssektorer som möjligt.Vi vet också att det är de starka, de med teknisktintresse och framför allt unga pojkar som först kom-mer att ta för sig. Det är ju en av anledningarna till attungdomsrådet skall föreslå åtgärder för att få flerflickor att bli intresserade av den nya tekniken.Men informationsteknik ger inte bara möjligheterför statsöverhuvuden att kommunicera med varandra.För en grupp människor ger det möjlighet till kom-munikation över huvud taget, möjlighet till förströelseoch möjlighet att, som exempel, göra sina egna läxor.Jag talar om personer med funktionshinder.Bland människornas mest grundläggande behovfinns behovet att kommunicera med andra människor.En grundläggande rättighet är att kunna delta i sam-hället och kunna påverka samhällsutvecklingen. Tek-niken medger att personer med även mycketgrava handikapp kan ges möjlighet att kommunicera,delta och påverka.Dessa personer, som kanske har den största nyttanav datorer, måste tillåtas att börja öva tidigt, redan iförskoleåldern. För många funktionshindrade kandatorn bli det verktyg som behövs för att kunna läsaoch skriva, förstå och bli förstådd.Hur ser det då ut ? Får handikappade barntillgång till datorer?Nej, handikappade förskolebarn får inte tillgångtill datorer annat än i mycket få undantagsfall. Hjälp-medelscentralerna ordinerar inte datorer till förskole-barn för att de i sin Hjälpmedelsförteckning har klas-sat datorerna som "kommunikations- och skrivhjälp-medel". Detta betyder att förskolebarn, som inte kanskriva, inte heller får en dator.Tänk, om vi införde regeln att en penna endast fåranvändas till att skriva med! Inget barn skulle då fåtillgång till en penna förrän det börjar skolan.Datorn kan för handikappade bli den penna de intekan hålla i handen. Möjlighet måste ges att handikap-pade barn får lära sig behärska datorn - deras penna -innan de börjar skolan.En dator kan dessutom användas till så mycketmer än att skriva. Med hjälp av en dator kan handi-kappade barn leka själva och inte bara vara åskådaretill andras lek. Om de inte kan stapla klossar till etttorn, kanske de kan bygga med hjälp av ett rejälttangentbord och en bildskärm.När barnet börjar skolan och får tillgång till endator i klassrummet, ges det dock inte möjlighet attsom andra barn själv göra sina läxor. Hemma fårmamma eller pappa hålla i pennan. Barnen får väntatill högstadiet innan det får en dator även hemma.De handikappade barn som kan fatta en penna ochmed stor möda forma bokstäver får inte tillgång till endator över huvud taget. De kan ju skriva. Man tarsedan inte hänsyn till att barnen får ägna all möda åtatt skriva i stället för vad det är de skriver.I dag får föräldrarna själva informera sig om ochbekosta datorer och program. De datatek, en form avlekotek där handikappade barn kan prova på datorer,som finns på vissa ställen i landet har årslångaköer.De program och läromedel som finns är ocksåstarkt begränsade. För synskadade är det en självklar-het att barnböcker och läromedel finns på annat äntryckt papper. För rörelsehindrade barn finns intedenna självklarhet. Upphovsrättslagen är ett av hind-ren. Det är inte tillåtet att föra över exempelvis enpekbok via diskett till en dator som barnet med pann-lampeindikator själv kan bläddra i. För att snabbt lösadetta behövs ett avtal som omfattar alla typer avfunktionshinder.I det pressmeddelande som Statsrådsberedningenskickade ut med anledning av bildandet av Ungdo-mens IT-råd nämner man att rådet skall kompletterasmed ytterligare ett par ungdomar. För att tillgodosebarn och ungdom med funktionshinder hoppas jag attinbjudan om någon plats lämnas till RBU, Riksför-bundet för rörelsehindrad ungdom, så att de kan deltai utvecklingsarbetet.Det finns naturligtvis mycket mer att säga, fler ex-empel att ta upp. Men tiden tillåter det inte.Herr talman! Jag vill avsluta med att om Sverigeskall bli ett föregångsland när det gäller användningav informationsteknologi, måste alla få vara med. Denframtid vi nu står inför kan med rätta insatser avsevärtförbättra och förenkla situationen för handikappadepersoner. Jag tycker att vi skall ta den möjligheten.Anf. 285 (m) replikHerr talman! Det är bra när nya ledamöter tar tillorda i debatten, för då dyker det upp sådant som ärväsentligt ute i verkligheten.Den socialdemokratiska regeringen har varitmycket senfärdig när det gäller att ta upp frågor somrör IT och IT-utveckling i skolarbetet. Jag noterar attChristina var glad över den socialdemokra-tiska redovisningen av vad som skall ske, somgjordes . Ja, det kan man naturligtvis vara,men sanningen är ju att den borgerliga regeringensIT-kommission var inriktad på en nationell aktionsom skulle stimulera arbetet i skolorna med närmare500 . Det är klart att desocialdemokratiska satsningarna då är litet senfärdiga.Jag ville inte kritisera detta utan lyfta fram detChristina säger om de erfarenheter vi har -inte minst av pedagogisk art - när det gäller dataarbe-te för handikappade elever. Det finns pedagogiskkunskap som skulle kunna nyttiggöras för all typ avundervisning.Jag vill gärna skicka med ensynpunkt. I regeringens tal om att man nu vill arbetamed skolans inre arbete och i allt det som sägs omskolan i budgetpropositionen finns det tyvärr inget omdetta viktiga område. Jag tror att skolan faktiskt haren chans att motverka en del problem framöver, menframför allt lägga en mycket bättre grund för utbild-ningen för alla barn.Jag tycker att det vore bra om initiativ när detgäller datasatsningar i skolorna vore en del av deprojekt man intresserade sig för så att det inte baragällde kultur, mobbning, främlingsfientlighet ochannat som är väldigt traditionellt på skolområdet.Anf. 286 () re-plikHerr talman! Jag kan bara säga att för ungdomar - ,som man säger - inte ens har hunnit komma i gångännu. Jag tror att det är viktigt att man tar med funk-tionshindrade ungdomar för att diskutera mer hur manskall kunna komma till rätta med problemen så attockså de får ta del av den nya tekniken.Alla har inte hunnit så långt , och jag tror att viändå har kommit en bit på väg i i och med attvi har inrättat såväl som Ungdo-mens IT-råd.(forts. 58) 6 § Kammaren åtskildes kl. 22.41.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 5 §anf. 24 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 53(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 108 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 152(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. anf. 202(delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf 251(delvis) ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.