prot · GI09113 · 1995-06-01 00:00:00 — Jag är beredd att diskutera nivåerna i det.Anf. 178 () replikHerr talman! Det tycker jag är bra. Jag sade ocksåi mitt inledningsanförande att jag har upplevt attsprickan i borgerligheten inte går mellan å ena sidanModeraterna, och kds och å andra sidanCentern. Den går någon annanstans. Jag har läst eramotioner och kommit fram till att det nu bara ärModeraterna som skiljer ut sig och inte vill vara medom någon diskussion. Däremot har hennes parti tillsammans med både Folkpartietoch markerat i sina motioner att de ärberedda att medverka i denna diskussion. Det är bra.Direktiven till utredningen ligger fast. Om det nuär så att har känt sig bakbundentycker jag nog att hon kan känna att bojorna lossnarlitet. Ni har mandat att lägga fram de förslag ni tyckerskulle bidra till att vi får en bättre tingens ordning.Våra motioner från vår oppositionstid var såkonkret utformade att det t.o.m. fanns lagförslag inågon av dem. Det var sannerligen inte bara kritik. Vilade oss vinn om och kunde presentera ettkonstruktivt alternativ till det vi tyckte var dåligt. Dettyckte vi var vår uppgift som opposition.Anf. 179 () replikHerr talman! Jag gläder mig om mina bojor börjarlossna. Det känns bra. Jag tackar för det.Jag vill gå tillbaka till något som i sitt förra inlägg, nämligen det om kommunalsjälvstyrelse kontra föräldrarätt. Hon sade att allförtroendevald klokskap inte finns här i riksdagen.Det skall veta att det inte är så. Men allklokskap kanske inte heller finns på den kommunalanivån, dess värre.När det fanns en gräns på som lägsta nivåfungerade den alltid som tak. Jag skulle gärna viljaveta vad tror om anledningen till det.Jag vet faktiskt inte något exempel där man har gettbidrag utöver . Om har ett sådantexempel skulle jag vara tacksam att få höra det.De kommuner som skall tala om vilka bidrag defristående skolorna skall ha är på ett sätt jäviga,eftersom de också skall bestämma om bidragen tillsina egna skolor. Vi håller med om attresursfördelningen skall göras efter behov. Defristående skolorna har aldrig fått av det bidragman ger för en genomsnittselev i den kommunalaskolan. De har alltid fått mindre än 100 %.Jag har mycket svårt att förstå det som ofta försfram, att det är en överkompensation och att det ärdärför man måste ändra systemet. Jag skulle gärnavilja ha en förklaring till det också. Men framför alltvill jag veta om det finns något exempel på att manhar tagit hänsyn till extra kostnader.Anf. 180 () replikHerr talman! Det finns faktiskt ganska mångasådana exempel. Jag kan göra det mycket enkelt förmig och säga att jag har ett i min egen hemkommun.Den finskspråkiga skolan, som blev fristående, harfått mer än de därför att behovenbedömdes som sådana. Om det rådde fullständigpolitisk enighet i kommunen, från tillNy demokrati, som jag antar var med på det på dentiden.Det finns en hel del klokskap. Detta förekommerockså på många andra ställen där man gör enbedömning av behoven. Men man har känt sig låst avgränsen på . Den har i praktiken inneburit enöverkompensation till en del skolor, där man skulle habedömt behovet som lägre om man hade fått görasamma bedömning som man gör för de kommunalaskolorna. Kommunerna får nu ett större utrymme fören behovsanpassning av resursfördelningen. Dettycker jag är bra.Jag kan inte heller förstå misstänksamheten motkommunalt förtroendevalt folk. Det är därkompetensen i fråga om skolornas behov finns. Denhar inte vi här. Vi har inte kunskapen om varjeenskild skola eller t.o.m. varje enskild elev. Hur bra viän kan tycka oss vara vet vi väldigt litet om det, merän kanske något enstaka exempel från vår egenhemkommun. Men det räcker inte för att fatta sådanabeslut.Anf. 181 () replikHerr talman! tog upp att denborgerliga regeringen lade fram sitt förslag innan denJohanssonska utredningen var klar. Det är korrekt.Men det är väl ingen ursäkt för att nu upprepa sammafelaktiga ordning. Dessutom menar jag att vi nu harnågra års erfarenheter som underlag för enparlamentarisk utredning och därmed ett helt annatläge.Då gällde det att ge förutsättningar för alla barnoch föräldrar att välja utifrån andra förutsättningar änplånboken. Då gällde det att ge friskolornas lärare enmarknadsmässig lön. Då gällde det att markerauppskattning över huvud taget för friskolorna. börjar vi också få erfarenheter. Det ärde erfarenheter som en parlamentarisk utredning skallarbeta med.Eva har uppfattat mig helt rätt.Folkpartiet vill ha en sjyst behandling och rättvisa förfriskolorna. Vi tror inte att alla socialdemokratiskaledamöter tänker strypa friskolorna, långt därifrån.Men vi har också andra erfarenheter av vissasocialdemokratiska kommunalpolitiker. Det gör attdetta är en oerhört vital fråga.Jag tror fortfarande att det till del är ett strategisktmisstag att införa detta provisoriska system nu i ställetför att vänta på den parlamentariska utredningen.Trots det är villigt att gå in i arbetet medöppet sinne och avsikten att hitta stabila ochlångsiktiga lösningar som är bra för landet, förfriskolorna och för de föräldrar och barn som villvälja friskolorna.Anf. 182 () replikHerr talman! Jag tycker faktiskt inte att viupprepar den borgerliga regeringens misstag. Dålades en proposition på bord där man ladefast viktiga principiella ställningstaganden, som ni välhade tänkt er skulle få vara kvar för lång tid framöver.Vi gör inte det . Vi vill att de ställningstagandenaskall ske efter noggranna överväganden i dennautredning. Däremot tycker vi att vi kan ändra på nivånför minsta garanterade bidrag till fristående skoloroch öka möjligheten för kommunerna att göra enbehovsanpassning.Vi gör också en tydligare markering än denborgerliga regeringen. Det kanske var erunderlåtenhet i det avseendet som medförde att en delkommuner har betraktat nivån som ett tak. Vimarkerar mycket tydligt kommunernas ansvar för attgöra en behovsbedömning och låta den styra detfaktiska bidraget. Därmed får de fristående skolornaett bidragssystem som i mångt och mycket ärdetsamma som det för de kommunala skolorna. Jagbedömer det som att det bara är i de allra mestsegregerade kommunerna som det fortfarandekommer att finnas ett glapp.Anf. 183 () replikHerr talman! För mig ingår det i de grundläggandeprinciperna att ge de fristående skolorna en garanti föratt det skall vara möjligt att överleva, med lärare,lokaler, läromedel osv. Det verkar som om EvaJohansson menar att det inte är så viktigt. Det ärviktigt med stabila spelregler.I sitt anförande sade att ändringeninnebär ett provisoriskt system. Jag kan fortfarandeinte förstå att man vill göra detta som jag tyckerstrategiska misstag, att införa ett provisoriskt systemoch ändra i spelreglerna på ett sätt som gör att detkanske blir svårare att komma överens överpartigränserna. Vi har ju nu hört ochäven bedyra att det ärmeningen.Vi är ju alla positivt inställda till friskolorna. Vivill alla att de skall överleva. Vi vill alla att de skallkunna utvecklas - eller hur?Anf. 184 () replikHerr talman! Jag delar den uppfattningen, i alla defall där vi har bra fristående skolor. Jag har ingenanledning att vilja strypa någon av dem.Däremot kan jag inte förstå varför just de skolornaskall ha en garanti som ingen annan skolahar, nämligen en garanti vad gäller 85-procentsregeln.Det har ingen skola. Kommunerna fördelarsina resurser till skolorna efter behov, om de följerläroplan och skollag. För en del skolor innebär det attde hamnar , och andra hamnar långt över100.Det är likheten med det systemet som vieftersträvar. Vi önskar inte strypa någon enda skola.Anf. 185 () replikHerr talman! var inte med förramandatperioden, så det är intressant att hörahistoriken över hur det såg ut då.Vi kan konstatera att läget är så, att vi isamtliga partier är totalt överens om att vi vill ha defristående skolorna. Samtliga är överens om att detgamla bidragssystemet inte är bra. Alla är överens omatt vi behöver ett nytt. Alla hälsar utredningen som nusitter och arbetar välkommen. Ingen är emot detta.Det enda som är obegripligt är att man har hastatfram med detta förslag.Det är för oss obegripligt att man sänker gränsentill utan att vi har något nytt regelsystemutarbetat. Det innebär en liten risk för att mannågonstans i någon kommun ger en fristående skolalitet för litet pengar. Det är alldeles uppenbart attåtminstone några partier anar att den risken föreligger.Det framgår av historiebeskrivningen. Det är alldelesonödigt.Jag skulle vilja ställa en enkel fråga. Jagmisstänker nämligen att underlaget för beslutet ärdåligt. Kan tala om hur mycket mantror att de fristående skolornas bidrag kommer attsänkas totalt? Jag misstänker att vinsten ikommunerna kommer att vara vida mindre änkostnaden för att ta fram detta tillfälliga förslag,inklusive arbetet här i kammaren.Anf. 186 () replikHerr talman! Jag tycker faktiskt inte att vi ensskall försöka att svara på fråga av denenkla anledningen att vi inte skall görabedömningarna av behoven i denna kammare. Det ärsjälva poängen i vårt förslag.Vi vet att den bästa kompetensen för detta finnsute i kommunerna, och det är där bedömningarna avbehoven skall göras. Jag är ledsen; jag kan inte svarapå detta.Men jag vet att det finns många exempel. tog ett exempel från sinhemkommun. Hon kunde redovisa hur systemet medde och systemet med schablonbeloppöver huvud taget kan användas för attöverkompensera en skola som i en kommunalorganisation inte skulle ha fått så mycket pengar. Vihade för ett par precis samma diskussionnere i , t.ex., där alla skolor i en av de mervälsituerade stadsdelarna var på väg över i ettfriskolesystem därför att de hade kunnat tjäna bramånga miljoner på det.Men hur det ser ut över landet totalt sett är jagsom sagt inte beredd att ens vilja gissa.Det är klart att det finns risk för att en skola kan fåför litet pengar. Jag tror faktiskt att varenda rektor ivarenda skola - fristående eller , landetöver - är beredd att säga att det inte bara finns risk föratt de skall få för litet utan att de får för litet pengarför att kunna svara upp mot de behov som finns.Det gäller att använda de pengar som finns såvettigt som möjligt och fördela dem så rättvist sommöjligt. Det är det som detta förslag nu ger utrymmeför än om vi hade inväntat utredningen.Jag tycker som sagt att det är viktigast att viinväntar utredningen i de principiella frågorna. Jagtycker att frågan om nivån delvis är en annan fråga.Anf. 187 () replikHerr talman! talade om"gräddfilen". Det var det som gjorde att jag ställdefrågan. Det kan vara trevligt att veta hur stor"gräddfilen" är, så att säga.Jag tycker nog att det är anmärkningsvärt att mangår till beslut utan att ha en aning om huruvida detöver huvud taget finns ett reellt problem. Vi fårkomma ihåg att de kommunala skolorna under desenaste tre åren har haft mycket kraftiganedskärningar, och att genomsnittsbeloppet kommeratt ligga mycket lågt. Genomsnittsbeloppet beräknas ide flesta kommuner dessutom inte med hänsyn till dekostnader man har för barnens speciella behov,eftersom de ligger utanför beräkningskalkylen.Jag kan inte annat än att tycka att det är någontingkonstigt med förslaget. Jag har en känsla av att detfinns ett annat skäl som inte redovisas, som har gjortatt man på detta mycket ovanliga sätt föregripit enutredning och kommit med ett hastigt förslag somkommunerna knappast ens hinner arbeta enligt.Anf. 188 () replikHerr talman! Jag skulle bara avslutningsvis viljalugna : Det finns inga andra skäl än devi har redovisat. Vi tycker att de är goda nog.Anf. 189 Statsrådet ()Herr talman! Vi för nu en lång debatt omfristående skolor. Jag måste kanske påminna om att deelever som går i fristående skolor ändå utgör enväldigt liten del av det totala antalet elever i svenskaskolor. De villkor som gäller för elever i friståendeskolor gäller alltså bara några av eleverna i detsvenska skolsystemet.Låt oss tala om fristående skolor eftersom vi nudebatterar det! Jag vill säga att fristående skolor är ennaturlig del i det svenska skolsystemet. Det finnsfristående skolor som har positiva effekter inte baraför de elever som går där utan också för skolsystemeti sin helhet.Men alla fristående skolor har inte det. Låt osskomma ihåg det också. Det finns också negativaeffekter. Det finns fristående skolor som inte håller engod kvalitet för de elever som går där, och det finnsfristående skolor som har effekter på det övrigaskolsystemet som inte är positiva utan snararenegativa.Det känns angeläget att påpeka det när flera talaremycket vältaligt har talat om de goda effekterna ochde bra sakerna med fristående skolor. Jag kaninstämma i det i många fall.Men anledningen till att vi för denna debatt,lägger fram förslag om förändringar och har tillsatt enutredning är ju att det också finns problem. Det är deproblemen som inte är alldeles lätta att lösa.När man vill stimulera och stödja en valfrihet ochatt det skall vara möjligt för elever att välja att gå i enfristående skola påverkar det också möjligheterna förden elev som inte väljer att gå i en fristående skola.Vi som politiker måste ta ansvar både för de eleversom väljer att gå i en fristående skola och för deelever som väljer att inte göra det. Vi bör skapa ettsådant system att valet inte styrs av att man får bättreekonomiska villkor i den ena skolformen eller att manär tvungen att betala höga avgifter i den enaskolformen.Ibland kan den fristående och den kommunalaskolan positivt stödja och befrukta varandra. I vissafall, när resurserna är begränsade, kan det ocksåfinnas en konkurrens som inte är sund utan kan ledatill dåliga effekter på den ena skolan beroende på hurdet går för den andra skolan.Det är svårt att göra den avvägningen. Det ärdärför vi för denna debatt, och det är därför vibehöver en utredning. För oss politiker är detnödvändigt att ta ansvar för alla elever - både pånationell nivå, och för kommunala politiker påkommunal nivå. Det finns ibland motsättningarmellan de olika behoven, och då är det svåraavvägningar som måste göras.Vi vill ha valfrihet i skolsystemet, men vi villockså ha trygghet i skolan. Vi vill ha rättvisa, och vivill ha kvalitet. Ofta går dessa olika målsättningar attförena, och då är det bra. Men det finns också fall dådet finns motsättningar, och då måste vi försöka lösade problemen.Det är nödvändigt att det finns en vissförutsägbarhet i handhavandet så att man i förväg vetvad det är för krav som man skall uppfylla för att bligodkänd som fristående skola.Vi för också en diskussion om behovet av centralaregler. Det är säkert flera som känner ett behov avdet. vet vi också att när man håller sig strikttill väldigt strikta och stela centrala regler tenderar detatt leda till absurda tolkningar i de enskilda fallen.Här kan det bli en svår avvägning mellan olika viktigabedömningar.Vi ställer krav på att det skall finnas en godkvalitet i samtliga skolor. Det är ett viktigt kraveftersom vi har ansvar för att alla barn och ungdomarfår gå i en bra skola av bra kvalitet. Det skall vara enskola som uppfyller alla krav på allsidighet ochsaklighet, en skola där man förmedlar och delar degemensamma värdegrunder som finns uttryckta iskollag och läroplan.Därför är jag oroad över en del signaler och kritiksom har framförts mot vissa fristående skolor om attde inte skulle uppfylla dessa kvalitetskrav. Jag haringet belägg eller underlag för att säga att så skullevara fallet, men eftersom kravet på hög kvalitet är såviktigt för att vi skall kunna garantera alla barn ochungdomar en bra skolgång är jag oroad över dessasignaler. Det är också därför som den parlamentariskakommittén har fått i uppgift att titta på om vi hartillräckligt strikta krav i dessa avseenden när detgäller godkännandet av nya fristående skolor.Låt oss också erkänna att vi har ett inneboendeproblem när vi har ett skolväsende som generellt settär decentraliserat och målstyrt, medan vi har ettfriskolesystem som är centralstyrt ochdetaljreglerat. Det är inte alldeles enkelt att få de olikastyrsystemen att fungera bra tillsammans.Jag tycker att det är viktigt att alla skolor ärtillgängliga för alla elever. Det är viktigt att det ärmöjligt för en elev att faktiskt välja i vilken skola manvill gå oavsett om man råkar ha särskilda svårigheter iskolan, oavsett om man råkar ha ett funktionshinderoch oavsett storleken på föräldrarnas plånbok. Vi ärinte där . Det finns flera olika saker som hindrarelever från att faktiskt välja den skola man vill gå i.Det är också en fråga som vi bör se över.Regeringen har därför tillsatt den parlamentariskautredning som det hänvisats till flera gången här idebatten. Jag har höga förhoppningar på vad denparlamentariska utredningen skall kunna komma framtill för förslag. I avvaktan på de förslagen harregeringen föreslagit att vi skall ändra i detregelsystem som styr bidragsgivningen till degodkända fristående skolorna.Det är inte korrekt som en del debattörer här harsagt att regeringen föreslår att man generellt settsänker bidragsnivån till de fristående skolorna. Det ärinte innebörden av vårt förslag, och det kommer inteatt bli innebörden av beslut.Innebörden är att vi utökar möjligheten förkommunen att göra en bedömning av elevernas ochskolornas behov och ta hänsyn till detta ibidragsgivningen. Kommunerna har att ta hänsyn tillbehoven hos elever som väljer att gå i friståendeskolor och också till behoven hos elever som väljer attinte gå i fristående skolor. För att den avvägningenskall kunna göras på ett så rättvist och rimligt sätt sommöjligt behöver utrymmet för kommunerna öka iförhållande till det som har gällt under detregelsystem som föreslogs av är inte heller så att vi har föregripitutredningen. När vi lade fram propositionen sade vimycket tydligt, och det finns hänvisat till det ipropositionen, att det här är ett förslag som vi läggerfram i avvaktan på utredningen. I en del fall har man en överkompensation av fristående skolor, detgäller inte alla fristående skolor men det gäller vissafristående skolor. De som har erfarenhet av dekommuner och de stadsdelar där det sker vet vilkaoerhört stora problem det skapar i konkurrensen medden kommunala skolan.När resurserna till eleverna i skolan generellt settär knappa är det oerhört viktigt att de kan fördelas såatt de elever som har de största behoven också får destörsta resurserna. Då måste vi skapa ett utrymme förkommunerna att med de knappa resurser man harockså göra de viktiga politiska avvägningarna.Jag välkomnar de tillägg till regeringens förslagsom utskottet i samarbetet mellan Socialdemokraternaoch har åstadkommit. Jag tycker att dethar förbättrat regeringens förslag. Det visar tydligareatt vi strävar efter ett bidragssystem som är merbehovsorienterat än det som har rått.Eva har redan gett exempel på att detfinns flera kommuner som ger bidrag tillfristående skolor som är högre än de som är enminiminivå . Det är därför som jag inte kännermig orolig för att kommuner inte skulle ge högrebidrag till de skolor som är i behov av det närminiminivån blir . gör man ju det tillde skolor som är i behov av högre bidrag än 85 %.Anf. 190 () replikHerr talman! Under de år som jag har lärt kännaYlva har mitt intryck varit att hon är entänkande kvinna. Jag tror egentligen att hon inte villelägga fram den här propositionen. Jag tror att den harblivit framtvingad av den socialdemokratiskariksdagsgruppen. Jag blev ännu mer övertygad om detnär jag lyssnade på det anförande som YlvaJohansson höll. Där välkomnade hon det tilläggsom man har gjort i skollagen i enlighet medöverenskommelsen med . Om detegentligen inte är ett hafsverk så undrar man litet stillavarför inte föreslog den förändringeni skollagen i propositionen.När det gäller sänkningen på är det klart kan säga att en fristående skola kan få 85-90 %även . Men med den erfarenhet vi har efterde år som vi har haft det nya bidragssystem vill jagpåstå att risken är uppenbar att blir både ett golvoch ett tak. Många uttalanden som är gjorda avledande socialdemokrater både här i och ipress osv. tyder på detta.Sedan skulle jag vilja ställa en fråga omutredningen. försäkrar att manminsann inte föregriper utredningen. Jag tycker gör det när man som man gerdirektiven till en utredning som bl.a. skall se överbidragsreglerna föreslår den här sänkningen. Mansäger också att man avser att återkomma tillriksdagen om utredningen eventuellt skulle kommafram till något annat. Min fråga till : Är den här överenskommelsen kortsiktig, eller ärden långsiktig?Anf. 191 Statsrådet ()Herr talman! På den sista frågan vill jag svara attjag hoppas att den samtalston och den samarbetsandasom har varit grunden för den uppgörelse som harkunnat träffas i utbildningsutskottet i den här fråganär långsiktig. Hur det konkreta regelsystemet sedanskall utformas får övervägas i den parlamentariskautredningen. Vi får ta ställning till det när denutredningen är klar med sitt arbete.Jag vill också säga att det förslag som vi nu harlagt fram och som kommer att besluta ominnebär att vi gör en ändring i regelsystemet förbidragen . Det är inte så att det förslagetoch den ändringen i första hand skall ses i relation tillutredningen, utan det skall ses i relation till detregelsystem som har rått. Det har haft svåra effekter ivissa kommuner och gentemot vissa fristående skolor.Vi har faktiskt haft effekter av att vissa friståendeskolor har blivit överkompenserade som har inneburitatt det har lönat sig för vissa kommunala skolor attombilda sig till fristående skolor. Genom att enbartändra huvudmannaskap har man kunnat få ett högrebidrag. Jag finner ett sådant system mycket stötande.Även om det har varit ett fåtal skolor som varitaktuella för denna överkompensation är de fallenmycket stötande i ett allmänt skolsystem med knapparesurser.Det är mot den bakgrunden som detta skall ses. Vihar inte tyckt att det varit lämpligt att fortsätta med ettsystem med så pass svåra effekter under ytterligare ettår.Anf. 192 () replikHerr talman! Jag tackar för svaret. Det svar jag nufick av skolministern visar att den överenskommelsesom är träffad mellan Socialdemokraterna ochCentern när det gäller ersättningsnivån är långsiktig.Då har man ju faktiskt föregripit utredningen genomdenna överenskommelse. Det lär majoriteten iutredningen bara ha att rätta sig efter.Sedan skulle jag vilja fråga omCarl Thams uppfattning som han delgav här ikammaren: För det första har vi i regeringen klartmarkerat att vi inte vill ha en utveckling som innebärfler och fler privatskolor i landet och därmed följandesegregation. Detta gjordes också klart i valrörelsen.Herr talman! tror jag att intekommer att svara på den frågan. Det gjorde inte hellerEva . Skälet tror jag är att de tycker att detegentligen är litet pinsamt när den gamla folkpartistenär mer socialdemokrat än vad socialdemokraternasjälva är.Anf. 193 Statsrådet ()Herr talman! Jag måste rätta . Jagsvarade alldeles att jag hoppades att detsamtalsklimat och det samarbetsklimat som har rått iutbildningsutskottet skall vara långsiktigt. Men denkonkreta utformningen av de regler som skall gällaför bidragsgivningen får den parlamentariskautredningen arbeta med, och sedan får vi ta ställningtill det.Jag skall faktiskt svara på fråga närhan tar upp lösryckta citat från ett annat statsråd. Mittsvar på den frågan är att jag inte tänker bidra till attsänka nivån på den här debatten till en så pass lågnivå som det skulle innebära att statsråd stod iriksdagens kammare och recenserade lösryckta citatfrån andra statsråd framförda av moderata företrädare.Anf. 194 () replikHerr talman! Jag är förvånad över att minnet är såkort när det handlar om situationen för de friståendeskolorna. Det är knappast så att valet har styrts av har velat ha bättre ekonomiska resurser när manunder mot alla odds har startat ochdrivit friskolor eller låtit sina barn gå i en friståendeskola. Man har verkligen fått kämpa för att det helaskall gå runt.