prot · GI09107 · 1995-05-17 00:00:00 — Likaså är detviktigt att betänkande kom-mer att vara vägledande. Där finns förslag som syftartill att på olika sätt underlätta för ungdomar att fåfotfäste i vuxenvärlden. Vi hade verkligen hoppatsoch trott att vi skulle få se fler förslag förverkligade.Men vi får nöja oss med att regeringen med avser attta ytterligare initiativ i syfte att stödja ungdomarsmöjligheter i samhället.En av de stora frågorna för ungdomarna ärarbetslösheten. Den kan inte på något sätt negligeras,och den skall jag inte försöka förminska. Det är väl-digt viktigt att vi inte kopplar ungdomars värde ochvärdighet till arbetslöshet eller till misslyckande pånågot annat sätt. Vårt människovärde sitter inte i omvi har ett arbete. Det är vi i vuxenvärlden som måstebevisa för ungdomarna deras värde och deras möjlig-heter. Vi har möjligheter att peka på visioner i framti-den som de kanske inte kan se. Vi skall levandegöradet för dem. Det är vårt ansvar.Anf. 145 ()Fru talman! Vi skall behandla ungdomsfrå-gor. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottetshemställan.Förra våren antog ett antal riktlinjer förungdomspolitiken som skall vara vägledande för destatliga insatserna inom ungdomsområdet. Det harantytts i motioner och interpellationer att det var målsom antog. Så var faktiskt inte fallet.Ungdomstiden är för sökande, ifrågasättan-de och prövning. Det måste få vara av upptäck-ande men också av lärande. Ungdomstiden är dess-utom en förvirrande tid då man i vissa situationerbetraktas som vuxen och i andra som barn.Det är viktigt att understryka att ungdomstideninte bara är i väntan på att bli vuxen, utan attden har ett eget värde. Det är inte bara då manskall förbereda sig inför vuxenlivet och förstå hursamhället och världen styrs. Ungdomstiden är ocksåen tid då man skall lära känna sig själv och hitta sinegen kompassriktning i livet.Ungdomsfrågorna måste behandlas utifrån ettungdomsperspektiv och bygga på en helhetssyn. Deriktlinjer som den tidigare riksdagsmajoriteten antogförra året anser jag förvisso vara ett steg framåt, mende är enligt min mening alltför allmänt hållna för attkunna fungera som styrmedel. Därför är det positivtatt regeringen redan i budgetpropositionen aviserat enöversyn för att ersätta riktlinjerna med mål.Det är då viktigt att målen utformas så att olika in-satser blir möjliga att följa upp och utvärdera. Dessanya mål skall, enligt regeringens skrivelse om ung-domsfrågor, ingå som en del i en ungdomspolitiskproposition under mandatperioden.Det är väsentligt att vi genom ungdomspolitikenverkligen lyckas ta ett helhetsgrepp på de frågor somär viktiga för unga människor. Genom att arbeta sek-torsövergripande och sätta ungdomars vardag i cent-rum kan ungdomspolitiken ge oss nya perspektiv ochinfallsvinklar.Den nya socialdemokratiska regeringen har i dettaavseende visat en ökad ambitionsnivå genom denskrivelse om ungdomsfrågor som redan har framlagtsför . I den har regeringen tagit ett samlatgrepp över sina olika förslag som berör ungdomar.Fru talman! kan vi se att ungdomstiden blirallt längre och längre. Utbildningstiden förlängs, ochden höga ungdomsarbetslösheten gör att många tving-as vänta med att flytta hemifrån. Ungdomar bor där-med allt längre kvar hemma hos sina föräldrar. Ävenfamiljebildningen sker allt senare i livet.Mot den bakgrunden är det särskilt angeläget attungdomspolitiken bidrar till en ökad framtidstrobland unga människor. Alla ungdomars möjlighetertill ett arbete är då den utan tvekan vikti-gaste faktorn. Arbete ger självförtroende och enkänsla av att behövas, att vara en del av samhället.Genom ett riktigt arbete öppnar sig många andravägar i livet, möjlighet att skaffa sig en egen bostad,att skapa ett eget liv och att bilda familj.Ett arbete, och därmed en självständig ekonomi, ärgrundläggande för övergången från att vara ung till attbli vuxen. Därmed blir våra åtgärder mot ungdomsar-betslösheten våra viktigaste redskap för att förhindraatt ungdomstiden förlängs och inträdet i vuxenlivetförsvåras.Fru talman! Unga människor har åsikter, drömmaroch visioner. De är ofta kritiska till samhället och intesällan provocerande. Att revoltera mot det etableradehar alltid hört ungdomsgenerationen till, det är ett sättatt märkas.Genom att ifrågasätta och kritisera vill ungdomarfå fram sina åsikter och synpunkter och bli tagna påallvar. Vi som ofta står inför en gymnasieklass vet attunga människor vill få inflytande, ta ansvar och varamed och påverka, helt enkelt delta i den demokratiskaprocessen. Unga människor måste känna att vi vuxnapratar med dem och inte om dem.Dåvarande startade , påuppdrag av den förra socialdemokratiska regeringen,ett intensivt arbete för att fördjupa demokratin ochskapa träffpunkter för ungdomar. På ett antal ställen ilandet har t.ex. lokala ungdomsråd och ungdomsfull-mäktige startats.Tron på politikens möjligheter att förändra sam-hället är själva ådran i demokratin. Därför måstefrågan om ungas makt och inflytande särskilt priorite-ras under de kommande åren.Fru talman! får vi läsa om ungdo-mar i tidningarna. Det handlar tyvärr omproblem, om s.k. värstingar, bråkiga elever eller omungdomar som kommit på kant med samhället. Sällanfår vi några rubriker om allt det positiva som ungdo-mar uträttar i föreningar och andra sammanslutningar.När får vi läsa i tidningarna om alla de ungdomar somengagerar sig i praktiskt miljöarbete, för flyktingaroch för internationell solidaritet? Varför speglar ald-rig massmedierna all den kraft och initiativrikedomsom finns bland unga människor runt om i vårt land?Unga människor är en mycket viktig resurs förvårt samhälles utveckling. För att uppmuntra derasengagemang är det viktigt att samhället ställer uppmed ett aktivt stöd. Bidragen till ungdomsorganisa-tionerna är ett konkret sätt att stödja ungdomars egetengagemang och den demokratiska process somkommer av att ungdomar själva beslutar och styr iolika verksamheter. Detta stöd är ännu viktigare itider när vi tvingas göra nedskärningar på andra om-råden.Vad passar bättre än att avsluta mitt anförande häri kammaren på samma sätt som vi socialdemokraterinledde vår ungdomspolitiska motion mednågra rader av och stolt, jag är en krigare.Med tro på mig går livet vidare.Jag hoppas regeringen skall kunna formulera denframtida ungdomspolitiken på ett lika träffsäkert sättsom lyckas fånga många unga männi-skors känslor om stolthet och framtidstro.Anf. 146 () replikFru talman! Jag vill återigen fråga den här ungdomspropositionen kommer. Jag villockså fråga vad vi skall göra åt att förstagångsväljarnaenbart i ett fall av tio vet att de får rösta i EU-valet ihöst.Är inte detta att det bara är en av tio som vet att defår rösta ett tecken på att ungdomar inte ser sigdelaktiga i det svenska samhället och det som händerutanför våra gränser?Anf. 147 () replikFru talman! Det är tyvärr så att det inte bara ärungdomar som känner att de står utanför den demo-kratiska processen. Det gäller många människor i vårtland. Därför har regeringen tagit initiativ till en ut-redning som handlar om medborgarnas inflytande ochdelaktighet i samhällsutvecklingen. Det har man gjortför att försöka hitta ett instrument för att kunna ökainflytandet och delaktigheten i samhället.När det gäller att så få ungdomar vet att de skallrösta i EU-valet tror jag att det handlar väldigt mycketom vad de politiska partierna gör. Det handlar mycketom att vi som riksdagsledamöter måste gå ut och mötaungdomar och diskutera med dem. Det är så jag troratt man kan få ungdomar att bli intresserade även avEU-frågorna. Vi vet att Europafrågan är en av de fåfrågor som har engagerat ungdomar väldigt mycket.Där ligger ansvaret mycket på oss politiker.Anf. 148 () replikFru talman! Jag tror att slog huvu-det på spiken där. Det är precis detta det handlar om.Vi vuxna måste engagera oss och stärka våra ungdo-mar. Vi politiker måste ut till våra ungdomar, pratamed dem och få dem att förstå att de faktiskt är vikti-ga. Det räcker inte att vi bara gör det i EU-frågan. Deträcker inte med att vi utreder olika frågor på olikasätt.Det bygger faktiskt på att vi som vuxna människorengagerar oss utåt för att även få andra människor attengagera sig i sitt eget liv.Anf. 149 () replikFru talman! Då hoppas jag att är ute och träffar ungdomar lika mycket somjag. Jag är kontinuerligt ute på skolorna runt i minvalkrets just för att prata med ungdomar om politikenoch om de politiska frågorna. Då kan de känna att defaktiskt har en röst och att man vågar lyssna på dem.Vi kan kanske enas om att det är viktigt att viuppmuntrar alla politiker runt om i vårt land att gå utoch prata med ungdomar.Anf. 150 () replikFru talman! Jag har med stort intresse lyssnat påAnnika beskrivning av ungdomars situationoch verklighet. Jag är naturligtvis beredd att ställa upppå mycket av det hon säger.Men det finns ju också en annan och mer positivverklighet. frågar varför det inteskrivs något i tidningar om allt det positiva som sker.De beskrivningarna finns. Jag tycker att och socialdemokraterna skull ägna sig litet mer åtatt lyfta fram dessa krafter i de här sammanhangen. Niskulle tala litet mer om all den ideella kraft, alla deföreningar, organisationer, folkrörelser och ungamänniskor som verkar positivt och som bidrar till attunga människor har en bra tillvaro i vårt samhälle.Det är väl ändå den kraften som är grundläggande.De statliga anslagen kan bli ett bistånd och ett stöd.Det är förvisso sant. Men jag kan konstatera att denpolitik som socialdemokraterna för i det avseendetingalunda är lösningen.Jag måste ställa den fråga till somjag ställde i mitt inledningsanförande. Varför accepte-rar ni inte besparingar på det här området när ni ac-cepterar besparingar i socialförsäkringssystem ochannat? Det vore intressant att få höra den värderingsom ligger bakom dessa ställningstaganden.Anf. 151 () replikFru talman! Vi vill ta till vara ungdomars eget en-gagemang och verkligen kunna visa att vi stöttar kraft som säger finns ute i före-ningslivet. Då är det också viktigt att staten kan gedem möjligheter. Genom det bidrag vi ger till ung-domsorganisationerna kan vi uppmuntra dem. Jag troratt det ger väldigt mycket.Låt mig då ställa en fråga till . Hurtror föreningslivet och allt detta enga-gemang skall kunna utvecklas om man halverar bidra-get till ungdomsorganisationerna?Anf. 152 () replikFru talman! Jag noterar att stårfast vid det som dagens betänkande innehåller. Dåmåste jag först fråga om kommer attfortsätta att stå fast vid det.I de förslag som regeringen har lagt fram senareunder våren, nämligen i kompletteringspropositionen,kommer besparingar på en del områden. Där harverkligheten på något sätt visat att det är vi moderatersom ligger närmast sanningen och närmast verklighe-ten med vår besparingslinje.Som svar på fråga vill jag sägaatt den ena eller andra besparingen ingalunda är avgö-rande för organisationernas möjlighet att hävda sig.Det är viktigt att det finns ett samhällsstöd. Det ärförvisso sant. Men man kan inte bortse ifrån att det ärkraften som finns i organisationen som är avgörande.När man hör och andra socialdemo-krater resonera får man ibland intrycket att det endasom betyder något är att staten skjuter till pengar.Men så är det faktiskt inte. Det kan vara ett stöd, mendet är alltid kraften i den egna verksamheten som äravgörande.Anf. 153 () replikFru talman! Det är naturligtvis inte bara statenspengar som ger den här kraften. Men vi skall ju stöttaallt det engagemang som finns bland ungdomarna ochi föreningslivet.Det har kommit ytterligare besparingar på det härområdet i kompletteringspropositionen. Men trots dethar den nya regeringen ökat resurserna till nationelloch internationell ungdomsverksamhet. Även om vihar lagt fram förslag om ytterligare besparingar är detfaktiskt en ökning på det här området. Det visar att vitycker att detta är så viktigt att vi inte lägger någrastörre besparingar här.Anf. 154 ()Fru talman! slår man ut förutsättningarna fören hel generation. Redan vid ärmånga av de blivande brottslingarna ute för sig självapå gatan. De går och drar i affärscentrum, inne i cityutan kontakt med vuxna och utan kontakt med före-ningsliv.I hemmet har de kanske en jobbig situation, förpappa är arbetslös och mamma deltidsarbetar. Enansträngd ekonomi, hot om att behöva flytta och enkänsla av otillräcklighet för att man inte kan få jobbskapar en dålig stämning i hemmet.Sedan kommer besvikelsen. När pappa hade ljusning och bestämt sig för att genomgå en tekniskutbildning för att öka sina möjligheter på arbetsmark-naden kom bakslaget. Arbetsförmedlingen meddela-de: Tyvärr, det går inte - vi har inte köpt utbild-ningsplatser just där. I stället kan han du få genomgåen sexveckors datakurs.Det här är en vanlig företeelse i dagens Sverige.Bakslaget, som beror på samordningsbrister och enbetongartad arbetsmarknadspolitik, slår hårt motpappan och ännu hårdare mot barnen.Det görs också besparingar som drabbar barnfa-miljer. Barnbidraget sänks med i månaden.Föräldrapenningen ligger på nivå. Barntillägg i särskilt vuxenstudiestöd tasbort, vilket drabbar barnfamiljer.Samtidigt får barn och ungdomar allt mindre re-surser också från kommunerna. I har fri-tidsverksamheten nästan halverats . Nästanhälften av parklekarna, fritids- och kvartersgårdarnaär borta. 60 fritidsassistenter har försvunnit från sko-lorna.Det är stora förändringar i den kommunala verk-samheten, och besparingarna har visat sig vara störstpå just de områden som rör barn. I storstadsregioner-na drar man genomsnittligt ned med påverksamheten men minskar i barnomsor-gen.Vilka effekter kan vi se i , när arbetslös-heten ökar?- Barn- och ungdomspsykiatriska mottagningen iGöteborg tog emot fler nybesök änåret innan.- Antalet sökande till PBU i södra harökat med 35 %.- Antalet polisanmälda fall av barnmisshandelökar.- tog emot dubbelt så många samtal från de-sperata barn 1994 som undermotsvarande period 1993.I dag står ungdomar mellan för drygt20 % av alla lagförda grövre brott, medan de endastutgör av den totala befolkningen. Varje kronamindre för att ge ungdomar en trygg tillvaro kostarstaten flera tusenlappar i form av skador och rättsut-redningar. Jag har då inte räknat med de samhällseko-nomiska och mänskliga konsekvenserna ,som blir mångdubbelt större.10 % av brotten begås av tjejer. Man pratar gans-ka litet om det sätt på vilket tjejer mår dåligt. Pojkarblir aggressiva utåt. Av dagens unga tjejer ser 40 %stress som det största hälsohotet. Tjejer som mårdåligt reagerar inåt, och resultatet blir bulimi,anorexia, depression och annat. Detta är problem somtyvärr i alltför stor utsträckning osynliggörs.Skall medel som Prozac bli min generations, deyngres, tröst för att de äldre generationerna inte lyck-as föra en politik som ger barn det som de behöver:trygga hem, vettiga fritidsaktiviteter samt en trygg ochkreativ skola?Man konstaterar att av alla våldsbrottsker under alkoholpåverkan. Man säger att man skallstödja insatser inom folkrörelser, skolor och fritids-verksamhet. Men det handlar då till stor del om in-formationsinsatser. Det avgörande är, som jag nysssagt, trygga hem, vettiga fritidsaktiviteter och en tryggoch kreativ skola.Ungdomsperspektivet måste genomsyra politikoch ekonomi. Vi har pratat om att också kvin-noperspektivet måste genomsyra ekonomin och poli-tiken.Arbetslösheten för unga småbarnsmammor ökar.Den är ungefär för ensamstående män, menden minskar för småbarnspappor, vilket betyder attfamiljeförsörjare premieras på arbetsmarknaden.Detta är delvis en anpassning till situationen i EU-länderna. De unga känner inte igen sig i de könsrollersom finns på arbetsmarknaden. De stämmer intemed deras uppfostran.Likaså måste också miljötänkandet genomsyrapolitik och ekonomi. Miljöförstöring är en verksam-het där kostnaderna slås ut framåt i tiden. Framtidagenerationer får ta betalningsansvaret och drabbasdärtill av övriga effekter som sämre hälsa, sämrelivskvalitet på grund av föroreningar av luft och vat-ten samt minskade naturområden.Man måste se till helheten, och man borde införagenerationsräkenskaper i alla politiska och ekonomis-ka beslut. Man måste se på de framtida kostnadernasamhällsekonomiskt, miljömässigt och socialt. Före-byggande satsningar är god ekonomi.Det hjälper inte att springa om man är på fel väg.Vi vill föra in ungdomsperspektivet i politiken och iekonomin, och ungdomarna måste bli mera delaktigaän vad de är . Vi bör införa generationsräkenska-per. Det är att ta ungdomsfrågor på allvar.Anf. 155 ()Fru talman! Att vara ung är för många att varaupprorisk - upprorisk mot vuxenvärlden, mot detetablerade, mot lagar och regler, mot alla de krav somställs och förväntningar som finns. Att vara ung ärockså ett sökande mot framtiden, ett sökande efterden egna identiteten och efter den egna rollen i sam-hället. Ungdomstiden är därför både ljuv och roligtgalen men kan vara oändligt jobbig ochinvecklad.Dagens unga får vara unga allt längre innan de an-ses vuxna och accepterade av samhället som själv-ständiga människor. Det beror, som , delvis på en allt längre utbildningstid. Även omdet i formell mening bara är som är obli-gatorisk, är det ändå nödvändigt för alla unga attockså genomgå gymnasiet, för att åtmins-tone ha en möjlighet att skaffa sig ett eget arbete.Det beror också på att den höga arbetslösheten leder till en hårdare konkurrens om de jobb somfinns. Det går inte längre att försörja sig själv eftergrundskolan, även om man är skoltrött. De enkla jobbsom inte krävde någon högre utbildning finns intekvar.En hårdare arbetsmarknad ställer därför nya krav,som vi skall försöka leva upp till. Det kan givetvisvara jobbigt, men det innebär fler möjligheter tillutbildning och till utveckling för var och en av osssom är positivt inställd.Alla ungdomsgenerationer formar sina egna idealoch normer. Det krävs att man som ung ligger i ochanstränger sig en del, om man vill följa trenden ochligga rätt i tiden.När jag gick på gymnasiet i var det at-tachéportföljernas tid. Lacostetröjorna var vardagsu-niform och hakorna slätrakade. Visst fanns dethårdrockare också på vår skola, men de var inte imajoritet, speciellt inte på de teoretiska linjerna. I dagär vi tillbaka i 70-talstrenden igen. Den T-shirt somman hade som barn åker fram ur garderoben. Kläder-na skall vara tajta, gärna slitna och hemmagjorda.Hästsvansarna blir allt fler, och pipskägg är väldigttrendigt.Ungdomars livsstil har alltid besvärat många vux-na. Några är övertygade om att dagens unga tappatbåde vett och respekt, men lika många vuxna glädsöver att de unga fortfarande orkar markera att de villskapa egna mönster och att de har en egen stil.I den alltmer internationaliserade värld som vi le-ver i dyker ständigt nya möjligheter och hot upp. Detgäller positiva möjligheter i form av arbete och studi-er i andra länder liksom i form av resor och upplevel-ser. Men en större rörlighet innebär också starka hot,som från narkotikan.Under 80-talet arbetade vi politiskt medvetet föratt minska bruket av narkotikan och för att få allt flerunga att dricka mindre alkohol och att avstå från attprova t.ex. haschrökning.Ingvar och andra ledande politiker samladede goda krafter som fanns i samhället, som skola,polis, föreningsliv, idrottsrörelse, hälsovård, föräldraroch andra vuxna förebilder, till att stå upp för ettdrogfritt liv. Non Smoking Generation och Ett narko-tikafritt samhälle bildades. Arbetet gav resultat, ochundersökningar som gjordes då visade att färre av dengenerationens unga rökte eller drack jämfört med vad70-talets ungdomsgeneration hade gjort.I dag vänder den trenden igen. Tonåringar rökerbetydligt mer, alkoholdebuten kommer tidigare ochbeslagen av narkotika ökar. Det är fel trend. Detmåste vi som politiker ta på allvar. Det finns teckenpå att en bredare acceptans för större konsumtion avalkohol men också för att pröva på narkotika blirvanligare än det var tidigare.Skådespelare, musiker, fotomodeller, som är fö-rebilder för många unga, kopplas alltför ofta sammanmed olika typer av missbruk. Ändå ger de en bild viamedierna av att kunna vara både vackra och fram-gångsrika, trots missbruket. Men så fungerar inteverkligheten. Allt missbruk, oavsett om det är avalkohol eller av narkotika, leder till ett beroende somvi lätt själva tappar greppet om. Därför går det inte attromantisera kring narkotika, som några gör , ochtro att man kan bli både vackrare och starkare. Ingenav oss blir vare sig det ena eller det andra av ett ökatberoende.I och med de öppnare gränserna mellan olika län-der ökar möjligheten att frakta narkotika. Alla depengar som går att tjäna på denna konsumtion gör attnya droger kommer och nya vägar ständigt hittas.Jag tror att flera saker leder till att tecknen nufinns på att missbruket i vårt land stiger igen. Jag troratt den internationalisering som vi upplever spelar in.Jag tror att den höga arbetslösheten och alla de mångasom går runt utan att ha något vettigt attgöra spelar in. Jag tror att utanförskap och den rast-löshet som många känner gör att det är lättare attprova på droger. Det kan kännas skönt att fly bort enstund. Men verkligheten springer man inte ifrån. Allt-för många landar mycket hårt då vardagen kryper inpådem igen.Tecknen på ett ökat missbruk av narkotika i vårtland är ett gemensamt och ett allvarligt problem. Somvuxna och som beslutsfattare måste vi ta sådana rap-porter som visar detta på allvar. Det behövs en hel-hetsbild över unga människors vardag. Det behövs ettsamlat grepp som ser på helheten av alla de delar ilivet som spelar in. Det behövs nya vuxna förebildersom står upp för andra värden än den flum som bitvisbreder ut sig igen.Det är självklart att många unga inte alls dras tillde problem som jag pratar om . De fyller sina dagarmed andra saker. De har många andra intressen ochkompisar som de hellre ägnar sin tid åt. Men de somfortfarande dras till problemen är alltför många för attvi skall kunna blunda för det. Vi måste vara bereddaatt år vinna nya generationer till tron på de-mokratin, till tron på möjligheterna att som ung fåvara delaktig i samhället och till tron på ett liv utanberoende av narkotika.Anf. 156 ()Värderade talman! Många besparingar som denhär och svenska folket får läsa om ochdrabbas av drabbar ungdomar och barnfamiljer. Dethar vi hört exempel på här. Det är alltså inte svårt atthitta exempel på ärenden som drabbar ungdomar.I dag behandlar vi ett utskottsbetänkande som istor utsträckning behandlar ungdomars delaktighet iden demokratiska processen, där föreningsliv ochideell verksamhet skolar ungdomar till att i andrasammanhang, längre fram i livet, ta ansvar på olikasätt, i föreningsliv, i samhälle och i företag.Vi måste hantera ungdomsfrågorna så att inteframtidens politik enbart påverkas av ungdomar somav egen kraft orkar organisera sig i samhället. Vi harhört här och vi vet från andra håll att ungdomar harstora problem med tobak, alkohol, narkotika och våld,som vi inte kommer till rätta med genom att uppmunt-ra ungdomar att sköta sig själva.Många av oss som är verksamma i harbyggt hela vår trygghet i ungdomstiden på engage-mang i föreningar av olika slag, där vi har känt att vihar varit välkomna och där vi har känt att det funnitsen uppgift för oss som också kan påverka andrastillvaro. Det kan gälla idrottsföreningar, och det kangälla klubbar av olika slag. Men ytterst få som ärpolitiskt verksamma kan i vuxen ålder säga: Jag haraldrig deltagit i någon organiserad verksamhet i minungdom. Jag har gått min väg ensam och klarat migsjälv.Kulturutskottet tillstyrker nu en rimlig satsning påungdomsverksamhet. Många av oss hade säkert öns-kat att regeringens proposition hade inneburit ännumer pengar till ungdomsverksamheten. Men ansvaretför ekonomi har gjort att vi inte har yrkat påännu mer pengar.Värderade talman! Vi har inte råd att ytterligareminska beloppen till ungdomarna. Jag uppfattade attStig menar att det viktigaste i verksamhe-ten är att ungdomarna tar egna initiativ och eget an-svar. Vad skall man då säga till dem som har råkat utför problem som gör att de inte är välkomna någon-stans?