prot · GJ0928 · 1995-11-23 00:00:00 — Uppehållstillstånd får enligt lagenges till utlänning av anhörig- eller anknytningsskäl, avhumanitära skäl, av arbetsmarknadsskäl och av asyl-skäl.Det är mycket svårt att beräkna hur många somkommer att söka uppehållstillstånd, eftersom det bl.a.beror på hur utvecklingen ser ut i andra länder. Underdet har migrationsströmmarna ivärlden växt oroande på grund av krig, politiskt för-tryck, oroligheter, ekonomisk utarmning och naturka-tastrofer. Ser vi bakåt i tiden förstår vi välsambandet mellan oroligheter i vår omvärld och detantal människor som söker sig till . Under åren1991-1993 varierade antalet sökande mellan 27 000och 84 000. beräknas antalet asylsö-kande att ligga under 20 000.Det är som har det övergri-pande ansvaret för att genomföra flykting- och in-vandrarpolitiken, medan Utlänningsnämndenöverprövar Invandrarverkets beslut enligt utlänning-slagen och medborgarskapslagen. Handläggningen avenskilda ärenden skall göras på ett sådant sätt att detpräglas av respekt för individen och dennes vilja ochförmåga att ta ansvar. Dessutom betonas det att dettaskall ske på ett sådant sätt att rättssäkerheten tillgodo-ses.I revisorernas arbete med att belysa arbetet i gjordes en enkät bland nämndleda-möterna. Den visade att cirka en fjärdedel av ledamö-terna tyckte att det var svårt att sätta sig in i de enskil-da ärendena, eftersom handlingarna inte skickades utinför sammanträdena utan de fanns tillgängliga endastdagen innan. har detta dock ändrats, och hand-lingarna finns nu tillgängliga innan sam-manträdesdagen. Eftersom ledamöterna kommer frånhela landet är det svårt för dem att få möjlighet att tadel av handlingarna, trots att de finns tillgängliganågra dagar innan sammanträdet.Det innebär att man till största delen får lita tilltjänstemännens bedömningar, vilket medfört att po-ängen med lekmannainflytandet begränsats. Anled-ningen till denna hantering av ärenden anförs varasekretesskäl.Revisorerna framhåller dock att det inom andramyndigheter med sträng kontroll av sekretess skickashandlingar på ett sådant sätt att man inte äventyrarden enskildes integritet. Utskottet anser i likhet medrevisorerna att det borde finnas möjlighet att tillgodo-se såväl lekmännens behov av information införnämndsammanträden som behovet av sekretess för deasylsökande och deras anhöriga.I enkäten till nämndledamöterna fanns även kritikmot vilka ärenden som behandlas i Utlänningsnämn-den. Det råder dock osäkerhet bland nämndledamö-terna om arten av de ärenden som ordföranden ensamavgör och gränsdragningen mellan enkla och kvalifi-cerade ärenden.Revisorerna föreslår att en utvärdering av ordfö-randebesluten görs och att ledamöterna blir mer del-aktiga. Utskottet anser i likhet med revisorerna attdenna gränsdragning måste klargöras. redan varit inne på frågan om lottningen, så denhoppar jag över.Ansvarsfördelningen mellan Utlänningsnämndenoch regeringen är inte heller tillfredsställande, efter-som det i svaren från ledamöterna lämnas helt olikauppfattningar. En del anser att man alltför sällanöverlämnar ärenden till regeringen, medan andra haren motsatt uppfattning.Utskottet konstaterar att regeringen har möjlighetatt styra praxisbildningen i utlänningsärenden anting-en genom att utfärda förordningar eller genom attbesluta i enskilda ärenden. Det är främst det sist-nämnda som används . Asylprocessut-redningen och har före-slagit regeringen att praxis skall styras främst genomförordningar.Då denna fråga är under beredning anser utskottetatt inte nu bör göra något uttalande i fråganutan endast överlämna de synpunkter som kommitfram under granskningsarbetet.Andra talare har varit inne på den långa hand-läggningstiden. Därför konstaterar jag bara att detta ärett mycket stort problem. Det går inte att bortse ifrånatt svårigheterna att beräkna hur många som kommertill och söker uppehållstillstånd är en viktigfaktor i processen.För att kunna göra en rättssäker och korrekt asyl-prövning krävs goda kunskaper om de olika ländernasom de sökande kommer ifrån. Uppgifterna måstevara tillförlitliga och aktuella. Den organisation förinhämtande av länderkunskap som finns anserrevisorerna vara ineffektiv. Uppgifter inhämtas avvarje myndighet var för sig, och kunskaperna är i endel fall gamla och inaktuella.Utskottet finner det naturligt att det är regeringensom har det övergripande ansvaret för länderbedöm-ningen, eftersom regeringen har det yttersta ansvaretför praxis i asylärenden.I en motion från påtalas vikten avfrivilligorganisationernas roll vid inhämtandet avinformation angående länderbedömning. Utskottetutgår ifrån att regeringen i sin bedömning övervägerhur denna kunskap och kompetens skall tas till varapå bästa sätt.Med det anförda yrkar jag bifall till hemställan ibetänkandet, vilket innebär att revisorernas förslag omett tillkännagivande av vad utskottet anfört överläm-nas till regeringen för att övervägas i samband meddet förändringsarbete som invandrings- och flykting-politiken är föremål för. Vi kommerdärför att behandla frågorna i ett större sammanhang.Jag yrkar också avslag på samtliga motioner.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 17 §. )AjourneringKammaren beslöt att ajournera förhand-lingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.13 § betänkande 1995/96:TU4Inlandsbanan (förs. 1995/96:RR4)Anf. 92 ()Fru talman! Jag börjar med att yrka bifall tillMiljöpartiets reservation.Med anledning av den skrivelse som Riksdagensrevisorer lämnat till har motio-nerat angående framtid. Enligt reviso-rernas skrivelse är den framtida driftens förutsättning-ar inte helt självklara. Anledningen är att det avtalsom slöts mellan staten och kantolkas på minst två sätt.Den första oklarheten gäller huruvida staten även ifortsättningen skall utbetala statsbidrag. För närvaran-de uppgår statsbidraget till på enfemårsperiod, varav skall gåtill underhåll och för upprustningav . Dessa pengar har visat sig varaväl använda. För en lägre kostnad än vad Banverketsade sig kunna utföra arbetet har revisorerkonstaterat att fullgjort sina åtaganden ifråga om upprustning och underhåll fullt tillfredsstäl-lande. Detta är givetvis en positiv erfarenhet som ärvärd att betonas.Låt oss då reda ut intäkter och kostnader. Riksda-gens revisorer ifrågasätter att kom-mer att kunna bära sina driftskostnader efter att avtal-sperioden har löpt ut. Vi tror att har storutvecklingspotential och att driftskostnaderna hamnarpå en nivå som gör att verksamheten kommer att gårunt . Däremot varken tror eller menar viatt skall betala för upprustning av enbana som faktiskt är statens egendom. Det voremycket märkligt. Därför borde staten även i framtidenge ett statsbidrag för banunderhållet, som dock inteskall vara högre än för övriga banor.Man får lätt fjärilar i magen när man läser följandemening i revisorers skrivelse: "Av bola-gets totala intäkter, , utgjordes9,eller av egna intäkter." Detlåter ju onekligen som om är rena ramakatastrofföretaget.Kostnaderna uppgick till 155 miljonerkr. Därav gick , eller avkostnaderna, till upprustning och underhåll. 136,8miljoner kronor eller av intäkterna var statsbi-drag ämnade för upprustning och underhåll. Dessasiffror säger förhoppningsvis något mer om företagetsekonomiska ställning än siffran . Det visar endifferens mellan intäkts- och kostnadssidan på 18 %och inte på 94 %.Vi har även noterat att man från Inlandsbananssida säger sig klara de mål om lönsamhet som harutfästs. Med detta har inga problem medatt tolka avtalet som sådant, dvs. att staten även ifortsättningen kommer att sörja för sin egendom ochlåta sköta sin egendom. Det betyder attavtalet tolkas så, att visst statsbidrag även i fortsätt-ningen kommer att utbetalas för de ändamål som jagnu redogjort för.Har ni åkt på ? Det ärverkligen ett äventyr. Det går bra att åka med småbarn och med gamla mormor. Man kan köpa hant-verksprodukter längs vägen, låna en cykel i Ström-sund, sova över i och gå på Jamtli museum.Längs vägen ser man lätt älgar och renar samt öde-mark efter ödemark. Man blir mycket ödmjuk av attgenom fönstret se ut över den trakt man åker igenom.Annars ser man ju sällan den här typen av landskapunder så resa. Man kan se , olikastenformationer och man kan stiga av vid Polcirkeln.Ja, det finns oerhört mycket att se längs Inlandsbanan.Man kan säga att det är transibiriska järnväg.Jag anser också att skulle ges störremöjligheter till godstransporter än vad den har i dag.Man skulle kunna klara av mer timmertransporter ochannat. Men går ju inlandsvägen bredvid och tarmycket av dessa transporter. Vi har fått höra attVästerdalbanan har samma problem. Lastbilarnakonkurrerar ut järnvägen, därför att lastbilstranspor-terna är billigare. Det är väldigt svårt att förstå. Mendet beror ju på och prissättning.För övrigt delar vi revisorernas överväganden omatt stor tillit måste finnas till sättet att hantera offent-liga medel. Beträffande experternas roll håller vi medom att det nu i efterhand kommit att se mindre snyggtut på papperet, vilket ger utrymme för tvivel. Vi villdock understryka att experterna inte gjort sig skyldigatill någon lag- eller regelöverträdelse. Därför bör manväga sina ord på guldvåg så att människor inte miss-tänkliggörs i onödan.Beträffande den totala utvärderingen finner vi detdock tveksamt om en utvärdering av en femårsperiodkan ge en fullt rättvisande bild, om denna utvärderingi stället är baserad på en treårsperiod.Vi har noterat att det i utskottet funnits en bredvilja att följa revisorernas förslag om att regeringenskall återkomma till med klargörandenangående avtalsfrågan. Detta förslag ställer vi ossgivetvis bakom.Vi har även noterat att det finns en positiv grund-inställning till , som vi finner glädjande.Anf. 93 ()Fru talman! 1992 lade fast riktlinjernaför tågtrafiken på . Det var då kommu-nerna längs banan fick nyttjanderätten till banan. Defick också fullt ekonomiskt ansvar, som defick rätt att ta ut banavgifter.I villkoren för de statliga medlen, omfattande un-derhåll och investeringar ,ingick också ett driftsbidrag till tågtrafiken. Som vihörde av är det fråga om en hel delpengar för femårsperioden, i storleksordningen 600miljoner kronor. Därför ansåg vi i trafikutskottet re-dan 1993 att det fanns anledning att tillsammans medintressenterna se över utvecklingen och hur pengarnaanvändes. Utskottet uppdrog därför åt Riksdagensrevisorer att göra en första utvärdering av hur pengar-na hade använts. Det är denna rapport som vi nu haratt behandla.Utskottet delar till fullo revisorernas slutsatser.Det gäller i första hand att det råder en mycket storoklarhet om de finansiella förutsättningarna efter dennuvarande femårsperioden. Det är därför revisorernahar åsikten - en åsikt som utskottet delar - att rege-ringen bör presentera ettsamlat förslag om hur de grundläggande villkoren förden framtida gods- och persontrafiken på Inlandsba-nan skall utformas. Vi bör vara ute i så god tid att desom eventuellt vill driva frågan vidare får förutsätt-ningarna klara för sig i god tid.Vi anser att regeringens förslag bör grundas på enhelhetssyn med en samlad bedömning av banans be-tydelse utifrån trafikmässiga, miljömässiga, regional-politiska, kulturpolitiska och försvarspolitiska ut-gångspunkter. Dessutom bör regeringen även övervä-ga revisorernas samtliga övriga förslag.Vi anser vidare att det nu inte är lämpligt att uttalasig i de frågor revisorerna ställt, eller att nu ta ställ-ning till de motionsyrkanden som väckts med anled-ning av revisorernas skrivelse. Vi förutsätter att rege-ringen överväger dessa frågor inför sitt förslag som viräknar med kommer under 1996.Utifrån det, fru talman, yrkar jag avslag på Miljö-partiets reservation och bifall till trafikutskottets be-tänkande nr 4 i sin helhet.Anf. 94 () re-plikFru talman! Min replik är mycket kort. Jag villbetona att man alltid skall vara ute när man görsina reservationer och när man uttalar en viljeinrikt-ning. För att styrka detta har vi reserverat oss. Jagtycker att det är viktigt att tydligt visarvilken inriktning man vill att detta skall ha.Anf. 95 () replikFru talman! Vi säger ju varken bu eller bä,, till det förslag som Riksdagensrevisorer nu lägger. Vi vill att regeringen återkommermed ett förslag. Utskottsmajoriteten vill i det sam-manhanget inte peka ut vare sig det ena eller det and-ra, och säga att det är just det här ni skall titta på. Viförutsätter att man överväger samtliga förutsättningarsom kan ha betydelse för framtid.Anf. 96 () re-plikFru talman! Vad jag förstår har det rått ganska storenighet kring detta i utskottet. Jag upplever inte att vårreservation står i stark motsättning till vad majoritetenhar skrivit. Det är mer frågan om ett understrykandeav den viljeinriktning vi har. Jag tror att alla i utskot-tet har varit positiva till . Jag sitter inte iutskottet, men av vad jag läst och hört har jag förståttatt det är på det viset.Anf. 97 () replikFru talman! Det är riktigt att det råder stor enighet.Det syns ju också av talarlistan. Det är i princip baraMiljöpartiet som fronderar litet mot utskottsmajorite-ten. Vi tyckte i utskottsmajoriteten att vi skulle ha fåttett starkare betänkande från utskottet till regeringenom det hade rått total enighet i utskottet. Miljöpartietville ändå markera ytterligare frågor. Trots att denresterande delen av trafikutskottet sade att man förut-sätter att regeringen överväger samtliga frågor somhar väckts med anledning av motionärerna och Riks-dagens revisorers skrivelse pekade ut ettpar av alla dessa frågor.Vi hade fått ett starkare betänkande om det råtttotal enighet i trafikutskottet.Anf. 98 ()Fru talman! När trafikutskottet under hösten 1992arbetade fram betänkandet om den fortsatta trafikenpå fanns det tveksamheter om vilkenlivskraft idéerna kring banans framtid hade. Riksda-gen beslöt att ge kommunernautefter banan ansvaret, och man gav dem möjlighet attutforma den framtida person- och godstrafiken.Avtalstiden löper från och 20 årframåt. Intressenterna fick nyttjanderätt till banansamt full tillgång till det rullande materiel som erford-rades.I intressenternas åtaganden gentemot staten ingickatt banan skulle underhållas och hållas i drift i sinhelhet. föreslog trafikutskottet att viskulle gå till revisorer för att man skullegranska såväl de trafikmässiga som de ekonomiskakonsekvenserna av det beslut som tagits året innan.Det blev också beslut att beställa en sådanutredning.En utförlig granskning har presenterats. Man kanhitta en del intressant i den rapporten. tydligt att trafikutvecklingen på personsidan inteföljer de prognoser som redovisades före riksdagsbe-handlingen trots den mycket kraftiga biljettrabatteringsom har tillämpats.När det gäller persontrafiken skall man kanskenämna att det finns en viss konkurrens eftersom tra-fikhuvudmännen kör busstrafik parallellt med banan.Det tar naturligtvis en del av resandeunderlaget.Godstrafiken har haft en något bättre utveckling.Det beror delvis på att SJ har kunnat utnyttja denlägre kostnad det innebär för dem att använda In-landsbanan. Det gör man i stället för att mata sintrafik mot tvärbanorna och föra ut den på norra stam-banan.Revisorernas slutsats vad gäller godstrafiken är attden s.k. systemtågtrafiken är trafikmässigt motiverad.Vad gäller persontrafiken drar revisorerna en annanslutsats, nämligen att det saknas trafikmässiga skäl attupprätthålla den. Jag skall inte ta ställning till hur viskall hantera frågorna. Jag vill bara säga att det är deslutsatser man har dragit.Vi inom har dragit några som vitycker viktiga slutsatser av den rapport som riksda-gens revisorer har lämnat. Jag skall redovisa två.Genom att i konkurrens upp-handlat banunderhållet har den beräknade kostnadenkunnat minskas och underhållet har trots den minska-de kostnaden utförts på ett ansvarsfullt och korrektsätt. Den slutsatsen bör enligt vår mening leda till atterfarenheterna på det här området skall kunna tas tillvara när underhållskostnaderna skall beräknas förBanverket och dess arbete på det nationella järnvägs-nätet.Den andra principiella slutsats som jag vill lyftafram är något som redan har berört,nämligen att när staten, vid framtida projekt skallsluta avtal med enskilda intressenter bör experter somär inblandade i förarbetena ej tillåtas ingå i den kretssom är slutlig avtalsslutande part. Om man ändrar tillett sådant förfarande skulle det hos skattebetalarnaskapa ett större förtroende för ingångna avtal.Fru talman! Med revisorernas rapport som under-lag har regeringen en bra möjlighet att förenästa avtalstid, dvs. , ge besked om hur manvill att trafiken skall utvecklas och för riksdagenframlägga ett förslag som ger långsiktiga förutsätt-ningar för hur såväl gods- som persontrafiken förframtiden skall utformas i området kring talman! Jag vill med detta yrka bifall till trafi-kutskottets betänkande nr 4 och avslag på den reser-vation som finns i betänkandet.Anf. 99 ()Fru talman! har också motionerat iden här frågan eftersom vi verkligen känner för pro-jektet och banan. Vi gläds verkligen över vad manhittills har åstadkommit i trafikutövningen.I , som ägs av kommunerna längsbanan, har man lyckats åstadkomma ett sådant enga-gemang och ansvar att man har kunnat peka på en heldel positiva resultat. Man skrev 1992 ett 20-årsavtal.Man tog på sig ansvaret ochfick nyttjanderätten. skallman försöka utvärdera resultatet.Vi i tycker att det är något kort tid.Vi tycker ändå att det är bra att revisorerna harplockat fram några olika påståenden som man kan tafasta på. Man har t.ex. plockat fram att godsvolymer-na har ökat. Det gäller inte bara systemtågen som mantog ansvar för att köra, utan man har också kunnat fåökade volymer på övrigt gods. Det tycker jag att manskall ta fasta på.Revisorerna har också pekat på att man har fåttned kostnaderna för banunderhållet på ett mycketintressant sätt. Det skall vi också ta fasta på.Lars ifrågasätter och lyfter fram de mertveksamma delarna, där man inte har lyckats klara detman förutspådde. Jag tänker på persontrafiken. Jaghar motsatt inställning. Låt oss överlåta detta tillIBAB! Med tanke på företagets fantasi och ansvars-fullhet är jag helt övertygad om att man kan hitta fleraolika nischer och uppläggningar, så att man också kanköra persontrafik och i vissasyften.Jag tycker att vi nu måste ge företaget långsiktigaförutsättningar, så att man vet vad man har att rättasig efter. Det är en självklarhet för mig att företagetskall få den ersättning har fått för att un-derhålla statens spår. Det vore väldigt värdefullt om viredan nu kunde ge den eventuella garantin.Sammanfattningsvis vill jag säga att statens kost-nader för bara är hälften så storasom de var 1991. Det kostar jämförtmed vad det kostade då, men det ger störregodsvolymer, och man kör på en längresträcka. Det tycker jag är en fin effektivitet som viskall bejaka och stimulera. Vi skall självfallet se enförlängning på detta.Jag tycker att vi redan nu skall driva på så att re-geringen så tidigt som det över huvud taget är möjligtunder ger företaget förutsättningar, så långsiktigt kan bedriva en effektiv verksamhet.Anf. 100 () replikFru talman! ifrågasatte de slutsatserjag drog framför allt vad gäller persontrafiken. Jagkan naturligtvis inte dra några andra slutsatser än demsom revisorerna har givit underlag för.Jag konstaterar också en ganska dålig överens-stämmelse med de beskrivningar vi fick när ärendetbehandlades i trafikutskottet. Jag tillhördem som beklagar det, men jag kan inte påverka re-sanderesultatet. Jag har själv åkt påbanan, man det påverkar kanske inte statistiken inågon betydande grad.Tidpunkten för att ange inriktningen på vår be-ställning till regeringen är inte inne. Regeringen harju, som utskottet har sagt i sitt betänkande, ett braunderlag för att dra de slutsatser som krävs för att detskall bli en långsiktighet i utvecklingeller, i allra sämsta fall, för dess avveckling. Det finnsingen som har sagt varken det ena eller andra.Jag tycker inte att det är meningsfullt att polemise-ra i dessa frågor . Vi får återkomma när rege-ringens proposition föreligger på vårt bord.Anf. 101 () replikFru talman! Jag ber först om ursäkt för att jagnämnde fel namn. Jag vet att heterLars Björkman.Jag ville peka på att och Centerpar-tiet har olika utgångslägen i uppfattningen om In-landsbanans framtid. Jag vill först lyfta fram de posi-tiva effekter som aktiebolaget har lyckats åstadkom-ma på bara . Vi har ökade godsvolymer tilllägre kostnader vad gäller underhåll av själva spåret.Jag håller självfallet med om att man vad gällerpersontrafiken inte alls har uppnått de siffror som mankalkylerade med i utgångsläget. Men låt oss överlåtaden totala verksamheten till ! Mankan köra gods som bas, men jag är helt övertygad också kan ha en del persontrafik. Det får bliföretagets sak.Jag håller med om att vi inte skall bestämma oss . Men vi kan ge vår syn på hur vi tycker att rege-ringen borde utforma detta fortsättningsvis.Anf. 102 ()Fru talman! Jag tänkte i detta anförande ta upp tvåsaker. För det första vill jag ta upp re-servation, och för det andra tänkte jag ge en mycketkort beskrivning av nuläget mot bakgrund av reviso-rernas rapport. Jag kommer också något att kommen-tera synpunkter på persontrafiken.Det är beklagligt att sätter partietsprofilering framför Inlandsbanesaken. Det hade gi-vetvis varit mycket bättre för saken om utskottetshade varit enigt och alla partier hade stått bakombetänkandet. Det hade varit en styrka för Inlandsba-nan i den fortsatta politiska processen, men Miljöpar-tiet har valt att profilera sig för att stärka saken. Detbeklagar jag.Fru talman! revisorer har skrivit rättpositivt om systemtågstrafiken på , dvs. iförsta hand transporterna av torv och rundvirke. Mansäger så här: Sammanfattningsvis tyder den informa-tion som revisorerna erhållit på att godstrafiken påbegränsade delar av , främst system-tågstrafiken, är trafikmässigt motiverad.Dagens verklighet är den, att systemtågstrafiken,som är den del av godstrafiken som inte är avreglerad,har minskat . Denövriga godstrafiken, dvs. den avreglerade godstrafi-ken, har ökat . Sammanlagt har alltsågodstrafiken ökat med . Det har nästan sketten fördubbling och till i dag.Riksdagens revisorer drar slutsatsen att system-tågssträckorna är ekonomiskt motiverade och försvar-bara.För precis samma antal kronor som SJ och behövde för systemtågstrafiken 1992 kör nuIBAB dubbelt så mycket gods av banan istället för . Man kör turisttrafik på hela ba-nans . Dessutom klara man de övriga funktio-ner som behövs för att driva en avreglerad järnväg på10 % av det svenska järnvägsnätet.Revisorernas granskning omfattar trafik.Efter ytterligare ett år ser siffrorna nu betydligt bättreut. Revisorernas slutsatser är därför delvis redan över-spelade.Lars kommenterade den subventionera-de persontrafiken. Den reguljära persontrafiken påInlandsbanan omöjliggjordes genom ett riksdagsbeslutsom föregick beslutet om . Det hadeinnebörden att trafikhuvudmännen fick 36 miljonerper år, indexuppräknat, för s.k.ersättningstrafik. Länstrafikbolagen har valt attträffa avtal med bussföretag för denna långa tidsperi-od.De 36 indexuppräknade miljonerna är väl 40 mil-joner vid det här laget. Man kör enligt uppgift 83 000passagerare med de 40 miljonerna.Den persontrafik som drivs på är ettturistprojekt där mellan 25 000 och 30 000 personeråker. Det har varierat litet grand beroende på turistsä-song och väder. För det har , som driver projek-tet, 8 miljoner kronor.Subventionen är avsevärt mycket större vad gällerden busstrafik som går längs . Person-trafiken är alltså ett turistprojekt. De som driver dettaprojekt har som målsättning att projektet skall varaföretagsekonomiskt lönsamt när den femåriga för-söksperioden är slut.Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall tillhemställan i trafikutskottets betänkande.Anf. 103 () re-plikFru talman! är en reservation en verkligfrondering mot ett betänkande.