prot · GI0981 · 1995-03-29 00:00:00 — Det gäller den statliga a-kassan, somden förra regeringen föreslog och ställde sigbakom. Socialdemokraterna hade drivit en hård kam-panj mot denna a-kassa, och det ledde också till i valet band upp sig mycket hårt för att avskaffaden obligatoriska och allmänna arbetslöshetskassan istatlig regi. Det var, fru talman, olyckligt att Social-demokraterna genomdrev en återgång till det systemsom gällde före . Vi hade ju äntligenfått en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäk-ring. är vi tillbaka till den första rutan.Den andra frågan med ideologisk laddning gälleregenavgifterna till a-kassan. Den förra borgerligaregeringen beslöt att införa egenavgifter om två pro-centenheter. Också detta beslut återställdes, som såmycket annat, av den nytillträdda regeringen i höstas.Men, fru talman, arbetstagarna och medborgarnaslipper för den skulle inte betala egenavgifter. De tvåprocentenheterna belastar i stället sjukförsäkringsav-giften, detta för att regeringen förmodligen är rädd föratt stöta sig med en facklig topphierarki genom att taut egenavgifter i arbetslöshetsförsäkringen.Folkpartiet anser att det vore mer ärligt mot med-borgarna att ta ut egenavgiften i a-kassan i stället föratt dölja avgiften i en annan social försäkring. får ju betala lika mycket i egenavgift oavsett varavgiften tas ut. Den obligatoriska a-kassan har ett stortvärde i sig. När nu regeringen och arbetsmarknads-ministern grubblar på dessa frågor gäller det att över-vinna den ideologiska motvilja som finns inom partietmot att reformera a-kassan. Det vore en saklig, godinsats att ompröva detta beslut i positiv riktning. Näralla andra socialförsäkringar i är allmännaoch obligatoriska borde också a-kassan ha sammagrundfundament i sin konstruktion.Också återställandet av arbetsrätten måste betrak-tas som ett olyckligt beslut. Faktum var ju att enmycket måttfull ändring av LAS basunerades ut somett allvarligt hot mot hela arbetsrätten, och därför blevdetta en av de återställare som raskt måste genomdri-vas efter regeringsskiftet.Nu tror jag, fru talman, att det både inom det egnaledet och i fackföreningsrörelsen i stort finns männi-skor som beklagar dessa återställare. sagts att det från många synpunkter hade varitbra för sysselsättningen om t.ex. arbetsgivarna hadekunnat fortsätta att provanställa i upp till tolv månaderi stället för att tiden har halverats till att åter bli sexmånader.Jag har i många sammanhang från denna talarstolpåmint om betydelsen från social och mänsklig syn-punkt av att människor känner sig efterfrågade ochbehövda i arbetslivet. Läget är bekymmersamt förmånga grupper. Ett särskilt stort ansvar vilar på riks-dagen när det gäller ungdomarna. Det är nödvändigtatt ge dem chansen att komma ut på arbetsmarknaden,och därför borde ungdomspraktiken omprövas ochbehållas. Ungdomsintroduktionen har ju inte tillnär-melsevis fått den omfattning som regeringen påstodatt den skulle få när åtgärden infördes vid senasteårsskiftet.Fru talman! Det finns knappast någonting i vårtillvaro som är isolerat. Det gäller relationen medandra länder och andra människor, men det gällerockså i vårt land på arbetsmarknadens område. Nä-ringspolitikens upprustning och aktivering är angelä-gen för en god arbetsmarknad. En satsning på småfö-retag och nyföretagande är där en kungsväg. Det ärviktigt att vi återskapar förtroendet för svensk eko-nomi. Det löses inte med inhemska skattehöjningareller pålagor för företagen. Tillväxten behöver kom-ma till stånd och därmed också en sysselsättningsök-ning.Inom tror vi att det också på arbets-marknadspolitikens område behövs åtgärder sombygger på en socialliberal grund. Detta kan man utläsaav de alternativförslag som lägger fram påvissa områden och särskilda punkter i detta storabetänkande. Sammantaget handlar det om en starktsocial präglad syn på arbetsliv och på människor, detär en arbetsmarknadspolitik som sätter individen icentrum och inte låter grupp eller kollektiv få företrä-de. Men det är också en politik som inser den socialamarknadsekonomins värde och nödvändighet, somhävdar att tillväxt är nödvändigt för att vi skall orkabära kostnaderna för en ekonomisk välfärd. Mendenna tillväxt måste klart kopplas till ett ekologisktansvar med tydliga miljöpolitiska förtecken.Folkpartiet står bakom de reservationer vi har fo-gat till betänkandet, men jag vill särskilt yrka bifalltill reservationerna nr 3, 18, 33, 41 och 55.Fru talman! Vi behöver en arbetsmarknadspolitiksom står för kontinuitet och solidaritet men också förden goda förnyelsen.Anf. 92 HANS ()Fru talman! Det här betänkandet har 62 reserva-tioner och 20 särskilda yttranden. Jag tror att det berorpå att det är ett kontroversiellt område, det är grund-bulten för landets utveckling när vi talar om arbete.Här finns ett fokus på de politiska motsättningarna.Det är den ena förklaringen.Den andra förklaringen tror jag är att vi har varitotillfredsställda över dåligt beredda förslag, och ut-skottet har varit oförmöget att, bortsett från en delmindre frågor, rätta till olyckliga förslag.För är arbetsmarknadspolitik ochpolitik för arbete själva grundbulten. Utan arbete harvi ingen försörjning, vi har ingen tillväxt, vi kan inteskapa den välfärd som människorna kräver. Vi harhögre ambitioner, vi lider av att se att socialdemokra-tin i finansplanen accepterar öppen arbetslöshet,kanske total arbetslöshet 1998. Vi ligger hittillssämre till än prognosen. I AMS senaste prognos liggerarbetslösheten högre än den gjorde i prognosen hös-tas.Då behöver vi större volymer. Det är det som hål-ler människor utanför den öppna arbetslösheten. Vikan höja kompetensen genom att dra in människor iett arbete för tillväxt och för deras egen försörjning.Vi behöver effektivare åtgärder. Vi har talat nog idenna sal om en del åtgärder som vi betraktar somrent spill: ineffektiva och slösaktiga.Och vi behöver rättvisa. vill integärna se fler förslag liknande förslaget om åldersdis-kriminering inom a-kassan. Där lyckades faktisktutskottet sätta sig emot ett orättvist och dåligt förslag.Jag kan i olika sammanhang se att regeringen trotsallt till slut, efter all kritik som har kommit, verkarvara beredd att tänka om. Det kommer titt som tättpressmeddelanden från departementet, och de ut-trycker ofta hurrarop över hur lyckad politiken är ochvilka nya idéer arbetsmarknadsministern har. Men närAMS lade fram sin anslagsframställan inför syssel-sättningspropositionen skrev man i pressmeddelandet:Arbetsmarknadsministern säger avslutningsvis attAMS lägger fram en rad olika intressanta förslag somregeringen kommer att beakta i det fortsatta arbetet.Det gläder mig, inte minst därför att Arbetsmark-nadsstyrelsen till utomordentligt stor del ansluter sigtill motion från och de syn-punkter vi där lade fram och den kritik vi där riktademot propositionen.Fru talman! Även jag skall vara snäll mot kamma-ren och i någon mån också mot talmännen. Trots attjag naturligtvis ställer mig bakom den stora mängdreservationer som vi har fogat till betänkande nöjerjag mig med att yrka bifall till reservationerna nr 4, 8,35, 45 och 53 samt reservation nr 61, för den händelsekammaren skulle ansluta sig till reservation 53. Detinnebär att jag här inte kommer att yrka bifall till enmassa konkreta förslag av mycket stor betydelse, menjag kommer att ta upp en del av dem i argumentatio-nen.Fru talman! Arbete är något som är mycket vä-sentligt för människors värde. Jag vill referera någrarader ur inledningen till LO:s sysselsättningsprogram,som kom alldeles nyligen:Vårt krav är ett rättvist samhälle, där människorinte stängs ute från en social gemenskap. Att stängamänniskor ute från produktionen är att beröva dem endel av deras värde. Vi hatar arbetslösheten därför attden minskar människornas valmöjligheter. Den görmänniskor svaga gentemot arbetsgivarna. Rädslananvänds som disciplinering när positiva drivkrafter tillutveckling, förkovran och förtjänst borde styra. Mas-sarbetslöshet innebär att arbetsgivarna ställer ökadekrav på arbetskraften och vill sortera ut dem av osssom har krämpor och åldras.Jag ansluter mig fullt ut till det uttalandet. Arbeteär grundläggande för människans värde. Det handlarom försörjning, om oberoende, om människans frihet,men det handlar också om vår delaktighet, den socialagemenskapen. Det handlar om att bidra till den eko-nomiska tillväxten och därmed skapa resurser för atttäcka samhällets behov. Det handlar om rättvisa. Ingetskapar större klyftor i ett samhälle än arbetslöshet.Per utvecklade däremot i sitt anförandeden borgerliga synen. Han sade att arbetsmarknadenskall vara en riktig marknad. En riktigt marknad styrsav utbud och efterfrågan, och mekanismen som styrheter priset. Handlar det om äpplen kan det bli äpplenöver, och då får de ruttna bort. Arbetslöshet handlarom att människor slås ut. Eller också kan man ha rea,sänkt lön.En avreglerad arbetsmarknad betyder att avtalkring löner och arbetsvillkor inte spelar så stor roll -avtal är ett problem, ett hinder. Det betyder att arbets-rätt, som ger löntagarna delaktighet och vissa rättighe-ter, är ett besvär. Det innebär att arbetslöshetsersätt-ning och arbetsmarknadspolitik, som är ett alternativ,ett stöd för dem som kastas ut ur arbetsgemenskapen,skall urholkas, sänkas och, som det heter, göras merflexibel.Slutsatsen blir att det är individens fel. Det är dittfel att du är arbetslös. Var god konkurrera på den friamarknaden, och klarar du dig inte, så begär mindre,flytta, begär lägre lön.Det är en syn på marknadskrafterna på arbets-marknaden som vi aldrig kan acceptera. Arbetskraft äringen vara vilken som helst, det är människans för-måga att vara delaktig, att göra sin insats, att göranytta. Den skall inte befrias från de hinder jag nämn-de. Tvärtom skall vi utöka den produktiva rättvisan,utöka delaktigheten och demokratin på arbetsmarkna-den, utöka kompetensen hos löntagarna. Då tror jagockså att vi har möjlighet till den kompetensinriktadetillväxt som även Per drömmer om.Det finns en mängd orsaker till arbetslösheten. Ti-den medger inte att jag går in på dem. Låt mig barasäga att det rör sig om både efterfrågekris och struk-turfrågor.Det är helt klart att det ras i efterfrågan som vi harhaft på svensk hemmamarknad är av utomordentligbetydelse när det gäller att förklara arbetslösheten.Men vi får inte glömma strukturfrågorna. Titta påden volym av människor som vi förtidspensionerar,som vi inte klarar av att ta hand om i arbetslivet, somställs vid sidan därför att det anses bli för dyrt. Vilägger ned bortåt i förtidspen-sionssystemet. Titta på vad som komma skall i ochmed neddragningarna inom den offentliga sektorn,inom vård, omsorg och utbildning, där kvinnor arbe-tar. Detta anser vi inte att vi har råd med på sammasätt, och dessa kvinnor saknar kompetensen som be-hövs i andra sektorer. Vem skall betala för det? Vemskall stå för kostnaderna när kvinnorna skall utbildas?Många äldre har inte kompetens på datorer.Många invandrare kan inte språket bra och marginali-seras, diskrimineras på arbetsmarknaden. Månganytillkommande ungdomar får aldrig en chans utanstartar sitt vuxna liv i arbetslöshet. Vi kan se storaregionala skillnader, och dessa förstärks nu i konjunk-turuppgången.Det här är strukturella förhållanden, och politikenhar här ansvar för att gå in och försöka styra denframtida utvecklingen. Det behövs en ny syn. Detbehövs nya idéer, som arbetsmarknadsministern bru-kar säga. Jag vill säga att det behövs ett nytt socialtansvar. Arbetsmarknadspolitiken ensamt kan inte lösamassarbetslöshetens problem. Det är en svår balans-gång mellan sysselsättningsexpansion, att sanerabudgeten och att minska arbetslösheten. Det finnsinga enkla lösningar.Vänsterpartiet har i olika motioner ett batteri avförslag. Det handlar om en ekonomisk omfördelning,att höja köpkraften genom att inte spara för mycket påjust dem som inte har några reserver, utan som an-vänder varenda krona och därmed bidrar till efterfrå-gan på den svenska marknaden.Se till att sänka övertiden . Inför åtgärder, be-gränsningar i form av ett tak och gör övertidstimmardyrare, som vi har föreslagit. Jag vill påstå att det ären skandal att år ha rekordövertidsuttag sam-tidigt som massarbetslöshet.Starta arbetstidsförkortningen. Det krävs lag omny normalarbetstid. Det krävs avtalsmässiga anpass-ningar, och det krävs redan nu försöksverksamhet somgör att vi får bättre kunskap om vad arbetstiden inne-bär när det gäller sysselsättningseffekter, produktivi-tetsförändringar och välfärdsvinster.Det behövs skatteväxling. Se till att det blir billi-gare att ha människor i arbete i förhållande till detenergislöseri och det resursuttag som förekommer iproduktionen.Satsa rejält på miljöinvesteringar, investeringar itrafiksystem, investeringar i energisystem som måsteställas om och miljö-ROT-satsningar. Där har vi ettexempel som redan är beslutat.Satsa på kommunsektorn. Kommunerna står förvälfärden för människorna. Vi måste utöka resursernadär. föreslår att vi särskilt satsar pengartill en kommunakut.Vad skall vi göra åt vinsterna, arbetsmarknadsmi-nistern? Jag såg nu att i de stora verkstadsföretagenhar vinstnivån ökat . Påskogssidan har vinsterna ökat , och inomövriga stora företag har vinsterna ökat med endast269 %. Det är 100 miljarder i redovisade vins-ter från börsbolagen.Vi måste få en vinstdelning, en vinstdisposition, såatt pengarna används till att förkovra arbetskraften,kompetensutveckling och förbättra arbetsmiljöerna såatt vi inte får rena inflationsbrasan när avtalsrörelsenpå allvar drar i gång.Ställ krav på företagen. De kan inte få ta ut övertidoch vägra att anställa. De kan inte låta bliatt kompetensutveckla som de gör , och låta bliatt rehabilitera de människor som har exploaterats påarbetsplatserna. De kan inte låta bli att erbjuda prakti-kantplatser till ungdomarna som ännu inte har kommitin.Massarbetslösheten är till stor del ett marknads-misslyckande. Staten kan inte bara muta, komma medbidrag och göra arbetskraften gratis. Det håller inte.Vi måste ställa krav. Det har kommit flera förslag avden typen. Vi i har fört fram flera somgäller ungdomar, kompetensutveckling, osv.Jag såg ett förslag om arbetsmarknadspooler somockså var av intresse som , profes-sorn på Arbetslivscentrum, hade en artikel om i . Idén är att arbetslivets naturliga organi-sation måste skapa nya arbetstillfällen och ge männi-skor chans att delta.Arbetsmarknadspolitiken måste koncentreras påplatsförmedling och kompetenshöjning. Då måstearbetsmarknadsmyndigheterna få tillräckligt medresurser och mer personal. De måste ha större voly-mer, ALU och beredskapsarbeten för att hindra utför-säkring. De måste ha mer resurser för arbetsmark-nadsutbildning för att kompensera för den kompe-tensutveckling som aldrig kommer till stånd inomnäringslivet.Vi måste verkligen ta utförsäkringsgarantin på all-var så att inte människor hamnar i ett rent socialbi-dragsberoende. nämnde riktade insatserför invandrare och handikappade. Där finns detmycket mer att önska än vad propositionen har givitoss. Det krävs aktivitet, och vi måste bort från passivi-tet. Det måste vara huvudlinjen.Regeringen har för låga mål. De målen ser ändå utatt leva farligt just . Regeringen har för få krav ochför få förslag när det gäller näringslivspolitik somgynnar investeringar och har över huvud taget förliten investeringspolitik.Arbetsmarknadspolitiken är för passiv. Regering-en anger i sin proposition riktigt stora volymer förRAS. Det har vi diskuterat tidigare. Jag tycker att detär ineffektivt och passivt. Jag är mycket tveksam tillarbetsföretag. Vi får se vad som kommer i regering-ens proposition. Volymerna är helt otillräckliga.Det finns positiva saker. Kunskapslyft, satsningarpå högre utbildning och annan utbildning. Det stödjervi helhjärtat. När det gäller kontraktet mellan de ar-betslösa och samhället finns det mycket att hämta.Ungdomssatsningarna däremot tycker jag lever iett töcken. A-kasseförslaget var bedrövligt. När detgäller det ansvar som kommunerna skall ta är detmycket oklart. När det gäller ungdomsintroduktionenfinns det anledning att se om man inte behöver ändrapå den.AMS vårprognos har tyvärr givit oss rätt. Den sä-ger just att volymerna är för små och att flera regel-förändringar motverkar sitt syfte. ju fundera på vad det betyder att ta bort rese- ochtraktamentsersättning i ett län som närman skall ha till stånd arbetsmarknadsutbildning.Det finns naturligtvis en lång rad konkreta frågorsom jag kunde ta upp. Låt mig bara nämna permitte-ringslöneersättningen. Jag finner det gåtfullt att rege-ringen avskaffar den. Det vill jag kraftigt protesteraemot. Likaså att man tar bort traktamente och reseer-sättning. Detsamma gäller att man inte tittar mera påobligatorisk praktikantförmedling inom det ordinariearbetslivet.Man gör mindre för invandrare än vad man bordegöra om man skall komma åt de oerhört höga arbets-löshetsnivåerna. Man kan inte ge arbetsförmedlingar-na personal nog så att dels skall kunna ägna sig åtvägledning, dels platsförmedling och hålla rejälakontakter med företag och andra arbetsgivare.Det är en del av de förslag som vi har reserveratoss för. Jag förutsätter att regeringen beaktar våraförslag i nästa vända, när sysselsättningspropositionenkommer. Jag ser fram emot konkreta förslag som kanbringa ned massarbetslösheten så att den kommer nedrejält under 5-procentsnivån . Men dåkrävs det också en huvudinriktning som är baserad påden ideologi som säger: Arbetslöshet - aldrig! Eko-nomisk tillväxt - ja, men se då till att det är en tillväxtdär alla regioner lever, där vi inte förbrukar miljönoch där vi inte förbrukar energin utan tar till varamänniskans resurser.Anf. 93 ()Fru talman! de gröna har en visionom ett ekologiskt och social samhälle där människorkänner delaktighet och där människovärdet finns i attleva och uppleva sin omgivning som någonting mansjälv är med och skapar och där inte naturen liderskada av ett alltför stort uttag av resurser och råvaror.Effektivitet skall i framtidens samhälle kunnamätas i ekologiska och sociala värden. Energi- ochmaterialomvandlingen skall användas på ett för natu-ren, och därmed för människan, långsiktigt effektivtsätt.Miljöpartiet föreslog 1982 en skatteväxling. Detinnebär att arbetsgivaravgiften sänks, och skatten påenergi och utsläpp av miljöfarliga ämnen höjs i sam-ma grad.Energiskatten på fossila bränslen och uran samtkoldioxid skall höjas till en nivå på 100 miljarderkronor av tio år.Vi vill att skatteväxlingen skall ske på lång sikt såatt näringslivet får långsiktiga spelregler för att kunnainvestera i rätt tid.En skatteväxling som sker på det sätt Miljöpartietvill beräknas kunna generera ca 300 000 nya jobb. Engenerellt sänkt arbetsgivaravgift medför att det blirekonomiskt lönsamt för företag att anställa mer män-niskor.Effektivisering och rationalisering har inneburit,att även om industrin och främst då exportindustrinfår fler order och mer att göra kommer det ändå barafram marginellt fler jobb.Höjda energiskatter gör att alternativ energipro-duktion med biobränslen, vindkraft och solvärmestimuleras.Energieffektivisering är ett viktigt instrument föratt komma till rätta med överuttag av naturresurser,och energieffektivisering stimuleras också av höjdaenergiskatter.Återvinning av material kommer att löna sig, ochtillsammans med återanvändning av produkter för detdet kretsloppsanpassade samhället närmare.Fru talman! vill verka för att s.k. grö-na jobb kommer att utvecklas. En miljövänlig pro-duktion skapar arbetstillfällen och ger bättre arbets-villkor än t.ex. energiproduktion i kärnkraftverk.Vid produktion av varor och tjänster inom områ-den som solvärme, lågenergilampor, kraftvärmeverkoch återvinningsanläggningar hotas inte arbetareshälsa och närliggande samhällen genom radioaktivautsläpp och strålning och risk för visar att kärnkraft är denenergiform som skapar minst antal arbetstillfällen iförhållande till spenderat kapital. Att producera el kräver 100 arbetare i ettkärnkraftverk, 116 i ett kolkraftverk men 248 i ettsolvärmekraftverk, således en och halv gång mer ialternativ energiproduktion än i ett kärnkraftverk.Flera undersökningar visar inte bara på ekonomis-ka fördelar utan också på en potential för nya arbets-tillfällen vid alternativ energiproduktion innefattandegröna jobb.En summa som är investerad i energieffektivise-ring är så effektiv vad gäller BNP ocharbetstillfällen som samma summa investerad i ökadenergiproduktion.En grön offentlig sektor skulle kunna skapas ge-nom att resurser överförs från traditionella arbeten tillgröna arbeten i statliga företag inom t.ex. energisek-torn och militära sektorn.Gröna arbeten ger jobb inom byggbranschen ge-nom satsning på ekologisk byggnation, reparation ochombyggnad.Arbetsintensiva och meningsfulla jobb byggs uppgenom återvinningsanläggningar, nyproduktion avlågenergiförbrukande och miljövänliga produkter.Fru talman! Flyttbidragen som föreslås i proposi-tionen medverkar till att människor flyttar ut från denegna regionen, som då oftast är svagare och i ställetskulle behöva stöd till en satsning på fler arbetstillfäl-len.Svagare kommuner mister en framtida arbetskraft,och arbetskraften flyttar till storstadsregionerna. Mil-jöpartiet säger därför nej till en sådan flyttlasspolitik.Ett bidrag till att få ner den höga arbetslösheten äratt införa ett sabbatsår i livet.Under ett år skall det kunna ges tjänstledighet för attge någon arbetslös arbete, och den som gör detta skallkunna uppbära av ordinarie arbetslöshetsförsäk-ring. Men arbetsgivaren måste då enligt Miljöpartietsförslag anställa någon som är anmäld arbetslös i stäl-let. Detta blir en besparing för staten, då tjänstledighe-ten kostar mindre än arbetslöshet. Tjänstledighe-ten skall kunna utnyttjas till att vara hemma hos sinabarn, till att studera eller resa. Valet skall vara dentjänstlediges eget. I storleksordningen 70 000 jobbskulle på detta sätt kunna genereras.Fru talman! Åtgärden att ta bort a-kassan för ung-domar under vill inte medverka till.Utskottet har ju i denna fråga tänkt gå emot regering-ens förslag och föreslår att a-kassan får vara kvar.För att bekosta den tänkta besparingen på 250miljoner kronor vill utskottet i ställetsänka ersättningen för de deltidsarbetslösa som avarbetsbrist tvingats gå ner till . Dåsäger reglerna att det är tillåtet att få arbetslöshetskas-sa för den femte dagen. Hälften av dagersättningenvill utskottet ta bort. Detta inkomstbortfall betydermycket för de grupper som drabbas.SKTF visar i en nyligen utgiven rapport hur del-tidsarbetslösheten ökar i . Deltidsarbetetkommer, fruktar man, att bli 90-talets kvinnofälla.Deltidsarbetet finns inom typiska lågt betaldakvinnoyrken - städning, äldrevård och på handelnsområde. av kvinnorna arbetar deltid, medanmotsvarande siffra för männen är 10 %.Privatiseringen inom verksamhet harmedfört att deltidsarbetet har ökat inom denna sektor.För att spara pengar och kunna komma i ett bra för-handlingsläge minskar man arbetstiden, och det blir istor utsträckning kvinnorna som drabbas och som intekan få heltid.Miljöpartiet har i ett särskilt yttrande tagit uppkonsekvenserna av att spara på dem som tvingats blideltidsarbetslösa, och vi skulle vilja se en analys avdenna besparing och konsekvenserna av den, kanske iden utredning om arbetslöshetsförsäkringen som på-går.Ett sätt att få arbetsgivare att anställa ungdomar äratt slopa arbetsgivaravgiften . Detföreslår i sin arbetsmarknadspolitiskamotion.Fru talman! En verkningsfull reform för att sänkade stora arbetslöshetstalen är att införa en arbetstids-förkortning. Arbetstiden förändrades i och med in-dustrialismens inträde. Då började människorna attarbeta allt längre tid.Det dröjde ända till 1919 innan arbetstiden lagreg-lerades. sänktes tiden, och 1970fick vi 40-timmars normalarbetsvecka. haringet hänt på detta område i men däremotinternationellt. ligger nu på tolfte plats i Eu-ropa när det gäller bl.a. arbetstiden inom metallin-dustrin.Miljöpartiet har drivit kravet om sänktarbetstid, och flera andra partier har det på sitt pro-gram.