prot · GI0957 · 1995-02-08 00:00:00 — Nya idéer kanaldrig kommenderas, administreras eller reglerasfram. Däremot kan en politik som ger människorchansen att växa och att fritt söka nya lösningar skapaett klimat där nya idéer blomstrar. En politik för till-växt måste därför vara en politik som sätter männi-skan i centrum. De problem som nu ställsinför i ett kritiskt ekonomiskt läge måste således fåliberala svar.En annan mycket viktig åtgärd är att skapa reglersom undanröjer problemen med en snedvriden kon-kurrenssituation vid konkurser. Över en tredjedel avalla konkursföretag köps tillbaka av sina gamla ägare.Under tiden fortsätter verksamheten som förut. Dessaplanerade konkurser, s.k. bekvämlighetskonkurser,har blivit ett stort samhällsproblem - ekonomiskt ochinte minst moraliskt. Dessa bekvämlighetskonkurserär ett slag i ansiktet på alla dem som håller sig tillgällande lagar och förordningar och kämpar för attöverleva. Detta är helt oacceptabla förhållanden, ochen regeländring måste genast genomföras, så att ingenprivatekonomisk kan göras på en sådan kon-kurs.Man måste också se mycket allvarligare på de per-soner som har satt konkurser i system och införa nä-ringsförbud än vad som sker i dag.Kvinnors företagande har varit enunderskattad och förbisedd del av svenskt näringsliv.Den förra regeringen uppmärksammade detta ochbeslöt att införa ett statligt finansierat lån till företagdrivna av kvinnor. Man överförde 50 miljoner kronoratt användas till lån på mindre belopp upp till 150 000kronor, vilket bankerna hade svårt att tillgodose.Denna satsning har visat sig vara ett både viktigt ochriktigt initiativ. Därför har vi i föreslagitökade anslag till denna låneform i vårt budgetalterna-tiv.Den liberala visionen om tron på individen i ettskapande samhälle går stick i stäv med de socialde-mokratiska dogmerna och återställarpolitiken. Att intevåga pröva nya banor, att krampaktigt hålla fast vidgamla lösningar, är det enda säkra sättet att misslyck-as.Till sist vill jag läsa upp en liten dikt av EsaiasTegnér för att illustrera vad jag menar:Evigt kan ej bli det gamla,ej kan vanans nötta läxaevigt repas upp igen.Vad förmultnat är skall ramla,och det nya friska växaupp utur förstörelsen.Anf. 122 ()Herr talman! Det allt överskuggande problemetför och övriga är den katastrofalthöga arbetslösheten. Många europeiska stater harplågats av arbetslösheten , och politikerna idessa länder har i stort sett accepterat situationen.I är massarbetslösheten fortfarande ung,och finns det politiker och en stark folklig opi-nion som har ambitionen att pressa ned den till en mernormal nivå - . Ett viktigt instrument är dånäringspolitiken. Den skall utarbeta regler och stimu-lera företagsamheten så att det skapas nya jobb, helstdå i framtidsbranscher.Det är i sammanhanget beklagligt att det i dennasituation gödslas med 5 miljarder till åtgärder som tillstörsta delen hamnar i sådana fickor att det inte kom-mer att öka efterfrågan på produkter från hemma-marknadsindustrin. Anrättningen blir ju inte smakliga-re av att de 5 miljarderna är svagt finansierade.Tänk om dessa resurser kunde ställas till närings-politikens förfogande! Tänk om dessa miljarder kundeanvändas till att stimulera den allmänna konsumtio-nen, till att stötta småföretagsamheten eller till attinvestera i ny energiteknik.Skall arbetslösheten kunna pressas ned måste ef-terfrågan på hemmamarknaden öka. skerdetta snabbast genom lägre räntor, vilket alla är över-ens om. Enligt borde staten nu aktivtanvända sitt ägarskap i Nordbanken. Använd Nord-banken för att skapa konkurrens i banksystemet istället för att ge dunkla signaler om försäljning!Vänsterpartiet anser i likhet med övriga partier atten stor del av de nya arbetstillfällena måste skapas ismåföretagen. För såväl befintliga som ännu intestartade småföretag är möjligheterna till försäljning avprodukterna det avgörande. Småföretagen löser intesina ekonomiska problem med lägre löner, försämradarbetsrätt eller lägre beskattning. Anställda i småföre-tag skall ha samma möjligheter och rättigheter somanställda i stora företag.I småföretagarmotion föreslås tremycket konkreta åtgärder.För det första: För att öka investeringar i småföre-tag med färre än 50 anställda föreslår vi ett investe-ringsbidrag på , alltså skillnaden mellan svenskoch tysk låneränta . Bidraget skall vara skatte-pliktigt. Nettoeffekten blir då och skulle kunnabli en rejäl injektion för att tidigarelägga investeringari just småföretagen.För det andra: Vi föreslår att egenavgifter inteskall tas ut på de första - detta iförsta hand för att öka uthålligheten hos små ochnystartade företag men också för att skapa motiv förpersoner som kombinerar anställning med ett egetföretagande att utvidga verksamheten. Åtgärdenskulle med säkerhet bidra till att fler kvinnor vågadestarta företag.För det tredje: För att i större utsträckning stödjas.k. avknoppning och anställdas intresse av att startaegna företag föreslår vi förändringar i reglerna omstarta-eget-bidrag och utbildningsbidrag. En personsom vill prova ett eget företagande skall alltså ges rätttill tjänstledighet . Under denna tidskall det kunna utgå utbildningsbidrag i sex månaderoch starta-eget-bidrag . Denregeländringen skulle betyda en rejäl möjlighet förmånga anställda att pröva sina egna idéer, vilketi slutändan kommer att betyda många nya arbetstillfäl-len.Dessa förslag innebär konkreta åtgärder riktade tillsmå och nystartade företag i en omfattning som kan-ske inte skådats tidigare. Kostnaderna för förslagenberäknas till ca 2 miljarder, och sannolikt finansierardetta sig självt genom en kombination av nyanställ-ningar, nystartande av företag och därav följandeminskad arbetslöshet.Vänsterpartiet föreslår att en garantiav-gift tas ut på det svenska bankväsendet. En sådanavgift kan ge . Dessutomanser vi att bolagsskatten skall normaliseras till EU-nivå, , vilket också ökar statens intäkter meddrygt 2 miljarder.Herr talman! Som viktigt komplement till småföre-tagssatsningen måste vi effektivisera tillvaratagandetav nya idéer och uppfinningar. föreslåri en särskild motion att det skapas ett innovatörsråd,som skall fungera som skyddsnät till . Vimåste helt enkelt bli skickligare på att ta till vara godauppfinningar och inte låta dem försvinna till andraländer.Förhoppningsvis finns det i en majoritetför de här åtgärderna - jag säger det med tanke på attvi alla pratar så mycket om småföretagens betydelse.Måhända kommer detta då att innebära en minskadarbetslöshet och en förstärkning av den nödvändigaomstruktureringen av näringslivet.Anf. 123 PER () replikHerr talman! Jag noterar att ochLennart Beijer i dessa delar har visat ett betydandepositivt intresse för småföretag. Jag vill ändock kom-mentera ett par av påståendena här.Till att börja med vill jag nog bestrida att partikol-leger av olika partikulörer ute i har gett uppkampen mot arbetslösheten. Det är inte sant. De hardrabbats av exakt samma problem som vi, nämligenatt enklare jobb har blivit utkonkurrerade av låglöne-länderna. Därav följer de stora europeiska satsningar-na på kompetensutveckling och forskning avseendemer avancerade produkter som orkar bära bra löner.Jag delar uppfattningen att det inte är främst ge-nom låga löner som vi skall konkurrera. Däremot ärdet dess värre så att ökade lönespridningar i harvisat sig ge fler jobb. Enligt min uppfattning är detdock en nödlösning. Det är i första hand genom ökadkompetens och teknikinnehåll som konkurrens skallske.Jag beklagar att inte nämnde skat-terna. En drivkraft för alla företag är ändock att varalönsamma, att kunna tjäna pengar och få ett eget risk-kapital som man vågar satsa. Vi avviker radikalt frånhela den övriga västvärlden med så hög skuldsätt-ningsgrad i de mindre och medelstora företagen.När det gäller innovatörsråd o.dyl. delar jag upp-fattningen att det redan finns sådana ute i regionernakopplade till utvecklingsfonderna. Även under dengamla regeringens tid infördes en särskild innova-tionsfond. Vi startade även ett arbete med olika typerav mentorer för nyföretagare, innovatörer för att hjäl-pa fram de bra idéerna och de bra företagen för attdärigenom förnya arbetslivet och skapa fler arbetstill-fällen.Anf. 124 () replikHerr talman! Det är väl otvetydigt helt rätt attkonkurrensen från låglöneländer är ett problem. Sam-tidigt beror skillnaden - Per - mellanarbetsmarknadspolitiken i och i övriga euro-peiska länder på att man i har varit mycketmera rädd för de svårigheter inflation kan ge upphovtill än för de problem arbetslöshet kan medföra. ISverige har vi ändå försökt att vara rädda för bådafaktorerna. Därmed har vi sett till att verkligen försö-ka hålla nere arbetslöshetssiffrorna.Nu har vi kommit in i en mycket svår situation.Det kommer att krävas riktiga krafttag för att vi skallkomma ur den. Jag tror dock inte att man löser pro-blemen genom skattesänkningar. Vi måste se till attvanligt folk kan efterfråga varor. Vi måste naturligtvisockså se till att de som vill starta nya små företag fårmöjlighet till det.Anf. 125 PER () replikHerr talman! Jag vill ånyo säga att jag är glad överdet ökande intresset från sida förnyföretagande. Jag tycker att det vida överstiger so-cialdemokratins syn på motsvarande problem. Fram-för allt tycker jag att man skall ta till vara de möjlig-heter som finns till teknik- och kompetensutveckling.Det är roligt att ni är beredda att satsa pengar på väx-ande och nya företag och innovationer i stället för påbidragsarbeten eller olika former av bidrag till nyan-ställningar. Det ger starkare företag.Däremot delar jag inte uppfattningen att hög in-flation är bra för företagen. Det ökar risktagandet ochstår inte i någon som helst motsatsställning till lågarbetslöshet. Tvärtom är och , medextremt låg inflation, utomordentliga exempel på attlåg inflation, låg ränta och bra stabilitet har gett enenastående löne- och välståndsutveckling, som vi haranledning att försöka följa i viss utsträckning.Herr talman! Jag vill också peka på skattens bety-delse. För mig är det en gåta att man kan tro att man iSverige kan högbeskatta småföretagarna, se till att dehar ett litet eget kapital och att samma småföretagaresedan framgångsrikt skall kunna konkurrera medutlandet i det långa loppet. Man kan inte jobba medsämre villkor i det långa loppet. Det kan gå en visstid, men det ökar risktagandet och är en av orsakernatill de höga konkurssiffrorna under det mycket be-svärliga stålbadet - det s.k. feldtska stålbadet - vi hargått igenom under de senaste åren.Anf. 126 () replikHerr talman! Jag vill tacka för det beröm Vänster-partiet fick för sin företagspolitik och småföretagar-politik. Det var angenämt.Jag konstaterar att det ändå är ganska viktigt klart uttalar att man skall kunna ha liten arbets-löshet utan att behöva släppa i väg inflationen. Påmånga ställen i har man misslyckats meddetta. Just nu misslyckas även vi. Vi bör alltså kunnauppnå en sådan balans att vi kan få ned arbetslöshetenutan att behöva släppa i väg inflationen alltför myck-et.Anf. 127 ()Herr talman! Jag kommer att tala om kärnkraftenoch det nya energisamhället, kretsloppssamhället, somvi skall leva i enligt och Agenda 21.Kärnkraften är varken säker eller ekonomisk. Denär oetisk, oekologisk, oekonomisk och livsfarlig.Dinosaurerna dog ut när villkoren för deras existensändrades, trots att de var störst och starkast. Ändåfortsätter män i maktpositioner att hävda att kärnkraf-ten skall drivas vidare. Kärnkraftens tid är ocksåförbi. Den är död.Det är egentligen "kriminellt" att köra reaktorernaen enda dag till. Jo, starttillstånd för reakto-rerna skulle ges först efter det att man hade funnit ensäker metod att lagra det högaktiva kärnavfallet. Såhar inte skett. Det är också "kriminellt" därför att manutnyttjar människor i andra länder för att ta fram urantill de svenska kärnkraftverken. Vi föröder deras landoch hälsa för århundraden och årtusenden framöver.Eftersom reaktorerna drivs vidare utsätter vi daglig-dags människor för olycksrisk.I mongolernas Krasnokamensk bryts uran i dag-brott till svenska kärnkraftverk. Människor dör i för-tid. På kyrkogården vittnar gravstenarna om att deflesta har gått bort . Dammet frånslagghögarna är radioaktivt. Gruvgångarna harkommit närmare och närmare boningshuset, som i dagligger över schakten. Fläktarna som rensar gruvgång-arna med tryckluft trycker upp den radioaktiva gasentill byn genom springor i urberget.Allt där är radioaktivt. Inte ens blommorna över-lever. Vattnet som rinner i diket kommer från dentrettonde gruvan och används till tvätt av uranmal-men. Sjön där vattnet rinner ut är död. Hela byn är ettradioaktivt katastrofområde.Sverige har helt enkelt exporterat riskerna meduranbrytning. Men här hemma hävdar vi - vissa,framför allt män - t.o.m. att kärnkraften är ren. Ingenvet hur vi skall ta hand om kärnavfallet. Det skallförvaras i tusen generationer. Uran och kärnavfall gårinte ihop med det cykliska kretsloppet.Halveringstiden för plutonium, dödens gift, är24 . Det handlar om tidsrymder som överskri-der det mänskliga intellektets fattningsförmåga. Var-för finns ingen miljökonsekvensbeskrivning för detfarligaste avfallet i hela världen, kärnavfallet?Utomlands har man t.o.m. uppfattningen att Sveri-ge har löst frågan med kärnavfall. Utomlands tror manockså att vi skall avveckla kärnkraften i . Mennär man har hört de senaste dagarnas och veckornasdiskussioner och vet att det har gått folk-omröstningen undrar man vart vi är på väg. Här finnsordkraft men ingen handlingskraft.Runt om i världen lägger man ner kärnkraften ellerstoppar utbyggnaden av den - förutom i ochJapan, tyvärr. I har man lagt kärnkraften imalpåse.Det är inte nog med att lagarna är otillräckliga ochatt det inte finns någon lag om att avveckla kärnkraf-ten. Det finns dessutom ingen som vill ta hand om dethär. Not in my backyard, NIMB-syndromet, börjar blialltmer utbrett. Egentligen skulle de som har bestämtatt kärnkraften skall köras ta hand om den. Men vi vetatt det är som är intressant - och Sto-ruman.Om kärnkraften skulle betala sin totala kostnad påmarknaden skulle uranbrytningens miljökostnader,kärnavfallshanteringen i tusen generationer, risken vidden dagliga driften av reaktorerna, rivning av kärn-kraftverken, koldioxidutsläppen, transporter ochkärntekniskt materiel tas med i priset. Då undrar jagvad kärnkraften skulle kosta. Den frågan har jag ock-så ställt till en person på Kraftsam. Han sade att det ären politisk fråga och att han därför inte kan svara påden.Jag förstår inte varför "big boys" skall få fortsättaatt leka med "big toys". Egentligen tycker jag att dehar fel rådgivare. Jag tycker att Det naturliga stegetskall vara rådgivare till regering och riksdag och intebakåtsträvarna som överlevt 60- och 70-talet.Vi måste sluta att backa in . Sverigehåller på att missa framtidens energi. Det är just nusom vi skulle ta chansen att satsa på den rena energi-sektorn och gröna arbeten.Jag läste , den 5 februari.Där säger man att energiindustrin behöver en press föratt utveckla hållbara energikällor. Men så länge Sve-rige förlitar sig på kärnkraften för elproduktion finnsdet ingen anledning att göra det. riskerar atthamna på efterkälken om vi inte satsar på förnybarakällor och mer energisnåla produkter. De teknologis-ka framstegen kan användas mycket mer effektivt än idag.I startade man ett grönt fack. Det var medanledning av att man hade lågkonjunktur. Det visadesig att bara genom att satsa på energieffektiviseringfick man fler arbetstillfällen än om man t.ex. skulle habyggt ut kärnkraften och satsat på traditionell energi-försörjning. Per fick man ut 30,5jobb inom den gröna energieffektiviseringssektornjämfört med 3 jobb inom kärnkraftssektorn.Med politik och styrinstrument, attsänka arbetsgivaravgifterna och höja energi- ochutsläppsavgifter och skatter, stimulerar man ett nä-ringsliv som är anpassat till en hållbar utveckling ienlighet med . God miljö är god ekonomi.Anf. 128 ()Herr talman! skall vi här disku-tera frågor om arbetsmarknad och sysselsättning.Frågorna om näringspolitik och sysselsättning hängermilt uttryckt intimt samman. Det är med en framsyntnäringspolitik som vi kan minska risken för att vikommer att få diskutera allt mer sysselsättning ocharbetslöshetsproblem.Det går egentligen inte att lösa de problem somskall diskuteras om vi enbart koncentreraross på dem. Våra möjligheter att klara en hyggligekonomi framöver hänger naturligtvis i stor utsträck-ning samman med näringspolitiken.Allt handlar till syvende och sist om hur vi skaparförhållanden och ett klimat för att få nya företag attbildas och befintliga företag att växa och ge nya ar-betstillfällen. Vi själva som politiker kan inte skapanya arbetstillfällen. Men utan en framgångsrik nä-ringspolitik som skapar förutsättningar för nya ochexpanderande företag kommer fredagens ämne att taett allt större utrymme i diskussionen.Det är inte det viktiga för arbete. Detviktiga är att många människor drabbas av arbetslös-het. Det gäller som vanligt att det är viktigare attförebygga än att i efterhand sopa upp efter missgrepp.Det gäller också i näringspolitiken.I årets budgetproposition finns det en hel del braformuleringar från regeringen. Men de står i ganskatydlig kontrast till den politik som man för. Som be-kant är görandet viktigare än låtandet för den enskildapersonen som står i begrepp att starta ett företag ellerden enskilde företagaren som står i begrepp att låtasin verksamhet expandera.Socialdemokraternas generella näringspolitik ärenligt min mening ett allvarligt hot mot företagandetoch därmed grunden för jobb och den framtida väl-färden. Försämrade regler inom arbetsrätten, dubbel-beskattningen av riskvilligt kapital och borttagandetav kvittningsrätten är exempel på åtgärder som kanskei vissa grupper kan vinna anklang och upplevas sompositivt men som faktiskt sist och slutligen under-gräver och försämrar vår gemensamma ekonomi ochvåra möjligheter att klara välfärden i vårt land.Jag hälsar den nye näringsministern välkommentill kammaren och till kanske den första stora debattenom näringspolitiken. Jag hoppas att han delvis kanföra in ett nytt tänkande i de socialdemokratiska ledenoch ge dessa galanta formuleringar ett praktiskt inne-håll. Jag tror att vi alla i den mån vi själva har förståttdet har en viktig uppgift att för många människorförklara de mekanismer som ligger bakom företag ochföretagande.Antalet nya företag i utgör av dentotala företagsstocken. På kort sikt spelar de nya före-tagen en ganska liten roll. Men på är detnaturligtvis av avgörande betydelse i vad mån vi lyck-as att få många nya företag och företagare i Sverige.Nyföretagandet i ligger på en nivåsom är alldeles för låg. En fråga för oss politiker blirdå: Hur ändrar vi på detta faktum? Är det genom atthöja skatter? Är det genom att ur företagens synvinkelförsämra arbetsrätten, eller hur klarar vi detta förframtiden?Socialdemokraterna har återställt vadde under valrörelsen hotade att återställa. En del harvisat sig vara omständiga men kanske politiskt nöd-vändiga krumbukter för att inte genera och förvirraden egna partiapparaten. Jag tänker då t.ex. på avreg-leringen av elmarknaden. Man har kommit fram tillatt det kanske inte var så fel det som gjordes underförra mandatperioden.Då och då kommer det signaler från regeringenom t.ex.riskkapitalbeskattningen. Kommer det en nyåterställare när det gäller riskkapitalbeskattningen,dvs. en återställare som återställer återställaren?Kommer det något liknande när det gäller arbetsrät-ten, som återställer den återställare som regeringenkom med tidigare, för att göra förhållandena någotbättre för de mindre företagen? Det tycker jag ärväldigt viktiga frågor. Jag hoppas att möjlighet att beröra dem i någon mån.Det finns en rad frågor som är av mycket stor be-tydelse för att psykologiskt skapa det rätta klimatet.En av de sakerna antydde regeringen i budgetpropo-sitionen och sade sig överväga närmare. Det gällermöjligheten för ett riskkapitalavdrag. Det är natur-ligtvis väldigt viktigt och en viktig symbolfråga.Men en del ytterligare sådana frågor kvarstår. Detgäller arbetsrätten, beskattningen av riksvilligt kapi-tal, kvittningsrätten, osv. Jag tror att det är av mycketstor betydelse för att vi i skall få nya företag,expanderande företag och för att vi skall kunna få flermänniskor i arbete och på också värna denvälfärd som vi alla är angelägna om att slå vakt om.Anf. 129 Näringsminister ()Herr talman! Näringspolitiken måste sättas in i sittsammanhang. Sammanhanget är dåliga statsfinanser,låg sysselsättning och hög ränta, på det sätt som detresonerades om , dvs. det läge i vilketden nuvarande regeringen fick ta över ansvaret förSverige.Inom näringspolitken måste vi alltså göra vårt föratt uppfylla den dubbla målsättningen att både ökasysselsättning och tillväxt och få ordning på statensfinanser. Det räcker inte med det ena.Näringspolitiken har naturligtvis en nyckelroll föratt få igång tillväxten. I förslaget till statsbudget harde näringspolitiska insatserna inte utsatts för riktigtsamma hårdhänta hantering som en del andra områ-den. På en del punkter som är av strategisk betydelseföreslår vi t.o.m. ökningar av de statliga insaterna. Påandra punkter har vi kommit fram till lösningar somblir till nytta för företagsamheten utan att medföra nyautgifter för statskassan.När man hör på debatten och läser de motio-ner som väckts under den allmänna motionstiden slåsman av att det trots en del hårda ord ändå tycks finnasen ganska hygglig samstämmighet bland dem somdeltar i den här debatten, åtminstone när det gällermålen för näringspolitiken och också en del av pro-blemformuleringarna. Det gäller inte bara de långsik-tiga målen utan också en del av de kortsiktiga. Detfinner jag naturligtvis lovande.Man kan sammanfatta det i vad några här har sagtutan att ange källan. Källan är regeringsförklaringensord: behöver fler företag och fler företagare.Det finns också stor samstämmighet om att potentia-len för tillväxt i stor utsträckning och kanske främstfinns hos de små och medelstora företagen. Det gällerinte minst inom tjänstesektorn. Vi tenderar hela tidenatt tala nästan bara om tillverkningsindustrin när vitalar om näringslivet. Vi glömmer ofta bort den vikti-ga tjänstesektorn.Vi tycks också vara överens om att försörjningenav riskkapital eller kapitalförsörjning över huvudtaget är ett problem för just de små och medelstoraföretagen, även om det tycks råda en viss begrepps-förvirring här. får man höra att bankerna ärohjälpsamma genom att inte låna ut tillräckligt mycketriskkapital. Själv är jag ganska nöjd över att bankernainte lånar ut så mycket riskkapital. Vi såg hur det gicknär de gjorde det.Vi är också överens om behovet av insatser inomforskning och utveckling och att de insatserna i högutsträckning måste vara relevanta för näringslivet.Som jag var inne på , betyder det här att vi istor utsträckning kan vara överens om var problemenfinns. Det är betydelsefullt. Att vara överens om pro-blemen lägger en god grund för fortsatta samtal. Allt-för ofta hoppar vi rakt upp på våra käpphästar och harfärdiga lösningar på allt. Då riskerar vi att fastna ilåsningar.Min ambition är att lyssna på andra och att försö-ka komma överens. Detta präglar vårt arbetssätt, ochhar präglat det under de ganska precis fyra månadersom jag har haft det här jobbet. Vi avvisar inga lös-ningar i förväg. Inga dogmer skall styra vår politik.Jag tror också att det är vad företagarna och deanställda i företagen kräver av oss politiker. Det bru-kas ofta uttryckas så att man kräver fasta spelregler.Det är ett uttryck som har använts här . Det är ett rimligt krav. Vi kräver långsiktighet avnäringslivet. Då har de rätt att kräva långsiktighet iform av fasta spelregler från regeringens och riksda-gens sida.Det har talats mycket om detta . Inte minstoppositionens förmiddagsretorik vimlade av uttalan-den om krav på fasta spelregler. Jag tycker att vimåste komma bakom fraseologin här.