prot · GI09108 · 1995-05-18 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:108Torsdagen den 18 majKl. 12.00 17.5519.00 - 22.58Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 12 maj.2 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återFinansutskottets betänkande 1994/95:FiU24Trafikutskottets betänkande 1994/95:TU26Meddelande om samlad voteringTalmannen meddelade att utbildningsutskottetsbetänkanden UbU15, UbU12 och UbU13 samt trafi-kutskottets betänkanden TU23 och TU24 skulle avgö-ras i ett sammanhang.3 § Anslag till högre utbildning och forskning,m.m.FöredrogsUtbildningsutskottets betänkande 1994/95:UbU15Anslag till högre utbildning och forskning, m.m.(prop. 1994/95:100 delvis och 139)betänkande 1994/95:UbU12Inrättandet av professurer (prop. 1994/95:100 delvis)betänkande 1994/95:UbU13Studiefinansieringen för doktorander (prop.1994/95:100 delvis)Talmannen meddelade att utbildningsutskottetsbetänkanden UbU15, UbU12 och UbU13 skulle de-batteras gemensamt.Anf. 1 (m)Fru talman! anordnade Riksbankensjubileumsfond ett seminarium med anledning avOECD:s senaste rapport från det s.k. indikatorprojek-tet. Arbetet, som pågått som underlag förrapporten, syftar till att göra jämförelser mellan ut-bildning och arbetsmarknad i olika länder. liksomtidigare anser jag att det finns goda skäl för Sverigeatt ta intryck av de resultat som redovisas.Sverige tillhör de länder som lägger ned mestpengar per elev på grundskola och gymnasium. Mennär det gäller högre utbildning ligger undergenomsnittet. Vi ligger bättre till när det gäller forsk-ning. I är det också relativt få som har minsttreårig universitetsutbildning. Bättre är resultatet förvår del när det gäller korta universitetsutbildningar.Sverige ligger på artonde plats av 23 när det gällerden s.k. examensfrekvensen från treåriga universi-tetsutbildningar. Antalet utexaminerade tekniker ochnaturvetare är bland de lägsta i världen.Det finns mycket att diskutera och förklara kringdenna typ av rapporter och kring statistiken. Dess-utom gäller resultaten ofta i tiden.Den stora satsning på högre utbildning som den bor-gerliga regeringen genomförde kommer t.ex. att gepositiva resultat som syns också iOECD:s statistik.Men vi måste vara realistiska. Det räcker inte.Skall vi i i ett längre perspektiv hävda ossinternationellt krävs ett målmedvetet, långsiktigt ochkonsekvent arbete för att bygga upp kompetensen.Snabba kast och politiska piruetter är till skada i detsammanhanget.Mycket allvarligt är det naturligtvis att den social-demokratiska regeringen som en av de första åtgär-derna börjar med att dra ned på anslaget till högreutbildning och forskning. Socialdemokraterna kom-mer säkert liksom tidigare att hänvisa till detekonomiska läget och nödvändigheten av att sanerastatens budget. Det är en enkel, kameral inställning,men det är tyvärr ingen strategi som stärker Sverigepå lång sikt.Jag har ärligt undrat väldigt mycket över vart densocialdemokratiska regeringen syftar med sina för-slag. Läser man betänkandet får man veta att ambitio-nen är att öka människors möjligheter till utbildning.Det är ju bra. Men Socialdemokraterna måste faktisktförklara på vilket sätt människors möjlighet att skaffasig en akademisk utbildning ökar om man drar ned påanslagen. Socialdemokraterna måste naturligtvis för-klara på vilket sätt studier för fler underlättas närnivåerna i studiemedlen minskas.Sanningen är att det inte blir enklare för de många- tvärtom. Man kan naturligtvis också undervisa flerför mindre pengar. Det är något som vi borgerligapolitiker har varit med om att besluta.Man kan effektivisera. Det nya resurstilldelningssys-temet syftar ju till det.Men regeringens politik, som innebär att fler skallutbildas för ännu mindre pengar trots de stora effek-tiviseringar som genomförts och trots den volymök-ning inom den högre utbildningen som genomförtsunder senare år, handlar i klartext om att Socialdemo-kraterna accepterar en devalvering av undervisningenskvalitet. Kvantitet går före kvalitet.Vi moderater anser att Socialdemokraterna växlarin på en farlig väg. Vi är helt överens om att det ärnödvändigt att fler förmås läsa vidare på högskoloroch universitet, men kvalitetskraven måste . Omsvensk utbildning och forskning skall vara till verklignytta för oss måste de hålla högsta internationellaklass - varken mer eller mindre.I det sammanhanget vill jag gärna kommentera detutbildningsministern i en interpellationsdebatt sadehärförleden. Han sade nämligen att forskningen måstevara samhällsrelevant. Jag vill påstå att utbildningensoch forskningens kvalitet är det som är avgörande församhällsnyttan. Halvdåliga resultat eller mindre bril-janta slutsatser i forskningen är t.o.m. någonting somskadar samhället och samhällsutvecklingen.Därför måste det vara vårt ansvar här i riksdagenatt på olika sätt lyfta fram och understryka vikten avhög kvalitet när det gäller högre utbildning ochforskning.Men det är uppenbart att Socialdemokraterna intehar den uppfattningen. Socialdemokraterna vill t.ex.inte införa den s.k. kvalitetspremien i resurstilldel-ningssystemet. Det är konsekvent om kvalitetsfrågor-na skall prioriteras ned, men det är fel.Att högskolor och universitet utvärderar och mäterresultaten i sin verksamhet är centralt. Det är ocksåläroanstalterna själva som måste ha det avgörandeansvaret för det. Men jag är övertygad om att arbetetinte hade utvecklats så snabbt och i rätt riktning ominte den borgerliga regeringen satt press på skolorna.Vetskapen om att en kvalitetspremie skulle kommahar haft positiv effekt.När det är sagt vill jag inte påstå - jag kommerinte att göra det - att detta viktiga arbete som skerute på högskolor och universitet läggs åt sidan omkammaren följer regeringens förslag. Universitet ochhögskolor är mycket klokare än så. Däremot finns deten risk för att tempot minskar. Det är nog så illa.Nu är regeringens förslag att inte införa någonkvalitetspremie bara ett av flera förslag i samma rikt-ning. Regeringens vidgade ambitioner när det gälleratt utse egna representanter i högskolornas styrelseroch möjligheten att utse professorer, liksom utbild-ningsministerns signaler om förändringar i antag-ningssystemet till högskolan, är andra exempel påsamma linje.Det mest uppseendeväckande förslaget harvi i ett av de betänkanden vi skall behandla i dag.Regeringens förslag att i särskild ordning utbilda9 000 vuxna i naturvetenskap och teknik är ett poli-tiskt hugskott - varken mer eller mindre. Att mitt i enneddragning av resurserna till högre utbildning och ien tid när svångremmen dras åt för studenterna ordnaen gräddfilsutbildning utan att ha gjort klart för sigvilka förkunskapskrav, avgränsningar och mål somskall gälla är inte bara utmanande utan direkt oseriöst.Det som föreslås av utskottets majoritet är enbearbetning av förslag. Jag tycker att detär bra.I budgetpropositionen begärde utbildningsminis-tern pengar för denna arbetsmarknadspolitiskt motive-rade engångsinsats motsvarande kostnaderna för ettstörre universitet. De som skulle förmås att ta plats idenna satsning skulle ha yrkeserfaren-het. Om de kom från gymnasiets S- respektive E-program kunde man tänka sig att de behövde förut-bildning, sades det.Om utbildningen hade regeringen en enda sak attsäga - den kunde vara kortare eller längre. Riktigt vadden skulle syfta till, utöver att allmänt bidra till att flerläser naturvetenskapliga och tekniska ämnen, fram-gick inte. Det hade man ingen uppfattning om.Jag förstår att utbildningsministern i det läget be-kymrade sig över möjligheten att rekrytera studeran-de, trots arbetsmarknadsläget. Därför klämde man tillmed en rejäl morot: ett arvode på i månadeni och vips hade ytterligare en variant i ett bro-kigt studiemedelstäcke skapats.Förslaget skapade en väldigt livlig debatt, och re-geringen fick med rätta kritik. Jag behöver inte nämnaatt vi moderater naturligtvis hörde till kritikerna. Enmånad senare, efter förhandlingar med Vänstern,tvingades regeringen till reträtt. Det finns nu ett annatförslag som vi behandlar.Det skall nu handla om minst treåriga utbildningaroch sådana som leder fram till ingenjörsexamen in-klusive påbyggnadsår, civilingenjörs-, kandidat- ellermagisterexamen med huvudsaklig inriktning motnaturvetenskap och/eller teknik. Grundskollärarut-bildning med N/T-inriktning framhålls som ett braalternativ.Satsningen skall rikta sig enbart till dem som hararbetslivserfarenhet, och det kan gälla personer somsaknar högskoleutbildning alternativt sådana som intehar en naturvetenskapligt/teknisk inriktad utbildningtidigare. Studerande som saknar behörighet för studi-erna skall ges möjlighet att gå en behörighetsgivandeförutbildning. Man har alltså rett ut litet grand omförkunskapskrav och annat.Regeringen har också tvingats överge idén om detfrikostiga arvodet på , och skamhade det varit annars. Förslaget har ersatts av att destuderande skall erbjudas svux, särskilt vuxenstudi-estöd, under tre års studier. Detta är också mycketfrikostigt i jämförelse mot vad som gäller för huvud-delen av dem som läser vid universitet och högskolor,men det är ändå en tillnyktring i förhållande till janu-aripropositionen.Vi moderater avvisar emellertid även det nya för-slaget från Socialdemokraterna. Felet med förslagenär att de är orättvisa, som de bidrar till attförlänga alternativt försena utbildningstiden, när detönskvärda är det motsatta. I praktiken innebär det attSocialdemokraterna nu föreslår att ungdomar som inteläst vidare utan gått ut i förvärvslivet i efterhand skallfå frikostiga bidrag för att skaffa sig ett akademiker-yrke, medan andra som har läst enligt normala villkorfått leva med en lägre standard för attsedan tvingas släpa på dryga studieskulder. Hur dettafaktum påverkar framtida generationer i deras val kanman fundera över, men det viktiga är att slå fast att vimoderater anser att studiemedel skall hålla för högakrav på förutsägbarhet och att de skall bygga på rätt-vis fördelning mellan olika individer.När det gäller själva utbildningen är det naturligt-vis bra om fler utbildar sig inom naturvetenskap ochteknik. Här har vi brister, det vet vi. Men det är intevettigt att lägga enorma resurser på en relativt litengrupp vuxna, som man undergäver det somskulle kunna ge dessa utbildningsområden mer kraft iden ordinarie utbildningen.Jag har valt att ganska ingående beskriva förslagenoch utvecklingen när det gäller de 9 000 platserna avflera skäl. För det första visar det att regeringen intehar någon långsiktig utbildningspolitik, vilket är för-ödande. Framtiden kommer att ställa mycket högakrav på kunskap och kompetens inom alla områden,och det behövs ett kunskapslyft i , varken mereller mindre. Vi skall inte ligga i mittfält, påväg ut ur elitserien. Vi skall upp på prispallen. Det ärvår plikt här i att göra klart för svenskafolket att denna ambition att ligga främst när det gäl-ler utbildning och forskning faktiskt t.o.m. är viktigareän att vinna . En parentes i sammanhangetär att det finns tidigare undersökningar som gjortssom visar att ligger före oss också i en delläskunnighetsundersökningar. Vi har en del att görapå området.För det andra visar turerna med de 9 000 platsernapå allvarliga brister i regeringens insikter om vilkavillkor som måste ställas på stora satsningar av dettaslag inom utbildningsområdet. Man får ett intryck avatt regeringen först bestämde hur många som skulleerbjudas plats, därefter funderade över hur mycketbetalt studenterna behöver under studierna och såsmåningom funderade över utbildningsbehov och hurutbildningens innehåll skulle utformas. Det är attbörja i alldeles fel ände.För det tredje avslöjar denna fråga att den politiskaklåfingrigheten och taktiserandet prioriteras för attdölja effekterna av de besparingar som regeringenföreslår och som vi moderater är emot. Taktik ärförvisso inget socialdemokraterna är ensamma om attanvända sig av här i kammaren, men det är i vart fallmin skyldighet som oppositionspolitiker att säga att sålätt lurar ni oss inte.För det fjärde visar frågan att massiv kritik frånoppositionen ger resultat, även om de är blygsamma.Det är viktigt mot bakgrund av den socialdemokratis-ka utbildningspolitikens brister.Fru talman! Vi moderater har många viktiga re-servationer till betänkandet. De håller vi givetvis fastvid i sak. Däremot respekterar vi kammarens arbetssi-tuation och begränsar därför vårt yrkande till denförsta av reservationerna. Andra moderater kommeratt ta upp en del av de frågor som vi tycker är särskiltviktiga och som jag inte har haft möjlighet att ta upphär.Anf. 2 ()Fru talman! Jag tror att vi just nu upplever ett avde tillfällen som efteråt kommer att ses som avgöran-de och att man kommer att säga: Då valde vi framtidför vårt land. Det gäller hela ekonomin och den ut-veckling vi står för i , men det gäller ocksåmycket tydligt utbildningen.Antingen skapar vi ett som är mer ochmer på efterkälken, där vi konkurrerar med låga löner,där den tekniska utvecklingen och kompetensen hal-kar efter och där vi ser standardensjunka, miljökraven sänkas och livskvaliteten blisämre, eller så satsar vi på att göra till enledande kunskapsnation, där det viktiga blir att skapabättre utbildning för fler människor, där fler av demsom går ut i arbetslivet har högre utbildning bakomsig och där vi ser till att utveckla en forskning som föross fram till spjutspetsen i utvecklingen.Det är det avgörande vägvalet för . Detförutsätter att vi alla samlar oss till en mycket kraft-full satsning. när man lyssnar på denpolitiska debatten - och jag tror säkert att det kommeratt bli så också - skulle man kunna tro att det istället var en annan fråga som var viktigast för Sveri-ge, nämligen om Socialdemokraterna har gjort feleller har gjort fel.Ingen talar om vad som är rätt, och ingen talar omvad vi behöver göra. Socialdemokraterna säger atthuvudproblemet för är att är såfarliga, och säger att huvudproblemet förSverige är att Socialdemokraterna gör så fel. Jag trorinte på någondera. Jag tror att felet är att ännuså länge inte har lyckats åstadkomma den avgörandesamling som behövs för att vi skall föra in påden utveckling som behövs.Jag tänkte ta upp fyra punkter som anknyter tilldet vi talar om . Den första punkten gäller di-mensioneringen av utbildningen. Skall vi kunna skapaden kunskapsnation jag talar om måste vi se till attfler kan utbildas. Vi måste dimensionera utbildningenså att fler får plats i den. Det är därför som Centernhar tagit upp frågan om att se till att det blir tillräckli-ga resurser för grundutbildningen. Det är därför somCentern har drivit kravet på att vi skall bygga ut hög-skolan med fler platser. Det är därför som tarupp en mindre men viktig fråga som gäller sommar-universiteten. Vi är mycket kritiska mot att Socialde-mokraterna genomför denna ryckiga satsning på na-turvetenskap och teknik som riskerar att bli en imp-rovisation. Men stödjer däremot att vi byggerut den högre utbildningen och ser till att fler får plats.Om vi skall klara av mer utbildning för fler kom-mer vi också att behöva en effektivisering. Det kom-mer inte att vara realistiskt att säga att varje plats ifortsättningen skall få kosta oförändrat lika mycket.Centern har kritiserat att den socialdemokratiska re-geringen skär för mycket. Men jag tror också att detär en orealistisk hållning från att säga attdet inte skall ske något alls. Det kommer att behövasen effektivisering. Det vet vi om vi lämnar retorikenoch ägnar oss åt verkligheten i stället.Den andra punkten jag vill ta upp är kvaliteten iutbildningen. När fyrklöverregeringen arbetade satsa-de vi på att genomföra ett nytt resursfördelningssys-tem. Där ingick en kvalitetspremie och ett prestations-relaterat fakultetsanslag.Det var en helhet för att skapa bättre prestationeroch bättre kvalitet. Jag tror inte att man kan säga attallt det vi ville göra var perfekt. Jag tror att det viföreslog också kan behöva vidareutvecklas, men jagtycker att fyrklöverregeringen genomförde en viktigreform. Jag tycker att det är dåligt för ut-veckling som kunskapsnation att socialdemokraternaom igen bara vill riva upp och återställa. Kan ni inteha litet mer spännande tankar på utbildningsområdet?För det tredje tror jag att måste skapa eninfrastruktur för kunskap. Jag tänker inte minst på demindre och medelstora högskolorna runt om i vårtland. De drabbas ofta av en mycket fördomsfull kritiksom bygger på ett gammaldags akademiskt synsätt därman inte har förstått de nya möjligheter som skapasmed ny teknik, med möjligheter till samverkan i nät-verk och möjligheter till nya arbetssätt.Socialdemokraterna tar några försiktiga steg i rättriktning. lyfter fram en litet försiktigkritik. Ingetdera är särskilt spännande. Ännu så längehänder väldigt litet. Det behöver ske mycket mer. Vi iCentern har fört fram flera förslag som kommer att utveckla senare i dag.För det fjärde behöver vi en kraftfull satsning påforskning och utveckling. Här skedde också viktigaförändringar . Även omdet nu sker en mindre besparing, åstadkom vi trots alltett bestående lyft för forskning och utveckling i denregering där vi medverkade. Det har varit viktigt förSverige.Jag tycker att det är viktigt att skapa konsekvensoch klarhet för forskningens fortsatta möjligheter. Jagtycker att socialdemokraterna har fått de forsk-ningsstiftelser som bildades genom löntagarfondsme-del på hjärnan. Ni riskerar att bara skapa oklara vill-kor för forskningen genom att gång på gång försökahitta sätt att riva upp och återställa. Sluta med uppri-vandet och återställandet! Och sluta också med attskapa strid, och skapa i stället samling! Då kan viskapa den utveckling som behövs för Sverige.Centern vill göra det avgörande vägval för Sverigesom jag har beskrivit. Vi vill utveckla landet till enledande kunskapsnation. Det förutsätter det jag talatom, dvs. en utbyggnad av högskolans och universite-tens dimensionering, framför allt med inriktning på demindre och medelstora högskolorna. Det förutsätteren satsning på kvalitet. Det är inte bara kvantitet somskall räknas. Det kräver att vi skapar en infrastrukturför kunskap över hela landet, och det kräver att vifördjupar satsningen på forskning och utveckling.Detta är en strategisk framtidsfråga för vårt land.Det kräver konsekvens i stället för att vi slår in på ändet ena än det andra stickspåret. Vi måste skapa enströmfåra för utveckling i stället för dåligaoch tvära kast mellan höger och vänster. Jag är över-tygad om att det kräver samling i stället för ett ofrukt-bart skyttegravskrig mellan höger och vänster.Jag vill också kort kommentera ytterligare någrapunkter som finns med i utskottsbetänkandet.Vi i har tillsammans med ochkds reserverat oss för en bättre satsning på informa-tionsteknik i skolväsendet. Mot bakgrund av det jaghar beskrivit är det ganska lätt att förstå varför vi hargjort det. Vi tror att det är en kompetens som är avgö-rande för framtiden.Vi har också tillsammans med reser-verat oss för en del pengar till Waldorfse-minarium. Jag tror att det är mycket viktigt att ställahöga krav på kvalitet, men man måste också satsa depengar som gör det möjligt att uppnå den kvaliteten.Jag menar att vår reservation beskriver en sådan linje.En tredje punkt jag vill nämna gäller tandläkar-utbildningen. Där har vi gjort ett särskilt yttrande. Detär också ett exempel på hur statsmakten med ryckigaspelregler ändrar villkoren för enskilda studerande,och det är inte bra.Till sist vill jag nämna högskolans antagningssys-tem. Där har valt att inte reservera sig. Detberor på att vi menar att en utvärdering också kan ledatill förnuftiga förändringar. Men som var och en för-står - och jag vill säga det tydligt efter det anförandejag har hållit - är det inte en signal om att Centernskulle vara beredd att medverka till att socialdemokra-terna om igen river upp och återställer. Det är inte braför Sverige.Vi behandlar nu utbildningsutskottets betänkanden15, 12 och 13. har ställt sig bakom mångareservationer och fortsätter att göra det även om jagnu bara yrkar bifall till reservation nr 6 i betänkande15.Anf. 3 ()Fru talman! sade att sö-ker sin väg med betoning på utbildning och forskning.Jag vill påstå att den förra borgerliga regeringen gjor-de mycket tydligt att det måste vara en väg byggd påkvalitet i kunskap och forskning. gör man i vissafall avsteg från den vägen. Men nog måste väl ändåAndreas hålla med mig om att vägen är vald.Fru talman! har accepterat de bespa-ringar som görs inom högskolan när det gällergrundutbildning och forskning. Jag vill klart markeraatt det inte har skett utan kval. Men det är ett realis-tiskt accepterande av fakta om landets ekonomi.Högskolan har byggts ut, med 30 %.Detta har kunnat ske genom att man har fåttett stort eget ansvar för resurser. Det har inneburitmöjligheter till lokala prioriteringar och rationalise-ringar. Vi menar att utbyggnaden måste fortsätta så atten mycket högre andel av varje årskull fårmöjligheter till en högre utbildning av något slag. Vibehöver fler högskoleutbildade. Vi behöver också flerforskarutbildade i näringslivet och inte minst inomuniversiteten och högskolorna själva.Forskningen fick under den förra mandatperiodenett betydande tillskott för långsiktig expansion inomområden av stor strategisk betydelse för landet genomforskningsstiftelserna. Där delar jag AndreasCarlgrens uppfattning. På mig gör det socialdemokra-tiska partiets agerande intryck av att man har fåttforskningsstiftelserna på hjärnan. Det verkar som ombara de var borta var allting löst. Så är det ju faktisktinte.Den avisering om fortsatta besparingar för forsk-ningen som regeringen gör i sin proposition kommervi folkpartister att granska mycket noga utifrån denvikt för samhällets utveckling som vi ger forskningen.Det gäller inte minst grundforskningen. Visserligenstår andra finansiärer än staten för huvuddelen avforskningsanslagen, men det gäller inte den fria, sö-kande och rena grundforskningen. har intedet minsta emot att forskningsfinansiärer samarbetar,som aviseras i propositionen, men det skall faktisktinte vara under hot om nerdragning av någon samar-betande parts anslag.Vi ser med förväntan fram emot det resultat somutredaren kommer fram till om balansen mellan olikafinansiärer, t.ex. privata, internationella, forsknings-råd, fakultetsanslag, sektorsanslag och stiftelseanslag.Det kan faktiskt leda till en diskussion om en heltförändrad organisation för hela forskningen.Att öka antalet platser är inte nog. Innehållet i högsko-leutbildningarna måste hålla en hög kvalitet. Kun-skapsstandarden måste vara hög, högre än i konkurre-rande länder.Men det räcker inte med detta. Jag har här tidigaresagt att för mig och för har högskolanockså ett etiskt ansvar. Förutom kunskaper av högkvalitet skall de som genomgår utbildning även föramed sig ut i livet en humanistisk människosyn, civil-kurage och en vilja till nationellt och globalt an-svarstagande samt dessutom en lust att lära, som mankan sprida ut i omgivningen och i samhället.Jag vet att det är som att svära i kyrkan att säga attutbildningarna i högskolan är det allra viktigaste av deuppdrag som en högskola har. Jag har blivit mer ochmer övertygad om detta ju mer jag har sett och lärt.Jag har därför, trots att jag vet vi skall debattera dettaom , här velat markera högskolans grundut-bildningsroll. Men vi kommer tillbaka till den frågan.Folkpartiets besparingar har samma storlek somregeringens, men har gjort andra priorite-ringar. Det gäller främst ökningen av platserna förnaturvetenskap och teknik. Vi anser t.ex. att alla ut-bildningar, även idrottsliga och konstnärliga liksomäven folkbildningen, skulle ha varit med om att görabesparingar.