prot · GI09118 · 1995-06-12 00:00:00 — Med andra ord får helaräntesubventionen behållas, trots att lånefordringenskrivs ner. Denna åtgärd införs generellt, vilket inne-bär att bostadsrättsföreningar med god ekonomi skullekunna manipulera med föreningens lån. De enskildabostadsrättshavarna kan ta personliga lån, sänka fö-reningens låneskulder, behålla räntesubventionernaoch utnyttja möjligheten till avdrag för deegna lånen. Denna möjlighet strider mot de reglersom är till för att skapa neutralitet mellan de olikaupplåtelseformerna.Vänsterpartiet godkänner den här tillfälliga lös-ningen, men bara för de föreningar som kommer attomfattas av ackordsliknande uppgörelser. Att genomgenerella beslut öppna möjligheter för spekulationoch fusk är onödigt och demoraliserande.För framtiden bör kopplingen mellan faktiska lånoch räntesubventioner stärkas, liksom mellan subven-tionsräntan och den ränta som bolåneinstituten ger vidbindning av lån. Att ge generella subventioner utankoppling till lånebild eller faktisk ränta är säkert ad-ministrativt enkelt och bekvämt, men det kan kostabetydligt mer än de smakar.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reser-vationerna 2 och 3.Anf. 79 ()Herr talman! Motivet till propositionen är att manskall försöka undvika problem, både för staten och förenskilda människor. Det är naturligtvis angeläget attBostadskreditnämnden kan agera innan det uppstår enkonkurs, så att man kan rätta till problem som av olikaorsaker har uppstått.Efter att ha lyssnat på mina föregångare här i ta-larstolen kan jag konstatera att det finns en hel rad avbekymmer och frågetecken omkring transaktioner föratt komma till rätta med dessa problem. Det är natur-ligtvis därför som regeringen i propositionstextentalar om en restriktivitet, om att man måste sätta uppsärskilda villkor för att undvika olika former av såda-na transaktioner som är rädd för.Det finns kanske, som här har anfört,vissa risker förenade med krav på att enskilda skallträda in med kapitaltillskott. Men det kan å andrasidan också förekomma transaktioner som leder framtill en situation där staten får stå för de stora förlus-terna. Tanken med förslaget är naturligtvis att i detta sammanhang skall kunnafå ett mandat att diskutera och förhandla.Om man hamnar i en situation där man kan råka utför obestånd, vilket man egentligen borde slippa,måste BKN enligt min bestämda uppfattning få taställning till på vilket sätt det kan bli minsta möjligaförlust både för staten och för de enskilda.Vi skriver i betänkandet att detta kommer att ut-värderas. Om det uppkommer sådana problem somman både från och från Vänsterpartiethar pekat på, får man väl i ett senare sammanhangrätta till förhållandena, men jag tror att det är angelä-get att beslut nu fattas i dessa frågor.Med detta yrkar jag bifall till utskottets hemstäl-lan.Anf. 80 () replikHerr talman! erkänner att detfinns vissa risker, precis som vi moderater har påpe-kat i vår reservation. Det är då naturligtvis synd attutskottsmajoriteten inte har tagit till sig detta och attvi inte har kunnat enas om en skrivning för att undvi-ka de svårigheter som kan dyka upp, i stället för att,som förespråkar, rätta till förhållan-dena i efterhand.Anf. 81 () replikHerr talman! Jag utgår från att förhandlarna i naturligtvis inte medvetet kom-mer att se till att de själva gör de stora förlusterna, omen problemsituation skulle uppstå. Avsikten medhanteringen av kreditproblemen måste alltid vara attkomma fram till lösningar, oavsett om man har pengareller inte. Propositionens huvudsyfte är att man frånolika utgångspunkter skall kunna diskutera sig framtill de lösningar som är minst skadliga både för sam-hället och för den enskilde.Anf. 82 () replikHerr talman! Jag vill ställa ett par frågor till Len-nart . Jag har full förståelse för att får mandat att göra ackordslik-nande uppgörelser, men det råder en viss luddighetomkring detta.Varför nämner man över huvud taget inte egna-hemsägarna i detta betänkande? Det är den förstafrågan.Varför måste man vidare generellt avskaffa kopp-lingen mellan räntesubventioner och lån? Varför kanman inte nöja sig med att låta detta beröra de bosta-drättsföreningar som kommer att omfattas av de ac-kordsliknande uppgörelserna?Anf. 83 () replikHerr talman! Jag utgår ifrån att alla boendeformersom har BKN-garantier i botten kommer att omfattasav en diskussion, om en sådan här situation uppstår.När det sedan gäller frågan om bostadsrättsför-eningarna för här ett litet teoretisktresonemang, eftersom kreditinstituten har sagt att deinte skall medverka till uppläggningen av sådana härtransaktioner. Vidare talade om före-ningar med god ekonomi. En bostadsrättsföreningmed god ekonomi kommer naturligtvis inte att hamnai en obeståndssituation. Resonemanget är alltså gans-ka teoretiskt.Anf. 84 ()Herr talman! Det finns andra möjligheter för fö-reningar med god ekonomi. De behöver inte vända sigtill bostadslåneinstitut. Det finns andra möjligheter attfå lån omsatta. Jag tycker att det verkar ganska onö-digt att införa en sådan möjlighet i detta läge.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )6 § Ytterligare medel till regeringskanslietFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1994/95:KU49Ytterligare medel till (prop.1994/95:150 delvis)Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )7 § Kampanjkostnader vid valet till betänkande 1994/95:KU50Kampanjkostnader vid valet till (prop. 1994/95:150 delvis)Anf. 85 ()Herr talman! Valet till ärbetydelsefullt av många skäl som jag inte behöverutveckla här. Därav följer emellertid inte att partiernabör beviljas extra anslag för sina kampanjkostnader.Det statsfinansiella läget är ansträngt, vilket ocksåutskottet skriver. Enligt vår mening bör då även depolitiska partierna visa återhållsamhet och bidra tillatt statens utgifter hålls nere och därmed också föregåmed gott exempel.Kostnaderna för de informations- och kampanjin-satser som partierna självfallet kommer att göra införEuropavalet bör därför rymmas inom det ordinariepartistödet, som inte är helt försumbart. Det rör sigom mer än 120 miljoner , vartill kommer detsärskilda stödet till partigrupperna i . Mankan ju inte heller påstå att EU-valet kommer heltöverraskande. Även partierna bör kunna planera ochhushålla med sina resurser.Herr talman! Jag yrkar bifall till den moderata re-servationen, som alltså innebär avslag på förslaget om30 miljoner extra för partiernas kampanjkostnader.Anf. 86 ()Herr talman! Självfallet kan och skall alla kostna-der granskas utifrån ett totalt perspektiv. Vi måsteveta om pengarna finns och om det är ett angelägetändamål. På denna punkt kan man tydligen komma tillolika slutsatser. Det är ändå anmärkningsvärt att ett avriksdagens partier anser att detta är en onödig kost-nad. Det kan bero på en principiell grundsyn. Men detkan också bero på att detta parti är försett med enmycket rik kassa, som klarar av detta val. Det kanmöjligen också bero på att man värderar demokratinpå olika sätt.Nu har vi hört tala för Mo-deraterna, som under arbetemed detta förslag har yrkat på att pengarna inte skulleanslås. Man skulle kunna tänka sig att den principiellaoch för all del vällovliga synpunkt som framför skulle mynna ut i att Moderata sam-lingspartiet därmed hade avstått från sin del av bidra-get. Då hade flaggningen av principiell karaktär varitkonsekvent och tämligen hedervärd. Men si, det görman inte. Man förväntar sig ändå en utbetalning på6 av de anslagna medlen. Därmed slårargumentationen litet i luften.Jag menar, och jag tror att det är grunden förkonstitutionsutskottets förslag, att demokratin är vik-tig. Vi är nu medlemmar i och håller på att läraoss hur arbetet går till. Vi har en viktig uppgift i att fåsvenska folket att känna delaktighet i denna demokra-tiska process. Därför tror vi att det är angeläget attpengar anslås. Det är olika mycket angeläget beroen-de på organisation och kassa i partierna, men det ärmycket angeläget att detta förslag går igenom i riks-dagen. Jag sätter ett frågetecken inför det verkligamotivet till den moderata reservationen.Jag ställer mig bakom utskottets hemställan ochräknar med att det blir beslut.Anf. 87 ()Herr talman! frågar efter detverkliga motivet. Vi har en i grunden ideologisk synpå detta. Vi tror att politiska partier så långt det gårbör vara fristående från statligt stöd. Vi tror också skall vara sparsam med offentliga medel, inteminst i den situation vi befinner oss i just nu.Får jag fråga : Är det inte litetproblematiskt att plussa på 30 miljoner extra just tillde politiska partierna, när det är nödvändigtmed så många besparingar på så många andra områ-den?Pär-Axel tillåter sig en liten gliring. Hansäger: Om ni moderater nu är så oerhört emot extrapengar, varför avstår ni då inte från att ta emot dem?Det skulle måhända passa socialdemokraterna. Viresonerar på det sättet att vi följer de beslut som fattashär. Skulle vi avstå från medel som alla andra partiertar emot, rubbas jämvikten inför valet på ett sätt sominte är rimligt. Det rimliga är att man strävar efter attgradvis minska partiernas beroende av partistöd frånstaten.Anf. 88 ()Herr talman! Jag kan ändå inte bortse från att dethade varit konsekvent att man avstod från sin del ochsparade nationens surt förvärvade kronor. Så princi-piell är man alltså inte från sida, utanskall stödet fördelas skall man vara med.Jag frågade om det i botten faktiskt finns en skill-nad i synsätt på det demokratiska värdet. Vi är nualldeles nyblivna medlemmar i den europeiska unio-nen. Den har sina demokratiska former och begräns-ningar. Vi vet att inte ens alla svenskar är på det klaramed att det är ett val på gång . Detmotiverar naturligtvis en stor insats från de politiskapartierna och därmed också de extra pengarna, somAurelius kallade dem för. är det inte fråga omextra pengar, utan det är riktade medel för ett specielltändamål, nämligen vårt första val till Europarlamen-tet.Anf. 89 ()Herr talman! frågar om jag inteinser det demokratiska värdet. Det är en reto-risk fråga. Det är klart att vi inser det demokratiskavärdet i detta EU-val. Är det något parti som harinsett det värdefulla i att kommer med i EUoch också är med och förrättar detta val till parlamen-tet, så är det just . Det tror jag nog attden gode har klart för sig. Däravföljer inte att man nödvändigtvis skall anslå 30 miljo-ner, bara för att man säger att det är demokratisktvärdefullt att partierna agerar inför EU-valet. Partier-na har redan fått ett stort statligt partistöd för dettaval, som inte kommer som någon överraskning.Får jag än en gång fråga ochSocialdemokraterna: det inte något i att detvore bra om partierna kunde vara goda föredömen idessa tider av nödvändig sparsamhet?Anf. 90 ()Herr talman! Det var det jag sade i inledningen, alltid kan diskutera olika medel eller anslag. Jagtycker att vi har en förhållandevis billig demokrati ivårt land, med tanke på hur oerhört omfattande den äroch vilken aktivitet som utförs i våra politiska partier.De är måhända olika. Jag vill ändå gärna tro att vigemensamt står bakom både den demokratisyn ochden partiapparat vi har valt och utvecklat i vårt land.Jag känner dock en oro inför den moderata reser-vationen i denna fråga. Här kan man flagga för sinprincip men sedan bli nerröstad i kammaren och göraav med sina 6 miljoner. Man har vunnit i fråga om enprincip som man vill hävda, men man har också fåttpengarna. Det ekar litet fel ur min synpunkt; jag villinte säga falskt, men det är åt det hållet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )8 § Konvention om betänkande 1994/95:UbU20Konvention om Europaskolorna (prop. 1994/95:214och 1994/95:100 delvis)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )9 § jubileumsfonds verksamhet un-der år 1994FöredrogsUtbildningsutskottets betänkande 1994/95:UbU21Riksbankens jubileumsfonds verksamhet under år1994 (redog. 1994/95:RJ1)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )10 § Ytterligare medel inom Utbildningsdeparte-mentets områdeFöredrogsUtbildningsutskottets betänkande 1994/95:UbU22Ytterligare medel inom Utbildningsdepartementetsområde (prop. 1994/95:150 delvis)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )11 § Konvention om social trygghet mellanSverige och betänkande1994/95:SfU19Konvention om social trygghet mellan ochChile (prop. 1994/95:199)Anf. 91 ()Herr talman! Mot bakgrund av statens ekonomiskasituation har vi moderater i en motion framhållit attalla utgifter noga måste granskas och värderas - ävenutgifter som förknippas med de sociala konventioner-na. Jag vill betona att vi i sak inte har några invänd-ningar just mot konventionen mellan ochChile. Vi tar upp frågan principiellt, men påtalar detfaktum att det aktuella förslaget lika litet som andraliknande ärenden innehåller någon som helst ekono-misk konsekvensbeskrivning av vad konventionensförmåner beräknas uppgå till för den svenska statenoch därmed för skattebetalarna.Jag vill gärna säga, herr talman, att jag kan ut-trycka min tillfredsställelse med att utskottets majori-tet tagit frågan på stort allvar. Utskottet skriver föl-jande på s. 4 i utskottsbetänkandet: "- - - det är ange-läget att regeringen i propositioner till geren utförlig information om effekter såväl vad gällerberäknade kostnader till följd av föreslagna föränd-ringar som i fråga om förväntade beteendeändringarhos berörda individer. Utskottet har vid flera tillfällenuttalat att konsekvensbeskrivningarna i propositioner-na är bristfälliga i olika avseenden. Även Riksdagensrevisorer har påtalat brister i detta hänseende".Utskottet säger vidare att man i betänkandeSfU20, som vi skall debattera senare, också påtalarbrister när det gäller konsekvensbeskrivningar m.m.Man har föreslagit ett tillkännagivande i frågan.Jag är medveten om att det kan vara svårt att görafullödiga konsekvensbeskrivningar vad gäller kon-ventioner, men en viss ledning om konsekvensernabör ändå kunna ges, menar utskottet. Därmed anserutskottet att motionsyrkandet är tillgodosett. Vi mo-tionärer är faktiskt ganska nöjda med att man har tagitupp frågan och att utskottet också har uttalat detta,även om motionen enligt gällande regler avslås i sinhelhet.Vad gäller yrkande 2 om att hos rege-ringen bör begära en utredning om de sociala kon-ventionernas innehåll, funktion, konsekvenser ochekonomiska kostnader är utskottsmajoriteten däremotkallsinnig. Man menar att en sådan utredning inte gernågon användbar information.Vi moderater har tillsammans med kds represen-tant i utskottet i en reservation ansett att regeringenbör få ett sådant uppdrag, eftersom någon större ge-nomgripande studie om de sociala konventionernasfunktion och kostnader för respektive deandra konventionsländerna inte har genomförts. Vi ärnaturligtvis medvetna om att i vissa fall kanstå som vinnare och i andra fall som förlorare, så attsäga, men vi tycker att det vore värdefullt med ensådan genomgripande utredning.Därmed, herr talman, yrkar jag bifall till reserva-tionen.Anf. 92 ()Herr talman! Det brukar inte uppstå någon störredebatt i om sociala konventioner med andraländer, men har alltså ensynpunkt i sin motion, och man har också följt upp deti sin reservation.Arbetet med denna konvention med påbör-jades -93, alltså , och är nu avslutad. Jag förutsätter attdet bakom krav inte döljer sig någonnegativ inställning till överenskommelser med andraländer av detta slag. De är ändå ganska viktiga. Kon-ventioner underlättar ju situationen för personer somflyttar mellan länderna och för företag med verksam-het i dessa länder.Gullan känner väl till - hon har ocksåciterat den här - utskottets grunduppfattning att pro-positioner rent allmänt bör ge en utförlig informationom såväl beräknade kostnader som hur förslagenpåverkar enskilda människor i olika avseenden. Vi harliksom revisorer uttalat detta, och enskärpning bör naturligtvis ske.Vi menar att det kan vara svårt att göra kon-sekvensanalyser med anledning av konventionerna pågrund av tidsaspekterna och ovissheten om utnyttjan-det av konventionsreglerna. Vi menar ändå att en vissledning om konsekvenserna bör finnas i propositio-nerna. Där har vi förenat oss, och vi tycker att det ärbra.Gullan vill gå ett steg längre. Hon vill iyrkande 2 göra en total genomgång av sociala kon-ventioners funktion, konsekvenser och inte minstkostnader. Det är utskottsmajoriteten något tveksamtill, som vet. Vi menar att nyttan ochanvändbarheten av den information som man erhållergenom en sådan utredning starkt kan ifrågasättas. Därskiljer vi oss; det kan vi bara konstatera.Jag yrkar alltså bifall till hemställan i utskottetsbetänkande.Anf. 93 ()Herr talman! Jag anser att vi är ganska överens ide stora dragen i detta ärende. Jag vill bara återigenbetona att det inte finns någon negativism från vårsida vad gäller konventioner som sådana. Men när vitvingas att spara på alla områden, inte minst vad gäl-ler människor här hemma, finns det kanske skäl för attvi också ser över vad de gemensamma konventioner-na kostar.Anf. 94 ()Herr talman! Jag noterar att bifallerkonventionen mellan och i detta avse-ende. Det är väl okej. Men när det gäller den djuparetotala granskningen av alla konventioner är vi tvek-samma. Det kostar ju det också. Vi är något tvek-samma när det gäller nyttan och användbarheten.Men man bör ändå i alla propositioner sträva efteren konsekvensanalys. Det tycker vi är värdefullt ifortsättningen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § Kontroll av socialförsäkringenFöredrogsSocialförsäkringsutskottets betänkande1994/95:SfU20Kontroll av socialförsäkringen ( förs. 1994/95:RR10och prop. 1994/95:147)Anf. 95 ()Herr talman! Betänkande 20 handlar i huvudsakom revisorers förslag Kontroll av social-försäkringen. Låt mig först säga att hela utskottet haruttalat sin uppskattning av det förtjänstfulla arbetesom revisorer har utfört. Det är viktigt föross i utskotten att ha tillgång till riksdagsrevisorernaskompetens när utskottens uppgifter numera innefattarett ökat ansvar för såväl uppföljning som utvärderingav utskottens arbete. har kanske vårt arbetemest bestått i att fatta beslut, men numera - och det äralldeles riktigt - har vi också ett stort ansvar för attfölja upp vad som händer med våra beslut och kon-sekvenserna av desamma.Det är naturligtvis särskilt angeläget med dennauppföljning och utvärdering i av ekonomiskasvårigheter. Men med tanke på socialförsäkringensomfattning - , motsvarandeca av bruttonationalprodukten - är kontroll ochrevision av försäkringen alltid oerhört viktig. Utskot-tet begärde också enhälligt utred-ning och kontroll när det gäller det s.k. bidragsfusket.Vi är alltså alla måna om att vi skall ha en ordent-lig kontroll och uppföljning. Det är inte minst viktigtför att upprätthålla förtroendet för försäkringssyste-men.Utskottet föreslår nu enhälligt ett tillkännagivandeom att revisorernas förslag om enklare och tydligareregler samt om kartläggning av de fördelningspolitis-ka effekterna av radikala förenklingar bör överlämnastill Sjuk- och arbetsskadeberedningen.Det framgår av revisorernas rapport att lagen omallmän försäkring sedan sin tillkomst harändrats 235 gånger, och därav på mer än 200 ställensedan 1990. Det är klart att de ändringarna i huvudsakhar föranletts av ekonomiska skäl och varit nödvändi-ga. Men de har naturligtvis bieffekter.Jag skall nu inte alls starta någon ideologisk de-batt. Det är inte rätt tillfälle, och vi skall heller inteuppta tid med detta. Men jag tror att vi alla kan varaöverens om att snabba klipp inom försäkringssyste-men ofta kan ha negativa effekter och leda till ökadeutgifter inom andra delar av försäkringen än de av-sedda. Därutöver vet vi också att det kan ha negativaeffekter för samhällsekonomin i stort, t.ex. vad gällerkommunernas åtaganden beträffande socialtjänsten.Utskottet påtalade också i sitt yttrande tillfinansutskottet, 1993/94:SfU4, brister i regeringensredovisning av effekter av olika förslag och bristen påordentliga konsekvensanalyser. och jagberörde detta under den förra debatten.I utskottets avlämnade yttrande har utskot-tet uttalat att utgiftstak och ramar för de olika utgifts-områdena måste baseras på mycket pålitliga progno-ser. Vi moderater påtalade särskilt i vår avvikandemening bl.a. behovet av noggranna budgetuppfölj-ningar och varnade för ett tak när det gäller t.ex. pen-sionsutfästelserna.På en punkt i detta betänkande har vi moderater enreservation. Den gäller revisionen av socialförsäk-ringen. Utskottsmajoriteten anser utan förbehåll att endecentraliserad revision är att föredra framför en mercentraliserad. ifrågasatte i ,1994:38, att dagens socialförsäkringsadministration ärutformad på ett sätt som främjar den kostnads- ochsamhällsekonomiska effektiviteten inom socialför-säkringssystemet.Riksdagens revisorer har aktualiserat frågan om encentraliserad kontra en decentraliserad föräk-ringsadministration och har förutsatt att denna frågakommer att utredas närmare genom den översyn avsocialförsäkringsadministrationen som regeringenaviserat i budgetpropositionen i år.När det gäller en eventuell centraliserad internre-vision är indignationen varit stor hos remissinstanser-na. Det är att märka att ingen instans har förordat enhelt centraliserad internrevision, inte vare sig eller . Verkendelar dock revisorernas uppfattning att revisionen avde gemensamma systemen kan förbättras och vissasamordnande insatser förstärkas.Riksdagsrevisorerna drar slutsatsen att en heltcentraliserad internrevision inte är möjlig på grund avden speciella situationen vad gäller försäkringskas-sorna, nämligen att de är fristående juridiska personer.Vi moderater delar den uppfattningen. Men vi villsärskilt betona att socialförsäkringssystemen dock ärnationella och beslutade av . Därför menarvi att det också finns ett nationellt ansvar för att revi-sionen blir så effektiv och rationell som möjligt. Vianser i likhet med riksdagsrevisorerna att det börfinnas utrymme för att inom ramen för nuvarandeorganisation utveckla den interna revisionen.De förslag till förändringar som har lämnats avRiksförsäkringsverket och försäkringskassorna om enaktiv samverkan över länsgränsen och en förstärkningav internrevisionen genom inrättande av en sådanfunktion centralt i bör enligtvår mening följas upp av regeringen. Jag yrkar där-med bifall till reservation nr 1.Anf. 96 ()Herr talman! Socialförsäkringarna är en del av dengenerella välfärden och betalas via skatter, socialaavgifter och också till vissa delar av s.k. ege-navgifter. Systemen bygger på ett grundskydd lika föralla och ett inkomstbortfallsskydd. Under senare århar av olika skäl ett antal, närmare bestämt ca 200,förändringar gjorts. Förändringarna har ökat komp-lexiteten i systemen och gjort dem oöverskådliga förallmänheten, och för den delen också för politikerna.För att medborgarna skall kunna utnyttja sina rät-tigheter, för skyldigheterna är obligatoriska, krävs attsystemen är överskådliga och enhetliga. Riksdagensrevisorer har därför föreslagit att de fördelningspoli-tiska effekterna skall kartläggas när systemen föränd-ras. Det tycker är utmärkt. Vi motione-rade i allmänna motionstiden om just det, att de för-ändringar som den socialdemokratiska regeringenföreslår skall granskas ur ett klass- och könsperspek-tiv. På initiativ från föreslår ocksåsocialförsäkringsutskottet att detta uppdrag överläm-nas till Sjuk- och arbetsskadeberedningen för beak-tande i det fortsatta beredningsarbetet.Vänsterpartiet har i alla sammanhang efterlystkonsekvensanalyser av de olika förslagen i de pro-positioner som lämnar regeringen. Detta behov blevsärskilt tydligt i budgetpropositionen, där regeringenför pensionärerna föreslog olika åtgärder vad gälldeberäkningar av bostadstillägget och det särskildagrundavdraget som sammantaget innebar att pensio-närer med hög inkomst skulle få bostadstillägg medanpensionärer med låg inkomst skulle få ett försämratbostadstillägg.