prot · GJ097 · 1995-10-12 00:00:00 — Kvinnor skall ha del ialla de områden som politiken handlar om.De fem punkterna, utan någon ordning, är följan-de:Att sanera statens finanser är kanske det störstabidraget till jämställdhet som vi både kan och måstesatsa på. Jag vill på skarpen säga emot vadgäller hans beskrivning. Den revolution som välfärds-politiken och den offentliga sektorn har inneburit försvenska kvinnors möjlighet till arbete och föräldra-skap måste försvaras, och det ordentligt. Det kan vibara göra om vi har kontroll över vår egen ekonomi.Men ingen grupp tjänar så mycket på en stark offent-lig ekonomi som vi kvinnor. Det beror inte i förstahand på att det enbart är där vi skall jobba, utan dethar att göra med att det oavlönade arbetet blev ettavlönat arbete, det blev tjänster som gjorde att kvin-nor inte behövde ha hela ansvaret för barn och gamlaföräldrar, alltså den fälla som FN-dokumentet beskri-ver att många kvinnor världen över sitter i. Det hand-lar om klass och kön.Den andra punkten är kanske den viktigaste. Detgäller kvinnors arbetsmarknad. Detta hänger förståsintimt ihop med hur räntor och tillväxt utvecklas - detbehöver jag inte gå närmare in på nu - men inte baradet. Också jag känner både en stor oro och en storilska över mycket av utvecklingen i dag.Vi har en könssegregering på arbetsmarknadensom måste brytas. Då kan man inte som att kvinnors arbetsmarknad måste breddas, somom problemet skulle vara löst bara kvinnor jobbademindre i offentlig sektor och mer i privat. I så fall ärdet ju lika viktigt att mäns arbetsmarknad breddas.Det låter för mig som en omvänd argumentation förvarför den offentliga sektorn skall minskas.Kvinnor står framför allt inför oerhörda om-ställningar på arbetsmarknaden. Det tror jag att vi allaser. Kvinnor måste därför få del av omställningsstöd,utbildning, kompetensutveckling, företagarstöd ochmycket annat. Det har hänt mycket men långt ifråntillräckligt på dessa områden. Det finns här anledningför regeringen att återkomma med en mängd olikaförslag.Jag vill bara nämna några saker som har hänt un-der den senaste tiden.De kvinnliga resurscentrum som byggs uppkommer att betyda oerhört mycket ute i landets regio-ner. Alfa-Q-projekten från Arbetslivsfonden visar påvilken enorm utvecklingsmöjlighet som en annanarbetsorganisation skulle ge för kvinnor och kvinnorslöneutveckling.Utredningen om kvinnors framtida arbetsmarknadkommer . En översyn av jämställdhetsla-gen görs kontinuerligt. Ett förslag om grupptalanbereds nu och kommer snart till . Vi ser nuockså över SCB:s uppdrag om lönestatistiken - räckerdet, eller vill vi ha lagstiftning?Låt mig betona, inte minst riktat till kds represen-tant i kammaren, att olika lön för likvärdigt arbete ärolagligt . Det handlar nu om vilka möjlig-heter vi kan ge JämO och Arbetsdomstolen att be-straffa och beivra det som harvarit olagligt men som varken politiker eller parter hargjort tillräckligt mycket åt.Vi närmar oss dagens dom över deltidsarbetslös-heten. Vi har pratat om det . på sig.Skapar man inte ett avtal om detta blir det en lagstift-ning på området.Den tredje punkten gäller det manliga våldet motkvinnor. dör en kvinna därför att honär misshandlad av den hon bor ihop med och en gånghar älskat.Det alltför osynliga våldet måste synliggöras ännumera. har gjort ett stortarbete som är ute på remiss. Vi kommer att läggastor vikt vid denna fråga under resten av mandatperi-oden.Jag vill att vi vänder på frågeställningen och intebara frågar oss: Vad skall vi göra med kvinnor när deväl är halvt sönderslagna? I stället skall vi våga frågaoss: Varför slår så många män sina kvinnor?Här, mer än på många andra områden, hoppas jagpå fler män i debatten, så att vi inte talar om kvinno-våld när det faktiskt handlar om manligt våld motkvinnor.Den fjärde punkten handlar om föräldraskapet.Arbetsrätten är en nyckel. Den arbetsrätt som vi i daghar kom till då det fanns väldigt få kvinnor på arbets-marknaden. Den översyn som parterna nu gör har ettmycket tydligt jämställdhetsperspektiv. Det skall blimycket spännande att se hur parterna tar sitt ansvarför att arbetsrätten skall underlätta för både män ochkvinnor att förena arbete och föräldraskap.Vi följer också mycket noga utvecklingen när detgäller pappamånaden. En mängd projekt drivs runtom i landet. Jag är mycket öppen och behöver flerförslag och idéer om hur vi kan stimulera fler papporatt ta ut föräldraledighet.Jag vill också understryka det problem som BjörnSamuelson nämnde. Barn har två föräldrar. Även omvi skiljer oss, därför att vi som vuxna slutat älskavarandra, upphör inte föräldraskapet i och med det.Det här är en fråga som handlar om barnens rätt attkunna behålla kontakten med både mamma och pap-pa. Också här finns ett förslag som är ute på remissoch som jag hoppas blir en stor debattfråga.Den sista punkten handlar om makt och inflytan-de. Jag vill instämma i att jämställdhet naturligtvisinte bara handlar om att vi nu är lika många i någonstyrelse. Det är förstås innehållet i vad den styrelsen -eller i regeringen eller i - gör som avgörom jämställdheten blir starkare eller svagare.Vi skall fullfölja arbetet med utnämningar, menparterna följer icke vad bett dem om: attnominera både män och kvinnor.Jag får i replikskiftet återkomma till de andra om-rådena.Anf. 71 () replikHerr talman! Först vill jag understryka det somMona sade om att när det gäller att i vårtland värna jämställdhet och jobb är det viktigt medstabilitet i ekonomin. Det måste vara en övergripandefaktor för oss i allt vårt politiska arbete att vi har det,därför att det är en förutsättning för välfärden ochjämställdheten.Vad vi politiker kan göra är alltså att skapa förut-sättningar för jobb, inte att skapa jobben. Vi har jutalat om att många kvinnor är sysselsatta inom denoffentliga sektorn. Men vi i tror inte på enökning där. Vi kan värna om ekonomin. Men när detgäller ytterligare jobb - och det är ju en viktig förut-sättning för att vi skall kunna leva i ett jämställt sam-hälle - är det företagandet som vi måste satsa på.Av dem som startar nya företag ärca kvinnor. I det program som vi i centerrörel-sen driver har vi målsättningen att nå en fördubblinghär . Det skulle vara lyckligtom det gick ännu snabbare. Men även om alla insatsersom vi gör skall vara lika för allt företagande fordrasdet en speciell rådgivning och speciella insatser justför kvinnor. Det finns speciella kvinnolån, något somhar visat sig vara mycket positivt. verkar det taslut. Men det är kanske rätt att också gå vidare meddet här med kvinnobanker som startas i vårt land.Vidare är det klart att kvittningsrätt, arbetsrätt, före-tagsgarantier o.d. gäller för allt företagande.Anf. 72 Statsrådet ()Herr talman! Jag håller med , ialla fall när det gäller det som hon sade i början av sittinlägg. Självfallet måste vi ha speciella vägar förkvinnorna - absolut! Kvinnolånen har varit en fram-gång. Vi håller mycket noga ett öga på hur omfattan-de de här speciella lånen är och om det behövs enutvidgning.Jag försöker också med stort intresse följa ochsätta mig in i diskussionen om den s.k. kvinnobanken,som det ligger en ansökan om hos . Vad jagville beskriva är att om vi bara söker vägar för kvin-nor genom speciella kvinnosatsningar och männenfortsätter att till dominera allt övrigt företagar-stöd, kommer vi aldrig någon vart när det gäller kvin-nors möjligheter att driva egna företag och utvecklasig själva.Kvinnosatsningar skall vara en väg för att kommain i ordinarie lån- och banksystem, med likvärdigavillkor för män och kvinnor.Jag försäkrar, , att jag har ettgott öga till detta med hur kvinnolånen utvecklas ochatt jag noga skall bevaka detta.Anf. 73 () replikHerr talman! Det var lugnande besked på denpunkten.Jag går vidare till frågan om förkortad arbets-tid. Ett mål som också finns med i programär nämligen att nå en förkortad arbetstid -30 timmars arbetsvecka, med utrymme för sex tim-mars arbetsdag och också för andra möjligheter.För att få ett mera jämställt samhälle är det heltklart att vi bör skapa sådana förutsättningar att bådemän och kvinnor bättre kan dela ansvaret i hemmet.En mycket viktig väg är den förkortade arbetstiden.Som jag ser detta är allt att vinna på en arbetstidsför-kortning. Dels kan man vinna ökad jämställdhet -både man och kvinna kan få tid till arbete, hem ochfamilj - dels kan det bli minskade arbetsskador. Dethar ju visat sig att arbetsskadorna ökar ju pådagen vi arbetar. Vidare ger en arbetstidsförkortningminskad stress och ökad harmoni. Dessutom kan detbli minskad inflation. Om en del av lönekraven bytsmot förkortad arbetstid kan vi uppnå nivåer som ärmera genomsnittliga i . är Sverigeett av de länder som ligger sämst till. , , och ligger nämligen sämsttill när det gäller lång arbetsdag och lång arbetsvecka.Som jag ser detta finns det alltså väldigt mycketatt vinna på förkortad arbetstid. Jag är förvånad överdet som står i tidningsartiklar , nämligen attMona inte tycks vara intresserad av det här.Anf. 74 Statsrådet ()Herr talman! , om man skalljämföra arbetstider får man faktiskt jämföra medsådant som man över huvud taget kan jämföra med.Man kan inte jämföra med länder som inte har sammaföräldraledighet, pensionsmöjligheter, semestermöj-ligheter och studiemöjligheter och bara titta på detsom papperet är arbetsdagens längd. Då blir inte de-batten om arbetstiden och om möjligheterna för mänoch kvinnor speciellt seriös.Jag har två prioriteringar . Den första gällerdeltidsarbetslösheten, som är en skam och som måstebort. Det handlar alltså om att ge kvinnor rätt att gåupp i arbetstid när så önskas. Den andra prioriteringenär att få upp tillväxten, så att vi kan få fram jobb samtresurser till sjukvård och utbildning och till att höjakvinnors löner. Därefter kommer för mig diskussionerom en eventuell generell arbetstidsförkortning. Det ärden ordningen jag ser när det gäller dagens storakamp för kvinnors möjligheter till jobb och försörj-ning. Bort alltså med deltidsarbetslösheten och uppmed tillväxten, så att vi kan försvara den offentligavård och omsorg som trots allt är nyckeln till jäm-ställdheten i vårt land.Anf. 75 () replikHerr talman! Det är verkligen bra att statsrådetSahlin framhåller att det i allra högsta grad är ettkvinnointresse och ett jämställdhetsintresse att fåordning på ekonomin.Som varje ansvarsfull husmor vet kan man i läng-den inte göra av med mera pengar än man har i port-monnän. Precis samma sak gäller i stat och kommun,men där är det fler nollor med i summorna.Det är välgörande att höra andra politiker här.Som någon 80-talsblondie pratar man ju på om skall göra av med pengar som man inte har ochrekvirera från maken för att gå ut och shoppa. Menom nu Blondie i stället har kunnat bli småföretagareskall vi väl alla kunna kasta loss och med ansvar se påekonomin.Jag vill i stället ställa frågan till : Omdet nu är så att main streaming, att få in jämställdhet-saspekten i det ordinarie, är en av ledstjärnorna, närblir , , kompani "mainstreamade" och börjar beaktajämställdhetsaspekter i sitt arbete?Anf. 76 Statsrådet ()Herr talman! När blir alla regeringsledamöter"mainstreamade" frågade . närjag har fått frågan om vilken som är min största visionom hur regeringsarbetet skall se ut har beskrivningenvarit att finansminister är den störstafeministiska förespråkaren vi har i landet. Det är nogen bit kvar. Problemet finns ju inte bara i vår rege-ring, utan också i den förra och i den förrförra. Det äralldeles för lätt när man har en jämställdhetsministeratt säga att det får lösa, eller det får lösaeller det får lösa.Jag kan inte svara annat än att main strea-ming för mig handlar om att trycka ut ansvaret påvarje minister, generaldirektör och utskottsordföran-de, så att jämställdhet blir en fråga som alla tar likaseriöst på som jag tror att vi gör som sitter här i kam-maren i dag.Anf. 77 () replikHerr talman! Det är en bra och viktig vision ochjag hoppas att får möjligheten att se tillatt vi kommer fram en bit på den vägen. En mycketviktig del av jämställdhetsarbetet är ju också att se tillatt kvinnor får samma möjligheter som män när detgäller att förverkliga sig själva, sina idéer och sinentreprenörsanda som företagare och som anställda.Det gäller också att kunna säga till chefen: Du, jag taroch börjar på ett annat ställe om ni inte skärper er.Jag skulle vilja ställa samma fråga till som tre ledande företrädare för stadhar gjort i en debattartikel. De tre kvinnliga borgarrå-den säger att deras viktigaste krav på en ny partiledareför socialdemokratin är att han eller hon driver på enfortsatt utveckling och förnyelse av den offentligasektorn. Det handlar om att våga främja privata alter-nativ. De har många bra argument för detta. Jag skullevilja ställa samma fråga som de till : Vadär svaret på frågan?Anf. 78 Statsrådet ()Herr talman! Jag vet inte om frågeställaren ställeren fråga till en eventuellt blivande partiledare eller tilljämställdhetsminstern. Det är en litet märklig ingång idebatten. Jag står här som , ansvarig förjämställdhetsfrågorna i regeringen. Jag måste säga attdet finns oändligt många frågor som jag priorite-rar högre för jämställdhetens skull än en diskussionom hur valfriheten i den offentliga sektorn skullepåverka kvinnors möjligheter. handlar det om defrågor som jag har nämnt: rätten till ett arbete, möj-ligheten att försvara den offentliga sektorn och möj-ligheten att få skattemoralen att vara så tydlig attmedborgarna också i fortsättningen vill bidra till attbekosta vår gemensamma, fina offentliga sektor. Dethandlar om deltidsarbetslösheten. Det handlar ommakt och inflytande.Vill fråga mig om partiledarskap,kan också hon skriva en debattartikel, så skall jagsvara på den.Anf. 79 () replikHerr talman! Jag håller med på enpunkt som jag tycker är viktig att framhålla. Det gäl-ler det hon sade om det manliga våldet. Det är enoerhört viktig fråga. Jag hoppas man inte glömmerbort att man inte bara skall tala om det fysiska våldet,utan också om det psykiska våldet.Sedan till det här med offentlig sektor och kvin-nors arbetsmarknad. Många väljare, framför alltkvinnliga, flyr Socialdemokraterna. Det beror påatt ni lovade en sak före valrörelsen och gör någothelt annat efter den. Ni kritiserade de borgerliga par-tierna för att vi minskade på resurserna till den of-fentliga sektorn, vilket gjorde att människor friställ-des. Detta var nödvändigt, eftersom kakan var förstor. Men ni fortsätter ju på samma linje! Det var i detperspektivet som jag talade om att man måste breddaarbetsmarknaden.Det måste väl ändå bekymra att detjust i den offentliga sektorn, som vi måste minskaned, finns så pass många anställda som är kvinnor?Jag är förvånad över att inte är bekym-rad över detta. Det var därför som jag sade i mittanförande att det är viktigt att man breddar arbets-marknaden. Då är utbildningen viktig. Vi skall ha flerflickor som läser exempelvis naturvetenskapliga ochtekniska ämnen, därför att där finns det en framtidaarbetsmarknad.Jag håller med om att den offentliga sektorn ärsegregerad. Vi måste exempelvis, som jag ocksånämnde, ha fler manliga lärare, framför allt i grund-skolan. Det är inte bra att ungdomarna bara möter detena könet, utan vi behöver både kvinnliga och manli-ga lärare.Anf. 80 Statsrådet ()Herr talman! Det som m.fl. ständigtbär fram, att det vi nu gör bara är att fullfölja vad denförra regeringen gjorde när det gäller synen på kom-munerna, är en myt. Det är inte sant. Vad den borger-liga regeringen gjorde var bl.a. att sänka skatter, ochför att bekosta detta drog man in miljardbelopp frånkommuner och landsting. Ni har alltid tyckt att denoffentliga sektorn är för stor och för dyr oavsett hurstatens ekonomi har sett ut. Det gör ni av ideologiskaskäl. Det är en oerhörd skillnad jämfört med den synjag här har försökt förmedla.Vi var ärliga och sade att vi i valet mellan att klaraverksamheten och att klara transfereringarna just förden offentliga sektorns skull drog ned på transfere-ringssystemen. Det sade vi före valet.Återigen: Om man säger att den könsuppdeladearbetsmarknaden är ett problem och utgår från att detdå är kvinnorna som måste bredda sin arbetsmarknad,så menar man egentligen bara, , att denoffentliga sektorn skall göras mindre. Kom inte ochlåtsas att det i sig är en kamp för kvinnorna!Jag och socialdemokratin utgår från hur vi skall fåin fler män i barnomsorgen och hur fler kvinnor skallfå möjlighet att både få jobb och göra karriär inomföretagandet eller inom industrin. Det är något heltannat.Anf. 81 () replikHerr talman! Man kan kalla det jag sade för enmyt om man så vill, men faktum kvarstår. Ni sade ensak före valet och ni gör något helt annat efter det närdet gäller indragningar i den offentliga sektorn. Jagdelar uppfattningen att vi har olika syn på den offent-liga sektorns roll. Jag vill ha, och hälsar med till-fredsställelse, mer valfrihet. Jag vill ha fler alternativinom exempelvis sjukvård, omsorg och skola. Det trorjag är bra för utvecklingen. Jag tror framför allt att detär bra när det gäller att locka fler män till de här sek-torerna. Men det är naturligtvis också bra för kvin-norna eftersom de får en bättre möjlighet att få nyabefattningar osv. Det kan gälla att starta eget, men detkan också gälla att välja arbetsgivare.Sedan gäller det detta med att bredda kvinnorskunskap och kompetens så att de kan komma in påflera områden. Statsministern talade i regeringsför-klaringen om vikten av att vi får fler små och medel-stora, att det är där som framtiden ligger. Inom paren-tes så tycker jag att jag det är ganska märkligt, om vinu är överens om detta, att man höjer arbetsgivarav-gifterna. Det tror jag inte skapar fler jobb. Den fram-tida arbetsmarknaden - därom är vi uppenbarligenöverens, om man läser i regeringsdeklarationen -finns i de små och medelstora företagen. Där behövsdet naturligtvis fler kvinnor, men då måste man kan-ske se över hur framför allt flickor i det här falletväljer.Vi är helt överens om att det behövs fler män in-om vårdsektorn - framför allt på de lägre nivåerna.De behövs alltså inte bara på chefsbefattningarna. Därär ju männen dominerande oavsett sektor.Anf. 82 Statsrådet ()Herr talman! Man skall nog vara väldigt tydlighär. När vi talar om den framtida arbetsmarknaden förkvinnor, så låter det alltid på , också påUlf , som om alla kvinnojobb kom-mer att finnas på den privata arbetsmarknaden. BådeUlf och jag vet ju att det inte är sant. Många avde nya jobb som växer fram kommer, hoppas vi,att bli till i små och medelstora företag, och vi hoppasatt både kvinnor och män kommer att driva de företa-gen. Men också framåt kommer denstora, fina offentliga sektorn att vara den kanske allraviktigaste delen i kvinnors framtida arbetsmarknad.Det är där vi skiljer oss oerhört mycket åt, om mananser att detta är ett problem eller något man medglädje vill försvara.När säger valfrihet vill jag bara säga attjag tycker att en typ av valfrihet är viktigare än någonannan. Det är att inte några av våra döttrar skall behö-va fråga sig: Skall jag bli mamma eller skall jag skaffajobb och utbildning? Kvinnorna i har sluppitställa sig den frågan, därför att vi har byggt upp engenerell välfärd och en fin offentlig sektor.Ute i däremot tvingas många kvinnor i dagatt välja mellan att bli mamma och att skaffa jobb. Debörjar nu få debatten om hur de skall bygga upp engemensam sektor, så att också kvinnor kan vara bådemammor och ha ett arbete. Den valfrihetsfrågan trorjag är framtiden för kvinnor och jämställdheten.Anf. 83 () replikHerr talman! Efter att ha hört re-plikskifte med om mainstreaming,skulle jag vilja viska en sak till : GeGöran boken i julklapp!Som pappa till två underbara tonåriga döttrar villjag hävda, liksom man sade på konferensen i ,att bristen på resurser inte får vara en förevändningför att man skall slippa jämställdhet. Jämställdhet fårvi skapa inom ramen och genom omfördelning av deresurser vi har.Oavsett kvinnors arbete behöver barn och äldre tasom hand. Kvinnor som förvärvsarbetar i privata sek-torn behöver barnomsorg, män som arbetar i privatsektor behöver äldreomsorg, någon som tar hand omderas gamla föräldrar. Detta är arbetsuppgifter sommåste lösas.Då undrar jag om regeringen och jämställdhets-ministern är beredd att verka för en modern syn påoch en utveckling av ekonomiska system som läggerstor vikt vid samspelet, sammanhanget och beroendetmellan offentlig och privat sektor, som i sig innehållerviktiga naturliga beståndsdelar som jämställdheten,miljön, kulturen och utbildningen. Kommer regering-ens arbete med t.ex. tillväxtpropositionen och denkommande forskningspolitiska propositionen att taupp sådana här problem?Jag har en känsla av att vi lever i ett stenålders-gammalt mansdominerat ekonomiskt system som integagnar det jämställdhetsarbete och den jämställdhetsom vi vill ha och som skall ha sin mylla inom allapolitikens delområden.Anf. 84 Statsrådet ()Herr talman! Det är inte så lätt att förstå när detuttrycks så här kort vad konkretmenar med en modern syn på sambandet mellan of-fentlig sektor och näringsliv. Men om han avser att ibåde ideologiska beskrivningar och bevisföringmycket tydligare framhålla hur också näringslivet ärhelt beroende av en fungerande barnomsorg, hur t.ex.tillväxten i företagen är helt beroende av hur kvalite-ten är inom utbildningsväsendet, instämmer jag heltoch fullt. Det är också ett viktigt resonemang förtillväxtpropositionen.Anf. 85 () replikHerr talman! Jag menar alltså att man måste tyd-liggöra samspelet mellan och beroendet av varandrainom ett ekonomiskt system. Jag vill att vi i den poli-tiska debatten skall komma bort ifrån att dela upp inärande och tärande sektorer. Vi lever i ett merkomplicerat och sammanhållet ekonomiskt, politiskt,socialt och kulturellt system i dag.Här har inte den ekonomiska vetenskapen ochkunskapen hängt med riktigt ordentligt. Det vill jagbestämt hävda när jag t.ex. tittar tillbaka på vad somhände under 80-talet.Herr talman! tog upp fem olikapunkter. Jag ser inget hinder för att vi i Vänsterpartietskall kunna samarbeta när det gäller de jämställdhet-spunkterna.Jag vill betona en av de punkter som minis-tern tog upp, den gäller kvinnovåldet. Jag har längefunderat på varför det har varit en kvinnopolitiskfråga, det berör ju oss män och vår uppväxt i allrahögsta grad.Anf. 86 () replikHerr talman! Jag vill först påpeka att jag är helt pådet klara med att det är olagligt att ge olika lön förlikvärdigt arbete. Men jämställdhetsminister skulle väl ändå inte vilja påstå att alla dessakvinnor, som i offentlig sektor går för en skamligt låglön, inte skulle utföra ett arbete som är likvärdigt meddet som görs av alla de bättre betalda män som befin-ner sig på andra områden. Det kan jag ändå inte tro.När det gäller det minskade utrymmet för kommu-nerna förhåller det sig faktiskt på det sättet att denedskärningar som har gjorts i kommunerna av denhär regeringen är i storleksordningen tre fyra gångerstörre än de som gjordes av den förra regeringen. Detär just därför som kommunerna nu har ett så dåligtlöneutrymme att de kvinnor som befinner sig i denoffentliga sektorn får kämpa med näbbar och klor föratt få en bättre lönenivå.Det är i det sammanhanget jag vill höra jämställd-hetsministerns vision om när dessa kvinnor skall fålöneutrymme.Under den förra socialdemokratiska regeringenvar jämställdhetsministern arbetsmarknadsminister.Då fanns det trots goda ekonomiska förutsättningarinte heller möjlighet att ge dessa grupper ett lyft. Närkommer deras tur?Anf. 87 Statsrådet ()Herr talman! Jag skall försöka uttrycka mig milt,för jag sitter här och blir ganska upprörd, både övertonen och över insinuationerna som en representantför kds lägger fram när vi står mitt uppe i en mycketstor och djup konflikt på arbetsmarknaden. Menarhon på allvar att en minister skulle stå och säga: Detskall vara x kronor i löneökningar? Vill hon att viskall sitta här i och bestämma hur lönernaskall läggas ut?Vi har en mycket principiell uppfattning, som jaghoppas att vi är överens om.