prot · GJ0914 · 1995-10-25 00:00:00 — Vi behöver baranämna , den peruanska lilla flickan, som medall säkerhet skulle ha varit utvisad vid det här lagetom inte människor och massmedierna hade reageratså häftigt.Inte minst när det gäller flyktingbarnen upplevervi gång på gång hur nonchaleras pågrund av stelbenthet i handläggning och brist på inle-velse i barns situation. Jag skulle vilja fråga utrikes-ministern om hon i regeringen vill medverka till att vifår en större flexibilitet och verkligen sätter barnkon-ventionen först, den konvention som vi starkt harmedverkat till att den har antagits av många länder.FN:s möjligheter att ingripa för att försvara re-spekten för den enskildes mänskliga rättigheter måstestärkas. Vår vaksamhet får aldrig avta när det gälleratt upptäcka och beivra förtryck och övergrepp motbåde enskilda människors rättigheter och etniskaminoriteters frihet och rättigheter. En ovärdig be-handling får inte förbigås med tystnad eller accepte-ras.I uttalas mycket klart att varje individ,oberoende av ras, ålder, kön och intellekt har ettokränkbart värde. Men i åtskilliga länder som harratificerat förtrampas ändå de mänskligafri- och rättigheterna gravt. I många FN-anslutnaländer råder diktatur. Medborgarna har inte rätt attverka politiskt och fritt uttrycka sina åsikter. Vi måstetyvärr konstatera att kvinnor förtrycks och diskrimine-ras i många . Diskriminering är snarareregel än undantag trots konventionen om avskaffandeav all diskriminering av kvinnor, och vårt eget landkan inte svära sig fritt.Är då FN ett hopplöst företag? Förhållandena påvår jord kommer aldrig att bli fullkomliga, men dekan förbättras. Det är jag övertygad om. Jag vill påståatt i många avseenden har viktiga framsteg gjorts, ochFN har tillsammans med andra goda krafter spelat enviktig roll. Barnadödligheten har halverats i . Tre miljoner barn räddas tilllivet tack vare vaccinationer genomförda avFN:s barnfond och Värdshälsoorganisationen.Ideella organisationer och missionsarbetare hartillsammans med FN bidragit till att av allavuxna i kan läsa och skriva och till att av barnen i dessa länder går i skolan. Vi från krist-demokratisk sida tror mycket starkt på de ideellaorganisationernas förmåga att nå ut på den allra lägstanivån och att verkligen bygga upp det basarbete sombehövs för en stark utveckling.Bristen på medel får inte betyda att vaccinationer-na och annat förebyggande hälsoarbete måste avta.Bassjukvården måste få fortsätta att utvecklas också ide fattigaste länderna. Insatserna för att alla skall fåmöjlighet att lära sig läsa och skriva får inte avta. Allamänniskor på vår jord måste få rätt till en drägligtillvaro, till vatten och mat och till att tillfredsställasina basbehov. Vi har ett globalt ansvar, och Sverigehar också tagit på sig ett sådan ansvar på ett föredöm-ligt sätt.Men vi håller väl inte på tröttna på att tillsammansmed vara världsledande på det här området?Jag hör till dem som tror på välsignelsen av att intebara leva för sig själv, varken på det personliga planeteller som nation. Jag är bekymrad över de signalersom gavs i samband med förra årets biståndsbudget.De inskränkningar som gjordes i biståndsbudgetentillsammans med dem som aviserades fram till 1998gör att hamnar farligt nära, kanske t.o.m.under, de som FN re-kommenderade världen att ge i bistånd till världensfattigaste. Omräknat till procent kommer biståndet attsänkas från en nivå på mellan och ända upptill , som vi hade under den förra regeringen,till eller ännu mindre , om inte re-geringen kommer på bättre tankar.Regeringen har också hotat med en framtida ned-dragning på till FN:s olika utvecklingsorgan omFN inte effektiviserar sitt arbete. Det är en yttersttveksam strategi i tider då FN trots sin skröplighet ochsvaghet ändå utgör den enda multilaterala institutionmed verkligt brett medlemskap som har möjlighet tillglobal påverkan.Socialdemokraterna riktade ofta kritik mot denborgerliga regeringen för bristande intresse för FNoch dess verksamhet. Att nu själva hota med ned-dragning innebär att man riskerar att ytterligare be-gränsa FN:s möjligheter till nödvändiga insatser på deekonomiska och sociala områdena.Sverige bör även efter 50-årsjubileet och efter pre-sentationen av rap-port ha en generös inställning. Jag vill fråga utrikes-ministern om vi kan förvänta oss att detta hot intesätts i verket.Anf. 9 Utrikesminister ()Fru talman! har vi en stor upp-slutning kring FN. Det visar de inlägg som de olikapartiernas representanter har gjort. Därför blir detkanske inte så mycket till debatt , men den kan-ske blir livligare när vi går in på de mer detaljeradeoch konkreta FN-frågorna.Jag vill ändå göra några kommentarer. GöranLennmarker tog upp frågan om att utnyttja de regiona-la organisationerna för att avlasta FN en hel del arbe-te. Jag delar uppfattningen att detta kan vara alldelesutomordentligt bra. Vi har en sådan organisation iEuropa, nämligen organisationen för säkerhet ochsamarbete i , . vill jag peka påatt det är viktigt att man har FN som paraply också ide sammanhang då de regionala organisationerna fårta på sig uppgifter som t.ex. konfliktlösning och hu-manitära frågor. För att kunna garantera en internatio-nell rättsordning behövs FN som paraply.Helena frågade om de hemska minvapnen.Det var ju en väldig besvikelse när man inte nåddelängre i minkonferensen. har lagt ned mycketkraft på denna konferens, som också har en svenskordförande. Jag hade kontakter direkt efter konferen-sen med den svenska ordföranden som fortsätteratt driva frågan på olika sätt. Vi får på inget sätt getappt. försöker att under FN:s generalförsam-ling få till stånd en resolution om moratorium förtillverkning av personminor. Om detta är möjligt ellerinte vet vi än så länge inte, men vi gör försök på olikasätt.Jag har naturligtvis all respekt för kraven på attenskilda länder, också , skall gå före idenna fråga. Men vi vet ändå att det är med den inter-nationella lagen vi kan hindra att dessa hemska vapenutnyttjas på det urskillningslösa sätt av vilket vi kanse resultatet . Det som skulle ge effekt är alltsåett internationellt förbud. Det behövs också ett omfat-tande program för att röja minor, och det behövsbättre teknologi för detta. I detta arbete är Sverigekraftfullt engagerat.Karl-Göran Biörsmark frågade om vi har en kon-struktiv dialog med vad gäller bidragen. Detmåste jag säga att vi har. När jag gjorde ett arbetsbe-sök i och hade en diskussion med minkollega var denna fråga en av demycket viktiga. Men i den amerikanska administratio-nen bad man oss gå till kongressen, därför att det ärdär besluten fattas i dessa frågor. Det gör vi natur-ligtvis också, och påverkar kongressmän och senato-rer. Även EU, som under generalförsamlingen för treveckor sedan hade ett möte med ,har som grupp mycket kraftfullt fört denna aktivadialog med USA.Till såväl som vill jag säga att jag, med min bakgrund,självfallet beklagar att vi måste hålla tillbaka vårabiståndsambitioner. måste vi i det här sam-manhanget, när vi talar om FN, vara realister. Detspelar ingen roll hur bra är - det som är be-kymmersamt för världen är att de många riktigt rikaländerna inte alls har den biståndsvilja som vi i Sveri-ge har och att dessa länder i sina budgetar avsätter enmånga gånger lägre andel av bruttonationalproduktentill bistånd än vad gör. Jag tycker att detsjälvfallet är en hederssak att inte komma under 0,7 %av bruttonationalprodukten. Dessutom hotar Sverigesig inte fram i FN - vi har ett konstruktivt samarbete.Det är inte fråga om några generella neddragningar.Däremot kan vi säga ifrån när vi ser en felanvändningav resurser, och vi måste kunna göra detta också föratt kunna se de svenska skattebetalarna i ögonen.Björn tog upp stormakternas särskildaansvar. Detta ansvar vill jag gärna understryka. Närman sitter som permanent medlem i säkerhetsrådetskall man också ha ett särskilt ansvar för finansiering-en, för de fredsbevarande sammanhangen och allmäntför FN:s idéer.Bodil och jag är överens när detgäller nya finansieringskällor, och det är bra. Det ärnog lättare att vara överens här i än vad detgenerellt är i världen, men det är bra att vi börjar här.Beträffande engagemang i fredsbevaran-de verksamhet och hur vi där samverkar med ländernainom den västeuropeiska unionen såsom observatörer,måste man komma ihåg att detta är en praktisk sam-verkan för att vi skall bli effektiva. Vi samverkar juockså med NATO-länderna inom PFP på det sättet.Men det är alltid FN som beslutar om de fredsbeva-rande insatserna, och det är FN som ger oss mandat,så dialogen med FN skall verkligen fortsätta.Till vill jag säga att vi i Sverigeverkligen skall leva upp till . Dettaär en hjärtefråga för . var enav de som tog initiativet till barntoppmötet. Självfalletskall avspeglas i vår lagstiftning,och jag utgår ifrån att som ytterst är detlagstiftande organet ser till att så också sker. Omtillämpningen visar att så inte sker och att lagstift-ningen är otydlig får vi ha en debatt om detta. Kanskekan vi ändra tillämpningen, annars får vi ändra regler-na.Anf. 10 ()Fru talman! Det blir inte så mycket till debatt,kanske därför att enigheten är så stor.Jag tänkte dock koncentrera mig på några punktersom gäller de mera praktiska och nära reformer somkan behövas för att förstärka FN. En sådan gäller detsom har med fredsbevarande och med personer attgöra. Det vi har upptäckt är att det behövs en väsent-ligt mycket starkare ledning och kompetens inom FNför att hantera fredsbevarande, humanitära och andraoperationer. Det kanske är en av de fundamentalalärdomarna från operationen nere i f.d. attdetta måste förstärkas. Det hänger mycket på FNsjälvt att kunna göra just detta. Det kräver inte såmycket nya resurser i denna del men däremot en fas-tare organisation och ett bättre kunnande.Operationen i är ett exempel på justdetta förutseende som vi så länge har efterlyst. Det ärnästan första gången i världshistorien som det harskett en förebyggande operation. Det är klart att Ma-kedonien får ju inga rubriker, därför att man just hargjort detta. Hur många hundra tusen döda och vilkaeländen som har undvikits därigenom får vi aldrigveta, därför att om det fungerar så syns det inte, menfungerar det inte så är det då det syns.Detta att utnyttja Västeuropeiska unionen, som detstår i regeringens skrivelse, tycker jag är förtjänstfullt.Också vi i bör hålla i vårt gemensamma sam-arbete i Nordbat. Det kan ju också användas på andraställen. Vi har ju vunnit goda erfarenheter av samar-betet här.Det behövs dock mera pengar till själva operatio-nerna. Förutom det jag talade om tidigare, att manskall betala sina räkningar, är det klart att avvecklingav en del av de FN-organ som inte behövs är ett sätt.Ett annat är att just utnyttja t.ex. VEU. Det kan bliviktigt i framtiden.När det sedan gäller beslutsförmågan inom säker-hetsrådet noterar jag regeringens skrivning. Som enkommentar skulle jag vilja säga att jag tror att manskall vara försiktig dock. Det viktiga nu är att inteurholka beslutsförmågan utan verkligen se till att detfinns en kompetens att snabbt och effektivt genomförabeslut. Det tror jag är det allra viktigaste. Hur snabbtman skall gå fram är jag inte alldeles säker på. Jagtror inte att det behövs flera veton framför allt.Generalförsamlingen bör få en klarare uppgift,kanske färre allmänna resolutioner, och bör koncent-rera sig mycket på just de mänskliga rättigheterna ochfolkrätten. Det är ju naturligt, för där finns alla med.Det är också naturligt därför att man sätter press på depolitiker som finns där. Det är inte så roligt att varaminister i en diktatur och hålla tal i FN, om man vetatt generalförsamlingen faktiskt granskar vad manrepresenterar eller snarare vad man inte representerar.Många av dem har ju egentligen ingen demokratisklegitimitet. Därför är det bra att det finns en rapportörför mänskliga rättigheter som kan ge utförliga rappor-ter.För övrigt har vi moderater föreslagit att vi skallgöra samma sak här i , framför allt i sam-band med behandlingen av biståndsbetänkandet. Viskulle få ett hårdare tryck inom FN-systemets ram.Till , som tog upp frågan omKuba, skulle jag vilja säga att det finns en mycketenkel lösning på Kubaproblemet. Det vore faktiskt attdiktatorn avgick och blev en demokrati. Det ärså Kubaproblemet skall lösas.Fru talman! Jag vill också något ta upp något omdetta med världshandel och regional organisation. Vi iEuropa bygger starka regionala organisationer påhandelns och ekonomins områden samt även på sä-kerhetspolitikens område m.fl. Dessa organisationerbörjar byggas upp på många olika håll i världen. Nuär det viktigt att se till att de här organisationerna blirsteg på vägen mot en global frihandel och att de intekommer att uppfattas som handelsblock som avskär-mar och står emot varandra. Här har ju FN och dennya världshandelsorganisationen en mycket centraluppgift att se till att våra regionala strävanden, som ärså oerhört viktiga, blir ett steg på vägen mot det glo-bala, inte ett steg som förhindrar detta.Låt mig slutligen något kommentera frågan omskatt på överföring av kapital. Jag vill erinra om att destora nettomottagarna av kapital är . OmVietnam skulle betala i skatt på kapitalöverfö-ring, skulle det motsvara ungefär bistånd tillVietnam. Svenska staten är en av de största nettoupp-lånarna av internationellt kapital. Vi kan ju räkna utvad det skulle betyda för statsbudgeten om vi infördeskatt på sådant kapital. Mycket av pengarna är förövrigt pensionspengar som rör sig, så det skulle juockså få sina konsekvenser. Jag tror inte att det voreen framgångsrik väg. Det skulle framför allt drabba deu-länder som tar emot huvuddelen av det kapital somrör sig i världen.Anf. 11 ()Fru talman! Jag delar helt utrikesministerns upp-fattning att vi inte får ge tappt när det gäller att få tillstånd ett internationellt förbud mot antipersonellaminor.Det är ofta barn som drabbas, barn som är ute ochleker utanför de hus där de bor eller barn som är utepå fälten tillsammans med sina nära för att söka eftermat. Det är det som gör att vi väldigt intensivt måstefortsätta detta arbete.Jag delar också uppfattningen om vikten av min-röjning och att det måste satsas resurser för att få tillstånd minröjning i de länder som är drabbade.Däremot tycker jag och vi i att ettenskilt land skulle kunna gå före genom att få tillstånd ett förbud.Vi i har erfarenhet av freds-bevarande FN-aktioner. Det som svenska medborgarei FN-tjänst har gjort för enskilda människor och ka-tastrofområden är stortartat. De som deltar eller hardeltagit i insatser i FN-regi har ju tagit ansvar för enfredlig utveckling av vår värld. Deras kunskaper ocherfarenheter bör vårt land sätta bättre värde på, exem-pelvis inom totalförsvaret och utbildningsväsendet.Men även om det varit en aldrig så framgångsrikfredsbevarande eller fredsframtvingande FN-mission,så är det ju ett misslyckande därför att det visar att enkonflikt har fått gå så långt att det har lett till en väp-nad konflikt mellan länder eller inom länder. Därförär det viktigt, som det står i skrivelsen från regering-en, att FN-systemet etablerar former för tidig kon-flikthantering. Det gäller alltså att kunna agera såtidigt att inte en väpnad konflikt utvecklas.FN-systemet bör också kunna samverka med regi-onala organ. Där delar jag utrikesministerns uppfatt-ning att för del är ett viktigt regionaltorgan som jobbar just med konflikthantering menockså att FN utgör ett paraply för dessa aktioner.På grund av att FN-operationer har fördröjts justför att få till stånd olika trupper och styrkor har akutakonflikter hunnit fördjupas. är ett tragisktexempel på detta. Därför stöder vi i atten särskild FN-styrka inrättas för att snabbt kunnaagera om militära insatser blir nödvändiga. Detta harju också aviserats i den försvarsproposition, somCentern stöder och som betonar försvarets internatio-nella insatser. Det gäller såväl militära som civilastyrkor. Genom att delar av dessa styrkor skall haextra hög beredskap att rycka ut i FN-insatser tarSverige sitt ansvar för att en FN-styrka snabbt kanbildas.I måndags möttes presidenterna för överläggningar, framför allt om den FN-styrkaför övervakning av fredsbyggande som skall ta över iBosnien efter ett fredsavtal. Det är ytterst viktigt attbåde och deltar med trupp i en sådanFN-styrka och att vi i också bör överväga attsända trupp om FN ber oss att göra det. Formerna förledningen av en sådan operation samt mandatets inne-håll måste vara klarlagda innan fattar sittbeslut.Det är viktigt att FN-arbetet fortsättningsvis kom-mer att ges en central roll i svensk utrikespolitik. Därdelar jag regeringens uppfattning i skrivelsen liksomsynen på det multilaterala samarbetet för att kommatill rätta med de stora överlevnadsfrågorna. Därför börSverige fortsätta att vara en aktiv FN-medlem och slåvakt om FN, , som ett globalt ver-kande organ som får, men också inger, respekt för sittvärdefulla arbete.Anf. 12 ()Fru talman! Jag vill också passa på att uttryckamin glädje och uppskattning över den stora enighetsom råder här i riksdag när det gäller attstödja FN. gäller det att försöka vara konstruktivaoch hitta vägar för att förbättra FN.På min fråga när det gällde det ekonomiska stödetsvarade utrikesministern att vi måste vara realistiskaoch att är ett litet land i sammanhanget. Detär ju sant. Jag tror att vi står för avFN:s budget, att jämföra med 25 %.Det är en hederssak att vi inte skall hamna under0,. Det borde, enligt mitt förmenande, också varaen hederssak att inte hamna . Detta är vadden här har lovat en gång, vilket vi nu kraf-tigt har svikit. Vi får tillfälle att återkomma till denhär debatten.Även om är ett litet land i det här sam-manhanget, tror jag att internationellt sett imånga sammanhang har varit föregångare och enspjutspets. När viker från det här blir det ensignal. Kan så kan vi, så resonerar man i endel länder när det gäller biståndsbudgeten och ned-skärningar av den.Jag tror att allmänheten till stor del förknippar FNmed just de blå baskrarna. FN-soldaterna framtonarklarast som FN:s redskap. Men FN har så mycketmera på sitt program.I går när jag var ute i gymnasieskolorna frågadejag om någon kände till något annat än de blå bask-rarna och om det var någon som kände till något FN-organ. Det var ganska tunt med förslag. Man kändedock till , men sedan tog det somregel slut. Jag tror att det är viktigt att vi nu går utmed bred information om vad FN är. FN är inte barade blå baskrarna, utan det är , ,UNHCR osv.Jag tror också att det är viktigt att vi tar fasta påvad skriver om en-skilda organisationer. I "Vårt globala grannskap" sägsatt enskilda organisationer är bra exempel på effektivanvändning av resurser som står till förfogande. Manföreslår ökat gemensamt arbete och finansiering mel-lan regeringar och enskilda organisationer. Det är ettbra förslag, och det skall vi följa upp.FN gör också ett bra arbete när det gäller valöver-vakning - ett viktigt instrument för att förstärka de-mokratin.Konferenser har ägt rum. är det i om boende. Det är också ett vik-tigt initiativ.Fru talman! Låt 50-årsjubileet av FN:s bildandebli en nystart för organisationen så att informationenkring FN:s arbete fördjupas och breddas för att ökaförståelsen för vad 50-åringen uträttar för människor . Miljoner människor på vår jord får bättrelevnadsförhållanden tack vare FN. Detta arbete måsteintensifieras, utökas och bli effektivare - allt för attskapa en fredligare värld för kommande generationer.Anf. 13 ()Fru talman! skrev bl.a. om tvåsynsätt på FN:"Det första är fast förankrat i den beprövadeåskådningen hos suveräna nationalstater i väpnadtävlan, där det mesta man kan förvänta sig på detinternationella området är fredlig samlevnad.Det andra räknar med möjligheten till ingripandepå många regeringars vägnar, som sträcker sig utöverdenna utveckling och banar väg för högre utveckladeoch allt effektivare former av konstruktivt internatio-nellt samarbete".Detta är mycket tänkvärda ord, och de går bramycket mer på djupet än det senaste inlägget frånGöran Lennmarker. Dessa problem och frågeställ-ningar återfinns i den viktiga rapport.Vi i anser att kommissionen väl harförvaltat vision om ett själv-ständigare FN - ett FN som syftar till att vara någotmera än summan av dess medlemmar. Kommissionenhar väl insett det ohållbara i säkerhetsrådets nuvaran-de sammansättning och dragit kloka slutsatser därav,så att det inte blir ett forum för verbala och diploma-tiska - inte sällan resultatlösa - kraftmätningar mellande stater som en gång var segrar-makter och efterkrigstidens stormakter.Man är realistisk och inser att en förändring avFN:s organisation kräver en stabil finansiering avFN:s verksamhet. I det sistnämnda fallet föreslårkommissionen en internationell beskattning på affär-stransaktioner m.m. som görs , "sekundligen"och delar av sekunder. Det skall vara en skatt på allade transaktioner som har gjort den världsekonomiskautvecklingen oförutsägbar, vilket vi också drabbas avhär i . Det är en verksamhet som omintetgören ansvarsfull ekonomisk planering.Om denna form av transaktioner sägs en hel del iCarlsson-Ramphal-rapporten. Men i regeringens skri-velse står inte mycket att läsa om det här. Därför harjag följande fråga till : Hur avserregeringen att arbeta fram substantiella och konstruk-tiva förslag i de här frågorna? De är nämligen avgö-rande för framtidens resursfördelning och de är en deli grunden för en god miljö och en hållbar utveckling.Det är viktiga frågor, och jag tycker att påalla sätt bör informeras om detta och aktivt få ta del idet här arbetet.Fru talman! Detta är allvarliga frågor, men detfinns alltid stunder då det blir litet lättare och man fårskratta. Att FN ständigt är närvarande i vår vardag ärdet kanske svårt för oss politiker och för oss som ärintresserade av de här frågorna att bevisa. I går närjag var ute på en skola var jag tvungen att göra etttoalettbesök. Jag såg en skylt på denna toalett somhelt plötsligt fick mig att tänka på ochmiljökonferensen i - jag vill minnas attåret var - som handlade mycket om vattenfrå-gor. Vatten är hårdvaluta i dagens värld. Jag komockså att tänka på kvinnokonferensen och på jäm-ställdheten. På skylten stod: "Spotta ej ut snuset ihandfatet. Spola ut det i toaletten." Det är fråga omåtta liter vatten för ett hälsofarligt leverne. Skylten varundertecknad "Städerskan". Det är säkert en kvinna.Vi har mycket arbete framför oss. Vi måste ut ocharbeta i skolorna. Jag märker att det finns ett stortbehov av information. Vi måste fördjupa och intensi-fiera debatten om den värld vi lever i - det globalasamhället. Det går inte att slå mot FN och säga: Läggner. Vi måste öka kommunikationen och få männi-skor, framför allt unga människor, att förstå att de ären del i detta.Det får inte vara så, , att närjag kommer ut på en skola där eleverna vet om att jagskall prata om FN att de på frågan om vad de associe-rar till svarar ochHemsöborna. Det var visserligen i . Men detär fråga om något helt annat.Anf. 14 ()Fru talman! Jag tänker också tala om vatten. I da-garna har det på många riksdagsledamöters bord legatett resultat av - FN:s konvention förbekämpning av ökenspridningen. hade FNsin första konferens om vatten. komGeorg bok ut.På omslaget stod: "Tillgången på jord, vatten ochskog är begränsad. Därför hårdnar kampen för födaallteftersom nya människomiljoner väller fram. "Jag vill tala mycket väl om FN. När jag har tittatlitet närmare på småsaker har jag upptäckt att det intebara gäller stora konventioner och stora avtal, utandet gäller även ganska små saker som passerar ganskaobemärkt. FN följer faktiskt upp sina konventioner,även direkt praktiskt. t.ex. hölls med stödav FN en konferens i . Syftet med konfe-rensen var att rädda och återskapa så mycket sommöjligt av , som en gång var världens störstasjö. När man avledde vatten från bifloderna till storabomullsodlingar i närheten torkade sjön ut, och denhar bara en fjärdedel av sin forna yta. Det harfört med sig mycket, mycket mera än att sjön dog utoch att försörjningsmöjligheterna för fiskarbefolk-ningen försvann.