prot · GI0985 · 1995-04-04 00:00:00 — 22 Försvarsminister ()Fru talman! Jag menar att det före regeringsskifteti kom många varningar från flera hållom att man borde ha slagit till bromsarna när detgäller inte minst materielbeställningar under 1994.Jag vet att det har gjorts stora materielbeställningarvarje år, eftersom försvaret har ett stort materielkonto.Men faktum är att departementet hade kännedom omatt det fanns stora ofinansierade poster, som skullefinansieras på något sätt. Trots detta gjordes det storamaterielbeställningar. Det var det jag var tvingad attta itu med.I det rådande statsfinansiella läget är det oerhörtviktigt att svenska folket får fullt klart för sig att detinte finns någon samhällsverksamhet som finansierasmed skattemedel där man inte har en löpande kontrolloch inte följer upp besluten väldigt noga. På denpunkten har jag synpunkter. Jag har tagit itu med denhär frågan, och får försvarsmakten lida för att maninte har slagit till bromsarna. Jag har ingenkritik, utan jag gör ett konstaterande.Anf. 23 Förste vice talman ()Fru talman! Försvarsmakten har ju planerat enligtgällande riksdagsbeslut vad avser de 2,7 miljarderna.Utredningen har konstaterat att man hade rätt att göradet. Jag har svårt att se att det kan riktas någon kritikmot detta. Om man ändrar spelreglerna och säger attdet inte blir någon kompensation, är det samma saksom om man ändrar spelreglerna under en ishockey-match. Om man t.ex. efter första perioden fördubblarstorleken på målet är det klart att det uppstår problem.Men det är någonting helt annat.Min kommentar till detta är faktiskt att de beloppnär det gäller materielbeställningar som har nämntsavser . Om man slår ut de summor det rörsig om - här ligger det riksdagsbeslut i botten - är detsaker som mer än väl är finansierade.Min fråga kvarstår: Har försvarsmakten gjort rätteller inte när man har planerat på det sätt som man hargjort?Anf. 24 Försvarsminister ()Fru talman! Jag har gett svar på den frågan. Ut-gångspunkten för min undersökning var angivnasvarta hål på 6 miljarder. Jag tillsatte en expertgrupp,som fann att det var svarta hål på i runda tal 4 miljar-der. Det var ett belopp som också ÖB uppgav. I dettabelopp finns summor som försvarsmakten i sin plane-ring hade skäl att räkna med att bli kompenserad för.Men faktum är att man inte hade tillgång till pengarnanär man planerade. Det är utgångspunkten.Jag vill återigen säga att jag tror att det är oerhörtviktigt - på den punkten borde vi kunna bli överens -att försvarsekonomin granskas och följs upp mycketnoga. Det rör sig ändå om mycket stora pengar; runt40 miljarder . Det är viktigt och nyttigt att allverksamhet som bedrivs med skattepengar ständigt ärutsatt för kontroll. Jag vill inte utan vidare lägga derapporter som med jämna mellanrum kommer omförsvarsmaktens ekonomi i lådan. Jag menar att för-svarsmaktens ekonomi måste vara föremål för ständiggranskning.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1994/95:407 om FehmarnBält-förbindelsenAnf. 25 Kommunikationsminister ()Fru talman! har frågat migvilka åtgärder regeringen ämnar vidta med anledningav de förändrade förutsättningar som råder beträffan-de Fehmarn Bält-förbindelsen.Bakgrunden till frågan är att , i avtaletmellan och om en fast förbindelseöver , förklarar sig beredd att arbeta för att enfast förbindelse över Fehmarn Bält kommer till ståndunder förutsättning av att hänsyn till miljö och eko-nomi kan tillgodoses.Nyligen redovisades en dansk rapport med faktaom Fehmarn Bält. I rapporten redogörs bl.a. för tra-fikflöden över Fehmarn Bält och beräknade anlägg-ningskostnader för olika alternativa förbindelser. Enslutsats i rapporten är att det är viktigt att klargöra hurdet vidare utredningsarbetet bör utformas för att upp-fylla kraven på öppenhet, balansering av intressen ochen demokratisk beslutsprocess. Detta kommer därföratt redovisas i en senare rapport.I medierna har man av rapporten dragit slutsatsenatt det förväntade trafikunderlaget för en bro är förlitet för att en fast förbindelse skall kunna vara själv-finansierande.Rapporten utgör en del i det utredningsarbete sominitierats av den danske och den tyske trafikministern.Under 1995 påbörjas utredningar som skall belysageotekniska och geologiska förhållanden, tekniskaalternativ för kust-till-kust-förbindelsen, mil-jöeffekter och slutligen trafikprognoser. Dessutom danske trafikministern beslutat att utredningarskall genomföras som redovisar alternativa finansie-rings- och organisationsmodeller, sociala aspekter aven fast förbindelse samt förbättrade färjeförbindelsersom ett alternativ till en fast förbindelse.Förutsättningarna för etablerandet av en fast för-bindelse över Fehmarn Bält kommer således att klar-na successivt. Jag anser det dock vara för tidigt attredan nu dra några långt gående slutsatser om möjlig-heten att genomföra projektet. Det får resultatet avkommande utredningar visa.I enlighet med artikel 21 i avtalet mellan Danmarkoch arbetar således med att utredade miljömässiga konsekvenserna och de ekonomiskaförutsättningarna för en fast förbindelse över FehmarnBält. Jag finner därför ingen anledning att vidta någrasärskilda åtgärder med anledning av den rapport somdet danska transportrådet avgivit.Anf. 26 ()Fru talman! Jag ber att få tacka kommunika-tionsministern för svaret.Jag är inte heller nöjd med kommuni-kationsministerns svar, och det finns några saker somjag känner att jag måste få påpeka.En fast förbindelse över Fehmarn Bält var t.o.m.ett svenskt krav när broavtalet slöts 1991. Inte minstSJ var mycket angeläget om att få sådana löften, heltenkelt därför att deras prognoser för hela tågtrafikenannars skulle bli väldigt dåliga, eftersom SJ ju måstebetala en fast summa på varje årför att utnyttja Öresundsbron.Broförespråkarna poängterar de storamiljövinster som går att göra genom att godstranspor-ter från landsväg och färjor flyttas över till järnväg.Det kommer helt uppenbart att ta väldigt lång tidinnan får den stora betydelse för järn-vägstrafiken som alla förespråkarna nu hävdar. tveksamt om det någonsin blir något annat änen regional förbindelse mellan och Köpen-hamn.Det är inte bara i medierna, som kommunika-tionsministern säger i sitt svar, som man har dragitslutsatsen att Fehmarn Bält-förbindelsen inte kan varasjälvfinansierande, och att det följaktligen inte ens ärsäkert att den blir av.Det danska transportrådets ordförande har självsagt att politikerna måste vara beredda att lägga uppflera miljarder på bordet om projektet skall bli eko-nomiskt genomförbart. trafikminister be-dömer att det kommer att ta innan det finns etttillräckligt underlag för att börja tänka på det härprojektet på allvar.Under sådana premisser tycker jag att det ärmärkligt, eftersom det var ett svenskt krav attFehmarn Bält-förbindelsen skulle komma till stånd,att regeringen inte reagerar.Anf. 27 Kommunikationsminister ()Fru talman! Jag hade inte förväntat mig att KerstinWarnerbring skulle vara nöjd den här gången hellernär vi diskuterar förutsättningarna för Öresundsbron.När det nu gäller vad man var överens om och vil-ka krav det handlade om, är det viktigt att citera detsom man var överens om i det avtal som har slutitsmellan de danska och svenska regeringarna om en fastförbindelse över . Där står det: Danmarksregering förklarar sig beredd att arbeta för att en fastförbindelse över Fehmarn Bält kommer till ståndunder förutsättning av att hänsyn till miljö och eko-nomi kan tillgodoses.Den här förutsättningen är precis den rapport somjag har i min hand, som heter Facts about FehmarnBält och som det danska transportrådet har tagit fram.Det är rapport nr 1 i dessa undersökningar.Vad min kollega i har sagt och somKerstin Warnerbring något vinklat har refererat är , innan man kan få fram ett slutgiltigt ställnings-tagande, måste avvakta och analysera dels dennarapport, dels de kommande rapporter som man harbeställt för att uppfylla artikel 21 i avtalet. Det kom-mer att ta sin tid, och det är självklart att det skall tatid.Anf. 28 ()Fru talman! Oavsett om det nu förväntas diverserapporter, oavsett hur de ser ut osv, måste väl ändåkommunikationsministern hålla med om att dettaprojekt verkar vila på en i högsta grad lösan grund förnärvarande, därför att det är ju två parter inblandade iprojektet, inte bara utan även Tyskland.När broavtalet slöts 1991 uttalade attTyskland också var villigt att gå in i detta projekt. finns det över huvud taget ingenting som tyder påatt prioriterar denna förbindelse. De harfullt upp med att satsa på de öst-västliga förbindelser-na. I deras senaste Bundesverkehrswegeplan, som detheter, vilken omfattar perioden ända fram till 2010nämns över huvud taget ingenting om Fehmarn Bält-förbindelsen, eftersom nu efter enandet harfullt upp med att både ekonomiskt och tidsmässigt seom sitt eget hus så att säga.Anf. 29 Kommunikationsminister ()Fru talman! talar om diverserapporter. Det är faktiskt så att det är dessa diverserapporter som är underlaget för de beslut som skallfattas. Det är viktigt att man är seriös och försöker attvara någorlunda objektiv i förhållande till rapporter-na.När det sedan gäller vad olika uttalanden frånTyskland tyder på kan jag hänvisa till det beslut omTranseuropean Network som fattades vid Essenmötet.Fehmarn Bält-förbindelsen finns med bland de projektsom skall utredas vidare och som EU är intresserat avatt delta i för att kontrollera de ekonomiska förutsätt-ningarna för projektbidrag. Denna förbindelse har högprioritet.Anf. 30 ()Fru talman! Det är svårt att vara nöjd med kom-munikationsministerns svar när det gäller detta pro-jekt över huvud taget. Den ena förutsättningen efterden andra dyker ju upp, som sedan förändras. Menregeringen tar över huvud taget inte detta till sig utanlåter hela processen fortgå utan att åtminstone kommamed redovisningar till riksdagen.Vi måste komma ihåg att det kommer att ta tid attfå fram rapporterna, och uppenbarligen mycket längretid än man hade förväntat sig. Priserna stiger ochtrafikomslutningen sjunker, vilket tydligen ocksåkommer att fortsätta.Under hela den tid som detta pågår förväntar mansig tydligen från svenskt håll att svenskt näringslivskall skicka ut sitt gods och sina leveranser på ett såosäkert sätt som det är att två gånger köra 170 kilome-ter runt Stora Bält. Därefter hamnar de i trafikinfark-terna norr om . Dessutom har de inte till-räckliga rangermöjligheter i . Detta medjust-in-time-leveranser kommer aldrig att fungera.Detta är ingenting som gagnar svenskt näringsliv.Anf. 31 Kommunikationsminister ()Fru talman! säger att nyaförutsättningar kommer. Ja, visst kommer det framnya förutsättningar , och det kommer vi attfå leva med. Men jag kan inte ställa upp på att dessanya förutsättningar, som t.ex. den aktuella rapportensom nu diskuteras, skulle innebära att vi från svensksida intervenerade mellan och . Dehar ju tagit fram ett underlag som faktiskt är i enlighetmed det avtal som den danska och den svenska rege-ringen har skrivit under.Anf. 32 ()Fru talman! Jag måste avslutningvis få säga att detär mycket märkligt att regeringen, trots att det inte gåratt uppfylla alla de förutsättningar som rådde näravtalet slöts, ändå lugnt sitter kvar i båten och tydli-gen ämnar sjösätta ett projekt som för det första inteverkar behövas och som för det andra kan kasta Sve-rige in i en total ekonomisk kris. Där är vi ju redannu. Varför skall vi då späda på krisen?Anf. 33 Kommunikationsminister ()Fru talman! Det är väldigt viktigt att komma ihågatt Fehmarn Bält-förbindelsen är en förbindelse mel-lan och . Projektet har inget direktsamband med . Vi har i vårt avtal mellan densvenska och den danska regeringen varit överens omatt man skall arbeta för förbindelsen under förutsätt-ning att det är miljömässigt och ekonomiskt rimligt.Det är också precis vad man gör. Därför finns detingen anledning att från svensk sida ha synpunkter påvad den danska regeringen gör, eftersom de gör precisdet som vi har kommit överens om i avtalet.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1994/95:380 om importen avisländska hästarAnf. 34 Jordbruksminister ()Fru talman! har frågat migvilka åtgärder jag avser vidta för att hästarna även ifortsättningen skall kunna få ett bra mottagande iVästerås.All införsel av levande djur från länder utanför EUmåste enligt (direktiv90/675/EEG) ske över en av EU godkänd gränskon-trollstation. EU har höga krav på dessa gränskon-trollstationer. De måste, förutom de nödvändiga av-lastningsplatserna, besiktnings- och uppstallningsut-rymmena, vara utrustade med kontorsutrymmen, dato-rer, etc. Enligt är det importörensom skall stå för alla kostnader i samband med impor-ten. För att inte avgifterna skall bli alltför höga måstedärför importen koncentreras till ett begränsat antalinförselorter.Det är bedömning att gränskon-trollstationer bör upprättas vid ,, och . val grundar sig dels påden trafik som förekommit fram till EU-inträdet ochdels på en uppskattning av den framtida importen.Flygplatsen i har vid denna bedömning intebefunnits lämplig som gränskontrollstation, eftersomdet endast är ett fåtal försändelser som tas in i landetvia . Flygplatsen uppfyller heller inte EU:skrav på gränskontrollstation.Jag delar bedömning och avserdärför inte att vidta några åtgärder i saken.Anf. 35 ()Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet för sva-ret på min fråga. Jag vill också passa på tillfället atttacka för insatserna för humanare transporter av djurinom EU.Nu ligger utanför EU, och importen av des-sa hästar har tillbaka gått till Västerås.Hundratals hästar har ankommit till en flygplats, därman har gjort diverse insatser. Man har byggt enramp, man har börjat bygga upp stallar, man harknutit kontakter med veterinärer osv. för att göraankomsten för hästarna så positiv som möjligt.Därför var det naturligtvis med bestörtning somflygplatsen och kommunen mottog beskedet frånJordbruksverket att import via inte längreskulle vara möjlig. Skälen till detta har ju jordbruks-ministern angivit här.Det märkliga är att vid förfrågan om dessa under-lag fanns vid någon av de andra flygplatserna, visadedet sig att så inte var fallet. Men de hade däremot fåtttid på sig att göra anläggningar av samma typ somredan finns i Västerås.Jag har stor respekt för att man naturligtvis måsteha en viss begränsning när det gäller var den här ty-pen av import skall ske men vill ändå understryka attVästerås dessutom har landets största insjöhamn. Påså sätt är man i mycket van vid att mottagastörre import också av gods och har förtullning avsådant.Det finns skäl att fundera igenom detta ytterligare.Jag har fortfarande litet svårt att förstå varför impor-ten till en flygplats, där man har byggt upp ett gottmottagande, skall stoppas för att en annan flygplatsskall bygga upp det som redan finns på en annan ort.Anf. 36 Jordbruksminister ()Fru talman! är inte någon godkändgränskontrollstation. De andra platserna är inte hellergodkända; det är jag medveten om.Detta är uteslutande en kostnadsfråga. Som jagsade i mitt första inlägg har man tittat på hur mycketimport det har varit. Man har gjort en jämförelsemellan de olika flygplatserna. När man nu tvingasbygga om flygplatserna har man ansett att antaletmåste begränsas.Det är inte hundratals hästar som importeras viaVästerås, i varje fall inte på årsbasis. kom 176islandshästar via . Dessutom hade man i tiofall införsel av annat slag - hundar och katter fråntredje land. Det är en väldigt liten del av den totalaimporten av både hästar och andra djur. Det handlarom 176 hästar av 1 400.Det är naturligtvis ekonomiska faktorer som hargjort att man har ansett att de fyra andra platsernaskall byggas ut och inte Västerås.Anf. 37 ()Fru talman! Jag kan förstå den här argumentatio-nen även om jag inte i övrigt har några siffror överhur det ser ut på de olika flygplatserna. Jag hoppas fortsättningsvis, om det skulle bli aktuellt medden här typen av förändringar, har en något störreframförhållning från sida. talademan i stort sett innan att nya regler skullegälla och att den här importen icke skulle ske.Om jag inte minns alldeles fel skulle den här im-porten ske . Importören angav att man istället skulle låta hästarna ankomma till Danmark.Sedan skulle transporten ske via landsväg upp tillMellansverige. gjordes en förändring. Hästarnaankom i stället till , vilket hyllades med ettstort uppslag i . Det sades att det somhände ute på var ett trevligt inslag.Anf. 38 Jordbruksminister ()Fru talman! Jag kan hålla med om att man kanrikta kritik i fråga om framförhållningen. Det gällerinte bara den här frågan utan många andra frågor somt.ex. rör jordbruket och djurtransporter och EU.Detta har att göra med att tiden från folkomröst-ningen, , för med-lemskapet var väldigt kort. Alla praktiska arrange-mang hann inte ordnas på den korta tiden. Det kan jagbeklaga, men jag vidhåller det som jag sade i mittförsta inlägg.Anf. 39 ()Fru talman! Låt mig bara slutligen säga att jag harstor förståelse för de problem som en snabb rege-ländring innebär. har det varit möjligt attlämna besked till de andra flygplatserna om att de fårtid på sig att bygga upp de anläggningar som krävs.Det var ingen poäng med de anläggningar som redanfanns i . Det tycker jag är beklagligt.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1994/95:409 om EU och grön-saksodlingenAnf. 40 Jordbruksminister ()Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att handeln medmindre vanliga fröer skall kunna fortgå utan orimligaextrakostnader och byråkrati.EG:s direktiv på utsädesområdet omfattades redanav . anpassade sin utsädeslag-stiftning till EG:s direktiv /94. Direk-tiven innehåller vissa krav som måste tillgodoses.Sverige införlivade de aktuella EG-direktiven isvensk rätt genom ändringar i utsädeslagen och en nyutsädesförordning (1993:1375) som trädde i kraft den1 . I några fall finns utrymme att ställahårdare nationella krav på utsäde som produceras ilandet. Beträffande köksväxter tillämpas dock endastEG:s minimikrav.Förutsättningen för att ett köksväxtutsäde skallkunna släppas ut på marknaden är att det åtminstoneär kontrollerat som standardutsäde. I detta ingår attköksväxtsorten skall finnas med i antingen den svens-ka sortlistan, i EG:s gemensamma sortlista för arter avköksväxter eller i en nationell sortlista i EES-områdetoch uppfylla de krav som ställer påstandardutsäde.Syftet med för utsäde av köksväxter äratt garantera konsumenten produkter av bra kvalitet.De EG-regler som finns måste följas. Sedan reglernainfördes har också kontrollen över de utsäden somsläpps ut på marknaden förbättrats. Dock finns ettkonsumentintresse för sorter från länder utanför EUsom inte är intagna i EU:s gemensamma sortlista elleri de nationella listorna i EES-området och därför intefår säljas. Det finns därför anledning för attverka för förändringar av i dettaavseende.Anf. 41 ()Fru talman! Jag tackar jordbruksministern för sva-ret. Den sista meningen var: "Det finns därför anled-ning för att verka för förändringar av EG:sbestämmelser i detta avseende." Det förefaller någotlöftesrikt. Jag skulle vilja be jordbruksministern ut-veckla det litet mer. Vad menas egentligen?Annars undrar jag vad i svaret som egentligen ärsvar på min fråga. Jag undrade hur handeln med demindre vanliga fröerna skall kunna fortgå utan orimli-ga extrakostnader och byråkrati.Det här är en ganska stor fråga för många enskildaodlare och för köksväxthandeln. I facktidskrifter hardessa konsekvenser t.o.m. betraktats som en bomb igrönsakslandet. Detta skulle jag vilja att jordbruks-ministern utvecklade litet grand.Både denna regering och den har under-strukit vikten av att bevara en biologisk mångfald.Den här frågan handlar om det. Det är främst tre kravi dessa bestämmelser som kan ge förödande effekterför grönsaksodlingen, för det genetiska arvet och förden biologiska mångfalden.Det första är kravet på sortdokumentationen. Denkostar mycket pengar. Det andra är kravet på att allafröer som säljs måste vara certifierade eller kontrolle-rat standardutsäde. Det tredje är kravet på att fröpå-sarna skall vara märkta med sista förbrukningsdag, ipraktiken sista förbrukningsmånad.Konsekvensen av dessa krav har blivit att ett tu-sental fröer har strukits fråndessa sortlistor och försvunnit. Det borde inte varapositivt för alla som värnar om en biologisk mångfald.Jag utgår från att jordbruksministern också gör detoch att hon inte vill att vi skall bli biologiskt fattiga idet här landet.Eftersom har varit ganskakarsk i tonen gentemot EU vad gäller t.ex. djurskyddoch djurtransporter skulle jag vilja att hon också tarden här frågan på stort allvar. Även om den verkarliten blir det vittgående konsekvenser för mångamänniskor i det här landet om man inte gör något.Anf. 42 Jordbruksminister ()Fru talman! Jag skall gärna tala om min uppfatt-ning. Jag trodde att den framgick av det jag sade imitt första inlägg.De fröer som vi har kunnat importera frånländer utanför den europeiska unionen är svåra-re att importera därför att de inte finns på den gemen-samma sortlistan eller i de nationella listorna i EES-området. Det är klart att min uppgift måste vara att setill att de kommer med där, så att detta problem inteuppstår.Anf. 43 ()Fru talman! Jag undrar om vi inte missförstår var-andra litet grand. Om jag har förstått saken rätt är detsvårt för dem som handlar med dessa ovanliga frösor-ter att få dem certifierade och registrerade, och det ärförenat med höga kostnader. Fröerna är helt enkeltillegala om man inte registrerar dem.Jag undrar vad jordbruksministern har för råd tillalla handlare som vill använda de mindre vanligaköksväxtsorterna. De är inte så få. Det handlar om ettantal fröfirmor. Det är en fröhandel i , Lind-bloms frö i , i , Runå-bergs fröer i och många andra. Dessutomtillkommer alla konsumenter som vill handla dessatraditionella sorter. Det handlar om dem i minst likahög grad som om importörerna.Anf. 44 Jordbruksminister ()Fru talman! Jag skall vara litet generell. Jag villinte gå in på de olika försäljningsställena.Vi vet att det finns krångligheter i hela EU:s jord-brukspolitik. Man kan väl säga att den här fråganingår i detta krångel. På olika sätt skall vi försöka lösaden genom att förenkla reglerna.Detta är en fråga som har kommit upp . Vi har fått många telefonsamtal ochbrev till departementet om detta. Om det är relevant,vilket jag tror att det är, kommer jag att försöka se påvilket sätt man kan lösa detta problem. För dagen kanjag inte säga att jag ser den ena eller den andra lös-ningen. Detta måste vi analysera och förstås dryfta ide arbetsgrupper som finns i . I sista handskall frågan tas upp i ministerrådet, om den inte gåratt lösa tidigare. Det är så ordningen är.Anf. 45 ()Fru talman! Det är bra att jordbruksministern ärinställd på att lösa det här. dröjer det emellertidinte länge innan odlingssäsongen kommer i gång.Väldigt många människor står i begrepp att köpa hemfrö och att sälja frö. Vad har jordbruksministern förkonkret besked till dem?Är de lagbrytare och skall de i så fall fullfölja attvara det genom att sälja de fröer som de har beställtoch har i lager? Eller skall de avvakta besked frånJordbruksdepartementet, , Statensutsädeskontroll eller ? Hur skallman göra? Precis blir det här avgörande förväldigt många människor.Anf. 46 Jordbruksminister ()Fru talman! Om jag skulle komma med ett gottråd, skulle det nog vara att man bör avvakta.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1994/95:413 omfördelningen av mjölkkvoterAnf. 47 Jordbruksminister ()Fru talman! har frågat mig omfördelningen av mjölkkvoter. I yttrandeangående mjölkkvoter (1994/95:UU5) konstateras atten viss prioriteringsordning skall gälla vid fördelning-en av mjölkkvoter till producenterna. Ett genomsnittav mjölkproduktionen 1991-1993 skall ligga som basför varje producent. Emellertid skall ekologiska bön-der vara prioriterade. Därefter skall nystartare tillde-las mjölkkvot. Den som utökat sin produktion skallförst därefter bli tilldelad kvot. Dessutom skall Norr-land ha särskild prioritet.