prot · GJ0941 · 1995-12-19 00:00:00 — Undersökningenvisar med all önskvärd tydlighet att lyckatsmed ambitionen att nå framgång vad gäller bådebredd och kvalitet.Men vilken slutsats drar och för alldel också , som tycks ha svårt att frigörasig från den moderata inflytelsesfären på utbildnings-området? Skall vi satsa på den elitskola som går somen blå tråd genom partimotion? Ellerskall vi fortsätta den satsning på ett livslångt lärandeoch en gemensam skola tillgänglig för alla som är ettav de viktigaste fundamenten i en politik för arbete,trygghet och utveckling?Propositionen är en strategiplan för ett nationelltkompetenslyft, för en satsning på utbildning ochforskning. Under resten av mandatperioden kommeren rad konkreta förslag att föreläggas . Jagförstår inte det tal om att propositionen är tunn som nihar upprepat . Ni har fått klara besked, ochdet anges i flera fall också mycket konkret vad försla-gen kommer att omfatta. Det handlar om allt frångrundläggande utbildning till gymnasieskola ochhögre utbildning.Vi socialdemokrater kommer att fortsätta den ut-veckling mot större valfrihet och mångfald liksom denexpansion av den högre utbildningen som inleddes aven socialdemokratisk regering. Men vi kommer attgöra det ur ett perspektiv där de studerande sätts icentrum, ett perspektiv där rättssäkerhet och valfrihetvid antagning och resurstilldelning till studier sätts iförgrunden. I en sådan strävan ingår också att vinnademokratisk insyn över offentliga medel som låsts in iprivata forskningsstiftelser.I detta sammanhang vill jag peka på en direkt fel-aktighet i den moderata partimotionen, där det på s.67 hävdas att den högre utbildningens villkor försäm-rats genom vad man kallar en besinningslös kamp ochjakt mot fristående forskningsstiftelser och friskolor.Man skall vara varsam med orden, brukar moderater-na säga i andra sammanhang. Här har vi hört ombesinningslös kamp, om gräsklipparmentalitet och ombokbål. Har alldeles tappat fattningen?Vad för det första gäller den högre utbildningenoch forskningen får denna ett resurstillskott, om manräknar samman de totala anslag som lämnas via fakul-tetsanslag, forskningsråd och de privata forsk-ningsstiftelser som tagit över offentliga pensionsme-del. Flera högskolor, bl.a. vårt stora sydliga universi-tet, går dessutom med stora överskott.Vad för det andra gäller friskolorna vill jag gärnabidra med en liten julklapp i form av ett citat hämtatur den senaste boken av store favorit-författare, flitigt citerad av bl.a. partiledaren i exil,. Så här skriver han, , iRädda välfärdsstaten:"Vad jag talar om är således ett socialt, segregeratutbildningsväsende som redan från början sorterar´vinnare´ och ´förlorare´ i arbetslivet. Givetvis finnsdet i ett socialt och ekonomiskt skiktat samhälle alltidtendenser till en segregerad skola. Men staten får inteförstärka denna tendens genom att tillåta eller t o muppmuntra ett socialt urval som bygger på föräldrarsbetalningsvilja eller på de enskilda skolornas önskanatt rekrytera ´bästa möjliga´ elevmaterial. Tyvärr ärdet vad som håller på att ske. Den borgerliga rege-ringens ambition är uppenbarligen att antalet privat-skolor skall växa på den kommunala skolans bekost-nad, gynnade av förmånliga bidrag och socialt ambi-tiösa föräldrars val. Jag ser det som en uppenbar riskatt den senaste ´valfrihetsreformen´, där skolorna försin ekonomi blir beroende av var föräldrarna placerarden s.k. skolpengen, ökar avståndet mellan ´bra´ ochdåliga skolor. Och att urvalet av elever till dessa sko-lor får ett starkt samband med deras sociala förutsätt-ningar i övrigt. "Vad hela debatten om friskolorna ytterst handlarom är att vi socialdemokrater tilltror lokala beslutsfat-tare förmåga och omdöme att själva avgöra var knap-pa lokala resurser på skolans område ger det bästautbytet och att dessa resurser tilldelas skolorna -kommunala eller fristående - på lika villkor efterderas faktiska resursbehov.I propositionen aviseras en rad förslag som alla ärägnade att låta utbildningspolitiken bli ett vassarevapen än någonsin i strävan efter ekonomisk tillväxt.Det handlar bl.a. om en fortsatt kraftfull utbygg-nad av den högre utbildningen. Denna utbyggnad börske främst vid de mindre och medelstora högskolornaoch med särskilda satsningar i Bergslagen, Sundsvall-Härnösand-Östersund, sydöstra och Malmö.Moderaterna ondgör sig i sin partimotion överdessa markeringar och säger att "när kvaliteten un-derordnas regionalpolitiken blir utbildningsinsatsernamindre verkningsfulla" och att tanken på en ny hög-skola i innebär en "stympning" av Lundsuniversitet. Återigen "nyanserade" uttryckssätt ochordval från sida.Får jag då först ställa frågan vilka bevekelsegrun-der som låg bakom starka uppslutningoch t.o.m. överbud i antal platser då den 18maj tog beslut om ytterligare en högskola i Stock-holm? Är riskerna för kvalitetsförsämringar större omhögskolesatsningarna sker utanför Stockholmsområ-det?En kommitté har redan tillsatts för att utreda huren etablering av en ny högskola i skall genom-föras. Bakgrunden är den strukturomvandling ochkraftiga åderlåtning av näringslivet som rikets tredjestad upplevt under och denstora betydelse både för regionen och landet som denframtida utvecklingen i kommer att få. Tankenbakom förslaget är ingalunda att skall konkur-rera med . I stället skall utbildningoch forskning i profileras mot näringslivet,naturvetenskap och teknik, medier, miljö, Europakun-skap m.m.Talet om att stympa vittnar där-för mera om okunnighet från sida, enokunnighet som möjligen kan vara betingad av attingen av de moderata företrädarna fanns på plats dåutredningsarbetet inleddes den 15 november.Fru talman! Jag yrkar bifall till finansutskottetshemställan på samtliga punkter.Anf. 179 () replikFru talman! Man kan först till frågan: Varför ägna så mycket tid åt friskolorna,som inte behandlas i den här propositionen? HarBengt Silfverstrand drabbats av sitt dåliga samveteeller av eftertankens kranka blekhet, eller vad är detfråga om?Jag vill också bara säga till attingen av friskolorna har varit överkompenserad, någotsom det verkade som om ville geintryck av.Vidare delar jag väl allmännaglädje över att resultatet av undersökningen om läs-förståelsen var så pass bra i . Det kan vi välalla ta åt oss äran av, skulle jag tänka mig. Den svens-ka har många fördelar, men ingenting ärså bra att det inte kan bli bättre, och det är helt klartatt det fortfarande finns en del i sombehöver ändras.Det som vi moderater eftersträvar är att man nårupp till en kompetens som är nationellt slagkraftig,framför allt på vissa områden där man interiktigt hänger med.Tyvärr ger den proposition som vi nu behandlarinte klara besked om vart regeringen egentligen syf-tar. Det finns inga besked om hur många platser denförespråkade utbyggnaden skall omfatta, var den skallske osv.Låt mig nämna ett exempel, finns ingen uppgift om antalet doktorandtjänsterinom det tekniska och naturvetenskapliga området,som man så vältaligt behandlar i propositionen.Det vore väldigt bra om kunde gebättre besked än vad som ges i propositionen på denhär punkten.Vi har fått ett resurstillskott, det skall jag gärnaerkänna. Det är bra. Men de nedskärningar som gjor-des på högskoleområdet var inte bra, dem lidervi fortfarande av. Regeringen har säkert förstått att detvar fel. Det är bra att man nu har ändrat sig. Men vadvi från oppositionens sida vill se är att de löften somär uttalade i propositionen konkretiseras innan vi blirnöjda. Tyvärr finns det väldigt litet av det i proposi-tionstexten.Anf. 180 ()replikFru talman! När det gäller friskolorna skall jagåterge kort vad som står i en motion från moderaterna.Där står det att det bedrivs en besinningslös kamp motde fristående och betydelsefulla forskningsstiftelsersom inrättades 1993 och 1994 samt en jakt på frisko-lorna.Vad det handlar om, , är att återgå tillett system där man på den lokala nivån, i närmiljöndär man har den bästa överblicken och kunskapernaom förhållandena, skall avgöra hur och var resursernaskall fördelas på lika villkor - det uttrycket användeRune tidigare.De klara beskeden finns på punkt efter punkt. Detnämns regioner, platser. ondgör sig överatt man satsar ytterligare i ett storstadsområde som urmånga olika synvinklar är utarmat. bjödhans parti t.o.m. över när det gällde en ny högskola iStockholm. Det är alltså en motsägelse som RuneRydén faktiskt närmare bör förklara.Låt mig avslutningsvis säga att det om nedskärningarna är en myt. Lunds universi-tet, vars styrelse har tillhört ochdär jag är ledamot, har en mycket stabil ekonomi. Nugäller det att sprida ut resurserna och också satsa påannat. Då gäller det inte bara , utan detgäller sydöstra , Bergslagen och södra får forskningen nya friska miljonersom en följd av den avkastning på de privata forsk-ningsstiftelserna, där man genom ett konstigt riks-dagsbeslut såg till att låsa in pengarna. Men det inne-bär ändå att forskningen i får ett resurstill-skott under de närmaste åren.Anf. 181 () replikFru talman! talade så väl omden besinningslösa kamp som förs mot friskolorna.Bengt Silfverstrand har ju varit en utomordentligtduktig banerförare i kampen mot friskolorna. Jag skallinte genera kammaren och medatt dra upp olika citat ur det han har presterat underåren. Vad vill på det området ärkammaren utomordentligt klar över.Bengt Silfverstrand talade också om att vi modera-ter ondgör oss över att det inte föreslås tillräckligtmed satsningar i propositionen. Det är alldeles riktigt,det gör vi. Vad värre är, , finns detinga siffror på var dessa satsningar skall göras, ingadetaljerade planer på hur de skall läggas ut. Det tyck-er vi är beklagligt därför att högskolorna och universi-teten måste på ett tidigt stadium veta hur man skallplanera för utvecklingen. Det får man ingen vägled-ning för i propositionen. Man får antagligen vänta tillsen proposition läggs fram , och det är allde-les för sent.Bengt Silfverstrand säger att de nedskärningarsom jag talade om är en myt. Det är de inte alls. De äri allra högsta grad reella för praktiskt taget alla hög-skolor och universitet. Jag tycker att skall komma upp till bevis i det fallet. Att re-geringen nu har insett att det var en felaktig politikoch pytsar ut nya friska miljoner tycker vi självklart ärbra. Vi hoppas bara att det konkretiseras bättre än vadsom gjots i propositionen så att vi vet vad det rör sigom.Anf. 182 ()replikFru talman! Om jag är banerförare i kampen motfriskolor är jag i gott sällskap med en annan banerfö-rare som tydligen hyser ett väldigt stortförtroende för i de flesta sammanhang, nämligenKjell-Olof . I det här fallet är jag faktiskt inteotacksam för att vara i detta fina sällskap.Konkretiseringar efterlyser . Om mandrar upp en strategi för en satsning på forskning ochhögre utbildning som vi alla tycks vara överens om ärviktig och sedan talar om på vilka områden dennasatsning kommer att göras, sedan pekar ut konkret vargeografiskt det kommer att göras, då tycker jag verkligen varit konkret. Men det förpliktar na-turligtvis. Vi kommer att återkomma. att få svar på frågorna. Sannolikt kommerModeraterna också då, när de inte längre har rege-ringsansvaret, att komma med överbud.Slutligen noterar jag, när det gäller den frenetiskakamp som på riksplanet inlett mot sats-ningar i , att den skrivelse som manironiserar över och som ingalunda var den förstalänken i kedjan - det finns tankar om detta i bl.a.Storstadsutredningen - är undertecknad av vice ord-föranden i , partivän till RuneRydén. Till yttermera visso har en annan partivän,som står ännu närmare för han finns någonstans i dethär huset, , motionerat om en ny hög-skola i . Tala om motsägelser, tala om bryderi-er! är ute efter att politisera den härfrågan och än en gång skapa splittring i ett landskapdär vi mer än någonsin behöver sammanhållning föratt kunna tillgodogöra oss de nya satsningarna.Anf. 183 () replikFru talman! Låt mig komplettera mitt anförandemed att säga att det finns också en vårdhögskola iMalmö - jag råkade hoppa över det.Bengt Silfverstrand har inte utan äventidigare talat om att expansionen av den högre ut-bildningen inleddes av en socialdemokratisk regering.Det var faktiskt inte så. Expansionen av den högreutbildningen inleddes av utbildningsut-skottet i stor enighet genom att vi tog de initiativ somen socialdemokratisk regering inte hade gjort.Vad gäller friskolorna har vi inte, , samma tilltro till lokala socialdemokratiskapolitiker som ni när det gäller att värna friskolorna, averfarenhet. Vi är övertygade om att en schablon förskolpeng garanterar deras överlevnad bättre än att deutsätts för bedömningar hos olika kommuners olikapolitiska majoriteter.När det sedan gäller stiftelserna kan väl ändåBengt Silfverstrand erkänna att oerhört mycket depar-tementsenergi går åt att minimera deras betydelse. Detär väl tråkigt, det är en dålig användning av energi.Man hade kunnat behöva det till t.ex. att här presente-ra en strategi för användning av informationsteknik iutbildningarna.Till slut, fru talman, om etablering i . Kaninte ändå erkänna att det har gåttfort i svängarna? Var finns nytänkandet? Var finnsstudenternas behov av breda utbildningar när Lundsstora bredd utgör en avgörande tillgång? Var finnsviljan att göra någonting nytt, någonting som intefinns någon annanstans? Var finns diskussionerna omKristianstad och ? Var finns idéerna omatt med hjälp av IT göra något annorlunda i Sverigeoch i ?Anf. 184 ()replikFru talman! Jag tycker att det är utomordentligtpositivt om utbildningsutskottet lyckades skapa såstora satsningar på högskoleområdet under även ensocialdemokratisk regering förutom borgerliga rege-ringar. Det var svårare, , på den tidendå ni satt ihop med att samarbeta i ut-bildningsutskottet. Jag vill inte ge för det. Men ni är antagligen ganskastarkt uppknutna till moderat utbildningspolitik ochutbildningsfilosofi.Ytterligare en gång om friskolorna och schablo-nen: Det gäller att tillskjuta resurser på lika villkor.Det framgår alldeles klart och tydligt av Friskoleut-redningen att det inte är fråga om att skära ned ochförsämra för de friskolor som uppfyller förpliktelser-na. Men det finns anledning att syna friskolorna när-mare i sömmen, för de är av litet olika karaktär.Kvalitetsskillnaderna är påtagliga. Vid den senasteutvärderingen visade sig av lärarna vara obehö-riga. Det strider väl ändå mot de krav på kvalitet somFolkpartiet, och kds - ibland i alla fall -pläderar för.När det gäller vill jag slutligen säga attsätter man startpunkten vid att kommunstyrelsen,moderater och socialdemokrater, skriver brev tillregeringen är det naturligtvis ett oerhört kort perspek-tiv. Men jag vill än en gång understryka att dennadiskussion har pågått mycket . Den startade merkonkret, kan man säga, i , där detvisade sig finnas ett påtagligt behov av att i högregrad satsa på högre utbildning också i storstadsområ-dena, även om det fanns högskolor där tidigare, bl.a. iStockholm. Det är märkligt att man inte skall kunnaha samma syn när vi nu diskuterar den här frågan.Sedan vill jag bara nämna för attdet kommer att ske satsningar också i ,och att har fått besked om en nymultimedielinje.Anf. 185 () replikFru talman! Vad och folkpartisternaföre regeringsskiftet var överens om när det gälldeutbildningspolitiken var att något måste hända - atthävda målstyrningen som princip, med alla de effektersom det förde med sig, att hävda kvalitet i utbildning-en vid högskola som på alla andra nivåer, att hävdastudenternas rätt att välja, att hävda sambandet mellanutbildning och forskning, att hävda ansvaret för di-stansutbildning och för regionens högskoleutbildning.Detta var vi överens om. De förslag som vi i enighetlade fram och drev igenom - ibland men inte alltidmot socialdemokraternas vilja - är, menar jag, fortfa-rande mycket bra och mycket relevanta.I samband med /Uddevalla-etableringen 1989 - vi har ju möjlighet att plockafram gamla debatter via Rixlex - var det enighet iutbildningsutskottet om utskottets skrivning: "Medhänsyn till att de begränsade resurserna för högsko-leutbildning i landet inte kan splittras på alltför mångahögskoleenheter utan att utbildningskvaliteten kankomma att äventyras anser utskottet att somsin mening bör ge regeringen till känna att ytterligarehögskoleenheter av den karaktär, som den nu före-slagna nya högskoleenheten har, inte skall inrättas. "Därför menar jag att det som skall inrättas måstevara av en annan karaktär, något nytt, något annor-lunda som bara kommer att finnas i och somdärigenom kan stärka som ort vid studenternasval.Anf. 186 ()replikFru talman! Det är utomordentligt bra att litet ofta-re understryka vad vi faktiskt är överens om, och dettycker jag att lyckades med i sinsenaste replik.Det är viktigt att vi i allt väsentligt är överens omatt den stora utbildningssatsning som har gjorts under90-talet är riktig. Det är den överpolitisering som iförsta hand har gjort sig skyldiga till närdet gäller att välja vissa institutionella former somriksdagen inte har någon demokratisk insyn i som vihar reagerat mot.När det sedan gäller hur man skall fördela resur-serna har i flera sammanhang åbe-ropat att man inte kan göra särskilt mycket mer iLund, och det känner väl till. Alltsåhandlar det här om satsningar i och Helsing-borg. Det sker sådana satsningar i Helsingborg.Det finns inte något sådant motsatsförhållandemellan de här högskoleorterna som ni nu försökermåla upp, utan det går att samverka. Det är riktigt attde inte skall konkurrera - det finns ingen anledningför och att konkurrera, utan man skaparen egen profil i , gärna med teknisk inriktning,miljöinriktning, som man har pekat på i skrivelsenoch i andra sammanhang. Men vi skall också konsta-tera att det finns en ganska bra stomme att bygga på.Det finns en lärarhögskola, det finns konst-, teater-och musikverksamheter - en konstverksamhet somskall byggas upp. Det har vi varit överens om. Det ären bra början, och det finns möjlighet att göra någon-ting konstruktivt i det här området, under förutsätt-ning att man bortser från snäv partitaktik, som Mode-raterna inte gärna vill. Var står i den härfrågan vet jag inte riktigt.Anf. 187 () replikFru talman! Livslångt lärande är en förutsättningför arbete, trygghet och utveckling, och vi vill sätta destuderande i centrum, sade . Menryckighet skapar ingen trygghet, det gör inte heller utfästelser som man inte leverupp till, t.ex. när det gäller jämställdhetspolitiken.Barntillägget i svux och svuxa är en väldigt litenbesparing ur statens synvinkel, men den får oerhördakonsekvenser för dem som drabbas av den indrag-ningen. Detta är en del av socialdemokraterna, ochganska högt uppsatta sådana, medvetna om. MonaSahlin tillsatte någon liten grupp som skulle se överom man kunde få en ändring till stånd. uttryckte förskräckelse när hon hörde vilketresultat den här besparingen hade fått under hösten.Berit Andnor har stått här i kammaren och sagt att detär ett misstag.Nu vill jag gärna veta: Kan vi vänta oss en för-ändring? Kommer man att återinföra barntillägget föratt kvinnor som har barn och som har stort behov avvidareutbildning skall få möjlighet att få den?När det gäller friskolorna citerade med vällust när han uttryckteoro för den segregering som blir en följd av att betal-ningsvilliga föräldrar väljer skola åt sina barn eller avatt lärare väljer ut vissa elever som de vill jobba med.Den rädslan delar jag med . Det ärjust därför vi behöver andra regler för friskolorna, såatt alla barn, även de som inte har betalningsvilligaföräldrar eller tillhör en grupp som lärare vill ha, skallkunna välja skola.Anf. 188 ()replikFru talman! Rättssäkerheten är viktig på alla om-råden. Inte minst viktigt är det att studenter kan kom-ma in på olika utbildningsorter i när de harsamma förutsättningar och att inte snävt formellameriter skall vara avgörande. Där har vissa högskolormissbrukat den nya friheten.Sedan skall jag gärna svara klartoch tydligt när det gäller de försämringar som harskett. Bakgrunden är ju att vi hade en regering i vil-ken parti ingick och som lyckadesrasera statsfinanserna så till den milda grad att vi nuhar varit tvungna att gå igenom ett stålbad och ge-nomföra försämringar som tyvärr måste drabba alla.Men kds motsätter sig flera av de förändringar somgäller beskattning av de bättre ställda i samhället. Detär återigen en dubbelmoral, som kds har utvecklat tillmästerskap partiet har tillhört Sverigesriksdag.Situationen för många vuxenstuderande är allvar-lig, och här kommer mitt klara och raka besked: Jaghar själv i många sammanhang när jag har besöktexempelvis komvux fått uppleva att den beskrivningsom gav i mångt och mycket är riktig.Därför måste vi göra något för att förbättra de elever-nas situation. Vi har en studiestödsutredning som ärväl medveten om den här problematiken och somkommer att lägga fram sina förslag på det här områdetnågon gång i mars-april 1996.Anf. 189 () replikFru talman! Jag misstänkte nog att jag skulle fåstandardsvaret, nämligen den förra regeringens rase-rande av välfärden. Det är det svar man alltid får närman försöker förändra något av det som socialdemo-kraterna föreslår.Det lät litet annorlunda när vi under den förra re-geringens tid föreslog besparingar och genomfördedem. Då sade socialdemokraterna nej till allting - dåbehövdes det inga besparingar; då var det bara illviljafrån den borgerliga regeringen som gjorde att denville spara.Studiestödsutredningen är nog bra, och det är braatt den är medveten om de här problemen, men jagtror knappast att de som redan har fått sluta sin ut-bildning eller som kommer att få sluta under vårter-minen nöjer sig med det beskedet. Det har bl.a. före-kommit någonting som har kallats svuxaupproret avmammor som har försökt att få en snabb ändring tillstånd. De nöjer sig inte med att det finns en utredningsom kommer att reda ut det här.Sedan fick jag inget vidare svar när det gällde mintolkning av oro. Jag tycker nämligenatt vi tolkar honom helt olika, och jag vill gärna ha enkommentar till det.Anf. 190 ()replikFru talman! Standardsvar är bra om de anknytertill den verklighet som faktiskt rådde och råder. Det ärinte nog med att kds bidrog till raserandet av statsfi-nanserna som i mycket stor utsträckning berodde påatt omvärlden inte hade något förtroende för denregering som tillhörde.Dessutom spädde man på med ett ofinansieratvårdnadsbidrag som ytterligare urholkade statsfinan-serna. Man måste faktiskt kunna se människor i ögo-nen även om man vet att de har bekymmer. Man börinte negligera ett utredningsarbete på det sätt somInger gör. Det finns inga ekonomiska förut-sättningar att återställa på alla dessa områden därmänniskor med all rätt kan känna sig besvikna därföratt de har fått försämringar. Det är mycket märkligt attkds i andra sammanhang kritiserar s.k. återställare,men på en punkt där man tror att man kan inhämtakortsiktiga politiska poänger skall det omedelbartåterställas. Det är mycket motsägelsefullt.Vi uppfattar det som en skiktning och segregeringatt flera friskolor bevisligen bara tar emot vissa ele-ver. Det är en segregering att de har sämre lärarka-pacitet och lärarbehörighet, och det är en segregeringatt ta ut avgifter. Detta är alltså realiteter. Jag harupplevt exempel bl.a. i min egen valkrets där man hardragit ned på verksamhet i den kommunala grann-skapsskolan och ökat elevantalet bara för att få råd attställa upp med en helt ny privat skola som kan hållahalva elevantalet och på så sätt upprätthålla en bättrekvalitet.Vad är detta, , om inte segregeringoch uppdelning av människor efter plånboken?Anf. 191 ()Fru talman! Med tanke på denna långa dags färdmot natt och med tanke på att många kloka ord redanhar sagts om vikten av kunskap och kompetens tänkerjag utelämna stora delar av mitt anförande och fattamig ganska kort. Men det finns naturligtvis en risk föratt jag startar en regionalpolitisk debatt om var hög-skoleutbyggnad skall ske.