prot · GI09108 · 1995-05-18 00:00:00 — En helhjärtad insats är nödvändig omSverige skall tillhöra IT-utvecklingens absolu-ta världsledning när det gäller att till alla delar utnyttjainformationstekniken.Villkoren för högskolans distansutbildning behö-ver ses över. Detta har vi delvis diskuterat här tidiga-re. IT-tekniken måste för att underlätta det här sträckasig ned i så att eleverna när de kommertill högskolorna är vana att arbeta med datorer ochkommunikationsteknik.Vi behöver bygga ut skolans datanät och förnyaskolans undervisningprogram när det gäller kommu-nikation - och detta borde redan vara gjort. Men än sålänge ligger det hela bara i en beredning.En systematisk kompetensuppbyggnad på alla om-råden är viktig för . Den kan ocksåkonstrueras så att den blir en del av arbetsmarknads-politiken. Men en sådan politik måste planerasmycket noggrant. Vi får hoppas att man tar sig sam-man så mycket på departementet att man inte fastnar ivanlig politisk retorik.Redan i dag är en kompetenshöjning nödvändiginom de flesta yrkesgrupper. Samhällets mycketsnabba förändringar gör att enskilda yrkesverksammapersoner blir mindre attraktiva på arbetsmarknadengenom att deras kunskapsmassa hastigt föråldras.Det är mycket viktigt att lärarnas kompetens ut-vecklas. Det gäller lärare på alla nivåer. Det har upp-stått problem för de kompetenta högskolelärarna pågrund av den snabba ökningen av studentantalet.De flesta lärarkategorier måste själva till fulländ-ning behärska IT-medierna. Det är nödvändigt medstora satsningar på dessa, dels för att de måste kunnaanvända tekniken i sin egen undervisning och dels föratt de måste kunna lära ut den i både undervisnings-och forskningssammanhang.Kompetensutveckling hos invandrarkategoriernaär oerhört viktig ur ren arbetsmarknadssynpunkt.En konsekvent och långsiktig utbildnings- ochforskningspolitik krävs för den fortsatta förnyelsen avutbildningsväsendet. Enligt min mening bör manunderlätta för universitetens och högskolornas lekto-rer att bedriva forskning vid sidan av de undervisandeuppgifterna. Här är det dock viktigt att hävda kvalite-ten.Därmed kan vi komma in på de små och medelsto-ra högskolorna. Den grundutbildning som äger rumvid dessa skolor är mycket väsentlig, men den kräverför att vara fullgod en bakgrund i forskningssamhället.På sikt bör ytterligare ett antal professorer knytas tilldessa högskolor. Den satsning man gjort på dessahögskolor är angelägen, men måste äga rum under ettständigt beaktande av kvaliteten.Utbyggnad av nätverksstrukturer mellan dessahögskolor och universiteten måste stödjas. Samarbetemed näringsliv och samhälle är väsentligt. Forskning-en vid dessa högskolor måste drivas under sammakvalitetskrav som vid universiteten. Alla forskaremåste ges förutsättningar för kontakt och erfaren-hetsutbyte med kolleger.Det är tveksamt om sådana förhållanden föreliggervid de flesta av dessa högskolor. Man kan fråga omutbildning vid de mindre högskolorna förmedlad avlärare utan egen forskning är lika bra som utbildningmed lärare som är engagerade i forskning i det storanätverk som finns vid ett fullt utbyggt universitet. Närkurserna annonseras ut förutsätts att det är sammakurser som ges vid de stora universiteten som vid desmå högskolorna.Så kan vi komma över på grundutbildningen. Re-geringen föreslår besparingar inom högskolornasgrundutbildning på för det för-längda /96. Vi tycker att regeringensförslag om minskad per capita-ersättning är fel.En kraftig rationaliseringseffekt har redan blivitkonsekvensen av det nya prestationsinriktade systemsom infördes av den borgerliga regeringen. En ned-skärning av det slag som regeringen vill göra kommeratt gå ut över utbildningskvaliteten. Vi vill därförtillföra för att täcka de av rege-ringen föreslagna nedskärningarna. Den förra rege-ringen förstärkte både den grundläggande och dentillämpade forskningen. drar ner på båda.Tror verkligen den socialdemokratiska regeringenatt man kan hålla uppe gällande kvalitetsmål om 100-tals miljoner tas bort från utbildningen?Carl tillsätter dessutom en forskningsbe-redning, där näringslivet inte kan komma till tals. Ärdet möjligen ett återfall i socialistiska tankebanor inte vill lyssna på dem?Regeringen vill också göra besparingar på 100-talsmiljoner på de s.k. fakultetsanslagen. Fakultetsansla-gen är en viktig förutsättning för att universiteten skallbedriva en god grundforskning. Vi moderater kan inteacceptera detta.Grundforskning och forskarutbildning är det fun-dament som sedan skall leda fram till tillämpadforskning och är närmast en förutsättning för att Sve-rige skall behålla sitt industriella försprång. Vi villanvisa för att täcka den minsk-ning av anslagen som Socialdemokraterna förordar.Hur ser Socialdemokraterna på det här problemet?Är grundforskningen utan betydelse för visioner om ?Riksdagen har tidigare beslutat om prestationsrela-terade fakultetsanslag. Detta är en viktig stimulans förgod kvalitet och höjer effektiviteten i forskarutbild-ningen. När nu detta samband bryts av den socialde-mokratiska regeringen finns det en stor risk att kvali-teten i studierna försämras. För kvalitetens skullmåste det vara en målsättning att nästan alla universi-tetslärare skall ha doktorsexamen.Den socialdemokratiska regeringen vill också görabesparingar beträffande forskningsråden och övrigforskningsverksamhet på ochsedan ytterligare besparingar . Självfallet är inte Moderata samlingspartiet medpå detta - den största neddragningen av resurser tillforskning och högre utbildning i modern tid. Därförföreslår vi att de här summorna skall återföras tilluniversiteten.Dessa indragningar är alla av den arten att de mednödvändighet kommer att innebära att påbörjade pro-jekt i all hast måste avbrytas. Svåra neddragningspri-oriteringar måste göras både i forskning och i utbild-ning. Vi moderater anser det vara oacceptabelt att draner så mycket som man gör. Vilken typ av projektskall man dra ner på? Eller skall universitetsledning-arna gå fram med osthyvelsmetoden och sänka kvali-teten?Som redan sagts i denna kammare har en kurs vidodontologiska fakulteten kommit på mellanhand.Gruppen får genom agerandesämre möjligheter till anställning än tidigare ochefterkommande kurser. Det är naturligtvis viktigt atträta till sådana olyckshändelser. Det skulle vara braom , som inte inte längre finns här i kam-maren, kunde tala om vad han tänker göra för dennavisserligen lilla men diskriminerade grupp.Till sist litet grand om inrättandet av professurer.I dag bestämmer ju universiteten och högskolornasjälva om de vill inrätta professurer. Detta har varit enviktig del i den decentralisering och avreglering somhar ägt rum på högskolans område. En förutsättningför högskolorna är att det finns en fakultet. före-slås att även högskolor utan sådan fakultetsorganisa-tion skall få inrätta professurer. Vi moderater reserve-rar oss mot det beslutet, eftersom det kan innebära enkvalitetssänkning och en nivellering av professurerna.Regeringen föreslår även att den själv i händelseav att det rör "nationellt viktiga forskningsområden"skall återfå rätten att inrätta professurer. Men vadinnebär begreppet "nationellt viktiga forskningsområ-den" för ? Eftersom det innebär en åter-gång till centralisering och styrning av högskolan villvi inte bifalla detta.Anf. 118 ()Herr talman! Vi i pekar både i sinpartimotion och i ett antal kommittémotioner på be-hovet av ökad satsning på de små- och medelstorahögskolorna. Vi gör det mot bakgrund av övertygel-sen om de här högskolornas stora betydelse både förkompetenshöjningen i vårt land och för den regionalautvecklingen. Vi gör denna prioritering trots det stats-finansiella läget - alldenstund vi ser detta som enresursskapande investering, inte som en utgift.Det är klart - som en del andra talare här har sagt,bl.a. - att det expansionsutrymme somvi måste ha inom den högre utbildningenfinns vid de små och medelstora högskolorna, inte vidde redan tillräckligt stora universiteten. Dessutomhandlar det om en rättvis och rimlig geografisk för-delning av högskoleplatserna.Vi menar att sådana här överväganden måste varavägledande inför ställningstagande ochbeslut när det gäller högskole- och forskningsfrågor.Andreas pekade i sitt inledningsanförandetidigare på just detta. Det gäller alltså det stra-tegiska vägvalet i dessa frågor.Jag skall mycket kortfattat utveckla tan-kegångar i några avseenden.Vi menar att alla högskolor skall ha ett nationelltansvar för grundutbildning. Sedan skall de också haett mera specifikt ansvar för sin regions utveckling.Den senare aspekten är mycket viktig. Det är en nu-mera accepterad sanning, det vågar jag nog säga, bådenationellt och internationellt att erfarenheten talar föratt de här små och medelstora högskolorna har nämn-da roll för sin regions utveckling.I några sammanhang har från olika håll förts framen tanke om att de mindre högskolorna skulle föränd-ras till en sorts amerikanskt collegesystem, dvs. enpostgymnasial utbildning på mellannivå. Jag vill härklargöra att avvisar en sådan tanke. Vi menaratt ett enhetligt högskolesystem är helt nödvändigt förkompetensutveckling och kompetenshöjning i helalandet. Ett differentierat högskolesystem skulle troli-gen leda till en kategorisering, till någon form av A-och B-lag.De små och medelstora högskolorna har i dag22 % av landets studenter, men de har avde ekonomiska resurserna. Det är, med förlov sagt,nationellt resursslöseri. menar att en rättvisa-re fördelning av anslagen är ekonomiskt motiveradnär det gäller att tillgodogöra sig de små högskolornaskapacitet.I det sammanhanget vill jag passa på att lyfta framCenterns krav på att och högskolorna iVäxsjö, och skall ha universi-tetsstatus. Som ett led i en sådan utvecklingsprocessanser vi att de högskolor som har, eller kommer att få,rätt att ge magisterexamen givetvis automatiskt skallvara berättigade till fasta forskningsresurser, till möj-ligheten att frivilligt inrätta en fakultetsorganisationsamt, som en konsekvens därav, till att inrätta profes-sorstjänster. Vi avvisar således regeringens förslag, attregeringen skall ha exklusiv rätt när det gäller att utseprofessorstjänster på de små och medelstora högsko-lorna. Den rätten skall givetvis tillkomma det enskildalärosätet - precis som Hans Hjortzberg-Nordlundantydde i sitt inlägg tidigare i debatten här.Detta är helt logiskt, mot bakgrund av att vi anseratt grundutbildning och forskning hör ihop. Därförföreslår vi ett enhetligt anslag för utbildning ochforskning.För att genomföra dessa utbildningspolitiskt välmotiverade åtgärder föreslår vi också att de minstahögskolorna skall få ytterligare ien ny anslagspost, utöver vad regeringen har anslagit- detta för att lyfta de här högskolorna till en nivå somger god grund för att också långsiktigt uppfylla kvali-tetskraven.Vidare vill vi anslå till forsk-ningsändamål beträffande de mindre och medelstorahögskolorna.I likhet med vad någon här tidigare sade tänkerinte heller jag dra i gång en finansdebatt. Avslut-ningsvis vill jag bara framhålla att de här anslagshöj-ningarna är finansierade i vårt budgetalternativ förhögskoleområdet. De finns redovisade i vår partimo-tion. Jag ser ingen anledning att i detalj gå in på densaken.Herr talman! Givetvis står jag bakom de reserva-tioner som har i det betänkande från utbild-ningsutskottet som vi nu debatterar. i sitt anförande yrkat bifall till reservation 6. Jaginstämmer däri och behöver därför inte upprepa yr-kandena.Anf. 119 PER ()Herr talman! i käm-par för sin överlevnad. har seminariet försettde fristående, godkända och bidragsberättigade Wal-dorfskolorna med kompetenta och enligt Skolverketstillsynsrapporter även behöriga lärare i Waldorfpeda-gogik. Seminariet står under statlig tillsyn och destuderande kan söka studiebidrag och studiemedel.Ändå ges fortfarande inte ett öre till själva driften avseminariet.Efter många turer med ansökningar, examensrättoch överlevnadsbidrag - jag behöver kanske inte drahela historien igen; vi har ju haft detta uppe tidigarehär i kammaren - ligger på . I denavstyrks att ges examensrätt enligthögskoleförordningen. I stället görs bedömningen attWaldorflärarutbildningens årskurser 1-7 och eurytmi-lärarutbildningen bör inordnas i sektorn för kvalifice-rad eftergymnasial yrkesutbildning, medan bildlärar-utbildningen inte alls anses uppfylla kraven.Tiden går och vad händer? På seminariet iKungälv är man förtvivlad. Kronofogden har väntatsedan januari, och går tidsfristen ut. Värdet somfinns att hämta ligger i själva verksamheten och peda-gogiken, knappast i seminariets få möbler och mate-riel, så det blir en mager utmätning. Från och med isommar tvingas skolan permittera sina 15 lärare, ochett fyrtiotal lärarstuderande lämnas därhän med halv-färdiga utbildningar och studieskulder. Det är mycketvärre. Det är ett slöseri med värdefulla kunskaper ochmed människors personliga insatser. Det skapar ar-betslöshet och därmed också andra problem.Skolan har gjort allt för att under vägen tillmötes-gå kraven på kvalitet och innehåll. Utbildningen harförlängts och anpassats så mycket som själva idén,Waldorfpedagogiken, tillåtit. Att ytterligare förändrautbildningen innebär delvis att man helt enkelt drarundan själva förutsättningarna för den pedagogiken.Genom att frågan om examensrätt och rätt tillstatliga bidrag har blivit en sådan långbänksfråga harplaneringen av verksamheten och arbetet i skolanutsatts för svåra påfrestningar.Kärnfrågan är om regeringen vill att Waldorfse-minariet skall finnas eller inte. Just nu ligger fråganhos . Antingen får manbestämma sig för att ge silkessnöret, eller så får manse till att seminariet får resurser för att klara en nor-mal verksamhet. Man kan inte tala om vikten av pe-dagogiska alternativ och avstå från att gerättmätiga resurser.Miljöpartiet de gröna anser att frågan om överlevnad är av stor principiell bety-delse. Fristående skolor med beprövad och erkändalternativ pedagogik måste ges möjligheter att överle-va för att vårt ordinarie utbildningssystem inte heltskall tömmas på andra, ofta befruktande och pedago-giska, idéer och inspirationskällor.Waldorfskolorna har funnits i sedan slutetav 40-talet och har bedrivit en framgångs-rik verksamhet. har man där drivit verksamhe-ten med hjälp av gåvor, fondmedel, uppdragsutbild-ningar, elevavgifter, förhållandevis låga löneanspråkoch inte minst mycket ideellt arbete. Den här formenav finansiering fungerar inte på samma sätt nu somtidigare, bl.a. på grund av den allmänna ekonomiskasituationen i samhället. Risken är stor att de andraWaldorfseminarierna också faller om seminariet iKungälv läggs ned.Resultatet av den förestående nedläggningen avseminariet kommer att stå samhället betydligt dyrareän om man i det här läget lyfter bort skulden på600 så som vi i begärt i vårmotion. Waldorfskolorna ropar efter lärare och detfinns alltså ett stort behov av fortsatt utbildning. Detkan väl sägas ligga en logik i att man, om man stödjerWaldorfskolorna och därmed Waldorfpedagogiken,också ger sitt stöd till utbildningen av lärare till sko-lorna. Jag kan inte förstå hur man annars får tankenatt gå ihop. Jag har över huvud taget väldigt svårt attförstå och acceptera den utdragna hanteringen av dettaärende.Herr talman! I reservation 41, mom. 98, somMiljöpartiet lagt tillsammans med och Krist-demokraterna och som jag härmed yrkar bifall till, harvi villkorat de med att seminarietpresenterar en godtagbar plan för att uppnå kvalitetskrav för examensrätt. Jag tycker attdet skulle vara mer än till fyllest som underlag för enräddande gest från staten, så att seminariet åtminstonetill att börja med, dvs. nu, har möjlighet att klara avsin akuta obeståndssituation.Nästa steg är givetvis examensrätt och ett kontinu-erligt bidrag till driften som ger möjlighet till fortsattverksamhet.Som tidigare påpekade måstepengar satsas, om det skall vara möjligt att uppnå denkvalitet som samhället kräver. Bara luft räcker inteens för den här utbildningsverksamheten.Waldorfseminariet i är alltför viktigt föratt läggas ned. Det är märkligt att inte fler protesterar.Anf. 120 () replikHerr talman! Frågan om Waldorfseminariethandlar inte alls om seminariet i sig. Jag hör till demsom tycker att om det finns en Waldorfpedagogik iWaldorfskolor, så är det också bra om det finns lä-rarutbildning för den pedagogiken.Det handlar om att vi numera har ett enhetligtsystem för att granska kvalitet och kriterier för attutfärda examensrätt. Skulle vi tumma på den regeln,tror jag att vi skulle hamna i ett moras. Jag vill inteföregripa regeringens behandling. Men tidigare kundeman bevilja överlevnadsbidrag på litet andra grunder,medan vi nu har ett system som de flesta av oss - jagtror nästintill alla - har accepterat när det gäller kvali-tetsgranskning och granskning av den ekonomiskabasen för en verksamhet. Skulle vi frångå detta sys-tem i just detta fall, tror jag att vi skulle hamna i ettmoras. Det finns nämligen en rad enskilda högskolor,t.ex. teologiska seminarier etc, där vi skulle kunnagöra ett antal insatser. Men jag tror ändå att det ärviktigt att hålla fast vid nämnda princip.Men jag vill på intet sätt föregripa regeringens be-handling av frågan, och jag hoppas självfallet att re-geringen följer den med uppmärksamhet. Men jag trorändå att det är viktigt att vi vet vad vi pratar om, ochinte tänker att detta bara gäller , fördet kan lika gärna handla om kvalitetsbedömning viden vanlig svensk högskola.Anf. 121 PER () replikHerr talman! , anledningen till attdet har uppstått akuta problem är bl.a. att frågan harbehandlats i långbänk. i Kungälvhar inte kunnat planera sin verksamhet på grund av atthela hanteringen med att få examensrätt har dragit utså långt på tiden.Jag tycker att det märkliga är att man godkännerWaldorfskolorna och tycker att de har sitt berättigan-de, men sedan ger man inte möjlighet för själva lä-rarutbildningen att fungera.Som jag sade i mitt anförande går det inte längreatt leva på fonder och bidrag från privata givare ifortsättningen. Det måste till ett stöd från samhället,om de alternativa pedagogikerna skall kunna levavidare.Anf. 122 () replikHerr talman! Jag vill bara säga att jag tycker attUniversitetskanslern och gör ettutomordentligt arbete när det gäller att granska under-laget för att ge examensrätt. Det gäller såväl vid Wal-dorfseminarier som vid enskilda regionala högskolor,mindre och medelstora, i vårt land som exempelvisvill ha rätt att utfärda magisterexamen. Det kan tyckasatt det tar , men arbetet är viktigt och är ingetsom man får fuska ifrån sig på en kafferast. Jag villinte rikta någon kritik mot , för arbe-tet har faktiskt varit ganska svårt.Anf. 123 PER () replikHerr talman! När man skulle undersöka möjlighe-ten att ge examensrätt, gavs olikatidsfrister för detta. Seminariet planerade sin verk-samhet efter detta. Men det tog , vilketinnebar att en akut situationen uppstod när det gälldeekonomin. Problemet är nu att denna förnämliga ut-bildning i tvingas läggas ned. Det gerföljdkostnader för samhället, och jag undrar vem somär beredd att ta ansvaret för dem.Anf. 124 ()Herr talman! Jag har inget yrkande. Men jag villändå ta upp några motioner som behandlas i betän-kandet. De behandlar just östgötaregionen.Det finns motionsförslag från mig själv, från flerapartier och i form av flerpartimotioner, om att utveck-la just till att på ett tydligaresätt också omfatta . En av tankarna är attdet skall bli en profilering kring frågor som rör - utvecklingen i , infrastruktu-ren, logistiken och inte minst miljöfrågorna - dvs. enprofilering i form av ett miljöuniversitet i talman! Ett steg på vägen, som jag pekar på imin motion, är tillskapandet av en särskild östersjöa-kademi. Om detta hade jag en debatt här i kammaren imåndags med utbildningsministern. Beskedet frånhonom var att han inte var benägen att arbeta för ensådan etablering.Jag menar att det faktiskt hade varit väsentligareatt utveckla just i till att ocksåomfatta och att där bygga uppkompetensen kring Östersjöfrågorna i stället för att,som föreslås i ett kommande betänkande, etablera ettnytt universitet i är det inte så mycket att göra åt detta, utan be-tänkandena har lagts fram. Men jag vill ändå i dettasammanhang ställa en försynt fråga till anledning av motionerna. Det hänvisas nämligeni skrivningarna till en kommande fördjupad anslags-framställning. känner ju väl till Östgö-taregionen och kommer från . Jag undrarhur hon ser på möjligheten att få en ökad satsning påLinköpings universitet och på tanken om en störretyngd också i Norrköpingsområdet.Min andra fråga handlar också om detta med ös-tersjöakademi och tanken på ett miljöuniversitet. Detskrivs i betänkandet att man med intresse har noterattankarna i motionen. Därför undrar jag om BeritLöfstedt har några tankar om hur detta intresse kanomsättas i någon sorts praktisk handling i pådrivandesyfte. Eller är det så, som antyds, att statsmakternaavhänder sig ansvaret för en sådan utveckling, så attdet blir upp till universiteten och andra institutioneratt själva jobba med detta? Jag vill gärna höra vadBerit har för syn på detta.Anf. 125 () replikHerr talman! Det finns ju flera motioner om ut-vecklingen av . Det finnsmånga bra tankar i motionerna om utveckling avhögskolor över huvud taget ute i landet. Vi har i ut-skottet varit eniga om att vi inte kunde peka ut någonsärskild högskola och fick inför nästa års propositio-ner lägga undan alla dessa förslag. Vad jag ocksåsyftade på i mitt inledningsanförande för ett antaltimmar sedan var att många motioner innehållermånga bra idéer men att de behöver analyseras en del.Dessutom vill jag säga: Jo, man skall nog vid ettuniversitet föda en tanke och sedan själv utveckla denganska långt. Detta är själva tanken när det gäller huruniversitet och högskolor skall arbeta . Självtycker jag att det är spännande med det engagemangsom har utvecklat och de kon-takter som man där har skaffat sig i östersjöområdet.I ett betänkande som skall tas upp litet senare ochsom skall diskutera har vi noteratatt det över finns viktiga relationer mellanflera olika högskolor. Det är viktigt att dessa får levavidare och att de får stöd.Anf. 126 () replikHerr talman! Det är i alla fall bra att detta som goda tankar. Man vill nu avvakta litet,men jag hoppas att - som mycket välkänner till universitet i - kan se möjlighe-ter att utveckla detta i framtiden.Som det sägs är det också viktigt att man själv ut-vecklar dessa tankar och kanske blir mer konkret. Idetta ligger också att statsmakterna ser var de olikatyngdpunkterna skall läggas. Då har jag fortfarandeväldigt svårt att se en etablering av ett nytt universitetsom skall handlägga östersjöfrågor när det faktisktfinns kompetens just i . Manhade på ett betydligt mer naturligt sätt kunnat utveckladen kompetensen. Vi missar nu ett bra tillfälle, ochdet beklagar jag. Men vi får, som sagt, hoppas att vikommer en bit längre nästa år.Anf. 127 ()Herr talman! Jag skall i detta anförande någotkommentera de avsnitt som rör forskning i utbild-ningsutskottets betänkande nr 15 samt betänkandenanr 12 om inrättandet av professurer och nr 13 omstudiefinansieringen för doktorander.Även om en mera ingående diskussion om forsk-ningen och forskningens villkor får anstå till denforskningspolitiska proposition som kommer att läg-gas fram 1996, finns det anledning att göra någraprincipiella kommentarer.Av statsfinansiella skäl sker vissa besparingarockså på anslagen till forskningsverksamhet. Totaltmotsvarar minskningen av forskningsanslagen 1,7 %per år fram . Dessa besparingar framställ-des av förre utbildningsminister som enlemlästning av svensk forskning i en interpellations-debatt här i kammaren . Detanvänds ganska kraftiga uttryck från moderaternassida med anledning av de besparingar som sker bådepå forskningen och på grundutbildningen.Uttalandet om lemlästning föranleder två kom-mentarer. För det första vittnar det om ett mindre välutvecklat sinne för proportioner och språkets valörerhos Moderata samlingspartiets företrädare. För detandra tillförs svensk forskning i verkligheten totaltsett nya resurser.