prot · GJ0940 · 1995-12-18 00:00:00 — Jagkan inte förstå skillnaden här.Det kommer alltså med stor sannolikhet att bli enny era, vilken kommer att innebära att polisen fårtillgång till hemlig fjärrstyrd kameraövervakning plusbuggning. Dessa båda kan kombineras så att man fårfullständig kontroll. Vidare kommer det en proposi-tion om att regeringen vill ha övervakningskameror påallmänna platser.Allt det här är ju en fantastisk teknik. Men vill viha det så i vårt samhälle, och är vi redan där? När jagsom tonåring läste böcker trodde jag inte sådant härskulle komma innan jag hade fyllt 50 år.Bill , grundaren av Microsoft och tillika da-tavärldens största namn, har i en intervju angåendekravet på ökad säkerhet sagt att man kommer att kun-na utveckla bevakningssystemen så långt man vill.Med hjälp av TV-kameror och annan elektronikkommer polisen att kunna följa varje steg människor-na tar. varnar för faran och anser att myn-digheterna måste fastställa regler för hur den person-liga integriteten kan skyddas.Det är dock vi politiker, inte myndigheterna, sombeslutar hur långt detta skall gå. Därför har vi nutillfälle att se till att detta inte får gå längre utan tittat på det.Tagna var för sig - som sade - finnsdet argument för varje förslag, men sammantaget blirbilden oroande.Riksdagen har beslutat om ökade möjligheter tillavlyssning av telefoner och BBS-databaser, och ärdet fråga om övervakningskameror. Flera andra för-slag är, som jag sagt, också på gång. Det blir alltså enökad kontroll och registrering.Bara i finns det 1 200 övervak-ningskameror som kontrollerar. Menlänsstyrelsen sköter vanligtvis kontrollen mycketsporadiskt. 1 200 övervakningskameror finns alltsåredan, och då har vi inte infört allt det som kommandeförslag innebär.Det är samma utveckling när det gäller register.Man vill ha förspaningsregister, och det är på gång.EU rustar med stora databaser och informationssys-tem som kan kopplas till smart cards, elektroniskakort med fingeravtryck. Här i skall vi införaett elektroniskt . Vi kan, som sade,ha fullständig kontroll över varje steg som tas. Men -jag upprepar alltså den frågan - vill vi det?Det är inte alltid som staten är god, och teknikenär inte alltid perfekt. Skyddet mot dataintrång t.ex. äreftersatt på alltför många myndigheter, trots att detofta finns tekniska lösningar på problemen.Vidare finns det ingen parlamentarisk kontroll.Det finns ingen möjlighet att överklaga om man kän-ner sig iakttagen. Det finns inte heller någon riktigredovisning. Det står visserligen att det skall finnasredovisning, men den är väldigt ytlig.Vid mitt besök hos narkotikapolisen i poliserna att uppklarningsprocenten för mycketgrova narkotikabrott är i det närmaste 100. Eftersomdet är maximalt undrar jag vad ytterligare som kanvinnas. Jag undrar också över uppklarningsprocenten iandra länder där övervakningskameror används ochom den siffran kan ökas på något sätt. Bara detta attinte få sin sak prövad av domstol eller granskad avöverordnad myndighet tycker jag är väldigt graveran-de.Man måste alltså noga överväga de stora värdensom kan äventyras om samhället successivt flyttarfram toleransgränsen vad gäller tvångsmedel ochandra integritetskänsliga åtgärder. Detta sade man vidden förra behandlingen, men det är precis detta somdet fortfarande handlar om. Därför yrkar jag bifall tillreservationerna 1 och 5.Anf. 111 ()Herr talman! I justitieutskottets betänkande nr 11behandlas två propositioner. Det gäller dels en pro-position benämnd Hemlig kameraövervakning somhandlar om införandet av ett nytt straffprocessuellttvångsmedel, dels en proposition med förslag till enförlängning av tvångsmedelslag.Regeringens förslag om hemlig kameraövervak-ning innebär att polisen skall kunna bedriva spaningmot en person genom att använda dolda fjärrmanövre-rade övervakningskameror.Det nya tvångsmedlet skall få användas vid förun-dersökning angående brott, för vilket minimistraffetinte understiger fängelse, samt vid försök,förberedelse eller stämpling till sådant brott. Beslutom tillstånd till hemlig kameraövervakning skallfattas av rätten, på ansökan av åklagare. Hemlig ka-meraövervakning får användas endast om någon ärskäligen misstänkt för brottet och åtgärden är av syn-nerlig vikt för utredningen. Utskottets majoritet till-styrker regeringens förslag.I reservation 1 av och Vänsterpartietyrkas det avslag på propositionen. I reservationenhävdar man att det inte gjorts några mer övergripandeanalyser av behovet av denna lagstiftning. Reservan-terna menar också att lagstiftningen inte prövats motintegritetsskyddsreglerna i regeringsformen och arti-kel 8 i den europeiska konventionen.När man beslutar sig för att tillåta ett tvångsmedelär det alltid fråga om att göra en avvägning mellanintegritetsaspekter och effektivitet i brottsbekämp-ningen.Enligt utskottets uppfattning finns det mot bak-grund av den allt grövre brottsligheten ett behov av attinföra möjligheter till hemlig kameraövervakning.Som vi har hört har frågan utretts i flera sammanhang,bl.a. av och ,och båda förordar ett sådant tvångsmedel.Lagen omgärdas av tydliga restriktioner och fåralltså inte användas hur som helst. Tillstånd kan barages om åtgärden är av synnerlig vikt för utredningenoch avser allvarlig brottslighet för vilken någon ärskäligen misstänkt. Övervakningen får inte heller blialltför omfattande eller långvarig - maximalt en må-nad är det sagt.Förslaget har prövats av Lagrådet som inte haftnågon erinran. Det är ju Lagrådet som har att prövaom föreslagna lagar är förenliga med grundlagarnaoch med . Därmed yrkar jagavslag på reservation 1.Även i reservation 4 från tas frågan omlagens förenlighet med upp. Jaghänvisar även i detta fall till lagrådsprövningen.Däremot delar jag uppfattningen att viktigtvångsmedelslagstiftning lämpligen hör hemma irättegångsbalken. Det utredningsarbete som be-drivs i detta avseende bör emellertid avvaktas innan vitar ställning till en permanent lagstiftning. Frågeställ-ningen rör ju också lag. Det var den utred-ningen som talade om.I reservation 2 av föreslås en begräns-ning av lagens användningsområde till miljöer därgrov brottslighet bedrivs. En sådan begränsning ärenligt vårt sätt att se alltför snäv. Åtgärden bör avsesådan plats där den misstänkte kan antas komma attuppehålla sig.Jag vill tillägga att de allmänna principerna förtvångsmedelsanvändning, nämligen ändamålsprinci-pen, behovsprincipen och proportionalitetsprincipen,självfallet gäller. Jag yrkar alltså avslag även på re-servation 2.I reservation 3 från föreslås att rege-ringens redovisning till om tvångsmedlensanvändning skall ske kvartalsvis och inte, som rege-ringen föreslagit, en gång om året.Men enligt utskottets uppfattning är det tillräckligtmed en årlig redovisning. Hemlig kameraövervakningtorde inte komma att tillämpas i så stor utsträckningatt en mer frekvent redovisning kan anses vara be-hövlig. Jag vill i sammanhanget erinra om att rege-ringens redovisning av hemlig teleavlyssning ocksåsker en gång . Jag yrkar alltså avslag även påreservation 3.I reservation 5 av och Miljöpartietyrkas avslag på regeringens förslag om en förlängningav lag. Den gäller vid förundersökning angå-ende vissa brott mot rikets säkerhet och vissa andragrova brott.I förhållande till regleringen i omstraffprocessuella tvångsmedel innebär lagen utvidga-de möjligheter att använda tvångsmedlen häktning,beslag, kvarhållande av postförsändelse samt hemligteleavlyssning och hemlig teleövervakning. Lagen ären nödvändig grund för säkerhetspolisens verksamhetför bekämpning av brott mot rikets säkerhet. Behovetav denna lagstiftning har starkt understrukits av . Jag yrkar också avslag på reservation 5.Jag har fått en mängd frågor av ochKia . Vidare tycker bl.a. går fram för snabbt. Jag vet inte om det är såförfärligt snabbt. Man har hållit på med detta . Tekniken har kommit oerhört långt, och jagtycker att polisen skall få använda de medel somfinns. Jag tror att jag får vänta med yrkar alltså bifall till hemställan i utskottetsbetänkande.Anf. 112 (mp) replikHerr talman! svarar på en av mi-na frågor att den grova brottsligheten har ökat, ochdärför måste vi ha sådana här kameror.Men det som saknas är en analys av den grovabrottsligheten. Vad betyder grov brottslighet? Det ärju inte ett enhetligt begrepp. När någon dödar ellervåldför sig på någon är det ju ofta fråga om brottslig-het som man inte kan veta något om på förhand. Dåbehövs inte sådana här kameror. De skall ju användasför förundersökningar.Vad är det då som har hänt inom brottslighetensedan övervakningskameror senast var på förslag ochsom har gjort att den politiska majoriteten har svängt?Plötsligt är det ingen fara för integriteten eller sam-hällsutvecklingen. I stället är det den grova brottslig-heten som står i centrum. Kan gemig ett svar?Anf. 113 () replikHerr talman! Den grova brottsligheten har ökat,. Tekniken går oerhört snabbt framåt.Jag tycker att polisen skall få tillgång till den senastetekniken. Vi klagar alltid på att vi har för låg uppkla-ringsprocent avseende brott. Här ger vi polisen ettmedel. Det vill jag att vi skall utnyttja.Anf. 114 (mp) replikHerr talman! Jag fick inte svar på min fråga. Jagville att skulle tala om vilken grovbrottslighet som man avser undersöka med kameror-na.Jag har själv kunnat räkna ut att det handlar omnarkotikabrott, och jag har varit hos narkotikapolisen.De sade att uppklaringsprocenten är närmare 100, ochdå är förda resonemang inte aktuella.Anf. 115 () replikHerr talman! Det var en märklig upplysning att allnarkotika som kommer in på olaglig väg skulle kom-mas åt. Då skulle vi ju inte ha den marknad som finnspå gator och torg.Anf. 116 () replikHerr talman! ifrågasatte om dethär verkligen har gått så snabbt. Hon sade att det härhar utretts och varit på gång under en tioårsperiod.Ja, frågan har diskuterats . Men det på-går nu ett utredningsarbete om övervakningskamerorsanvändning. Ur den här pågående, heltäckande utred-ningen rycks just denna fråga loss. Den behandlas avutredningen, och i utredningen säger man att det ärolyckligt att man var tvungen att lägga fram ett delbe-tänkande i just den här frågan. Många av remissin-stanserna säger också att frågan har fått behandlasunder tidsnöd. Det tycker jag är att gå snabbt fram ien allvarlig fråga där det finns ett utredningsarbete. Ipropositionen sägs också att det inte gåratt lägga fram heltäckande regler just för att utred-ningen av tidsskäl inte hunnit med. Det är att gå försnabbt fram i en sådan viktig fråga.Anf. 117 () replikHerr talman! Den åsikten får stå för tycker att det är viktigt att vi går framåt. Lagrådetskriver: Enligt Lagrådets mening framstår det frånkriminalpolitisk synpunkt som angeläget att polisen,när det gäller utredning av så grova brott som denföreskrivna lagstiftningen tar sikte på, får använda sigav hemliga övervakningkameror som ett tekniskthjälpmedel även i rent brottsutredande syfte.Lagrådet står alltså bakom oss i den här frågan.Anf. 118 () replikHerr talman! Lagrådet har gjort en mycket kortfat-tad bedömning, både tidsmässigt och beträffande detmaterial man har gått igenom. Det är min åsikt.Jag har också en annan frågeställning. sade att det här regleras mycket hårt och attdet krävs skälig misstanke samt att det rör sig om ettbrott med minst två års fängelse i straffskalan. Där-emot tar inte upp tredje person, desom kommer att beröras av kameraövervakningen.Rekvisitet "kan antas komma att uppehålla sig" inne-bär ett mycket lågt beviskrav på att den misstänkteskall förväntas uppehålla sig på en plats. Många plat-ser kan bli aktuella. Det innebär att många personerutan anknytning till brottsutredningen kan komma attbli utsatta för integritetskränkningar. Här har man integjort tillräckliga avvägningar.Anf. 119 ()Herr talman! Ett rättssamhälle karakteriseras av enrättssäker balans mellan effektivitet i brottsbekämp-ningen och integritet för oskyldiga medborgare.I dagens situation ifrågasätter många effektiviteteni brottsbekämpningen. ökar baraantalet anmälda brott. Även om det totala antalet harminskat har antalet våldsbrottunder ökat. Det föreligger alltså ettstarkt samhällsintresse av att i större utsträckning änhittills förebygga brott, men också av att ge polisenbättre tekniska möjligheter att utreda brottsligheten.Mot det starka samhällsintresset att ge polisen effekti-va medel i kampen mot brottsligheten står dock deenskilda och oftast oskyldiga medborgarnas berättiga-de intresse av skydd mot statsmakten för otillbörligaintegritetskränkningar.Mot bakgrund av den grova brottsligheten och deallvarliga samhällsproblem som denna ger upphov tillmåste, också enligt liberalernas uppfatt-ning, hemlig kameraövervakning i någon form accep-teras, trots de starka integritetsaspekterna. En sådanlagstiftning måste dock föregås av ett ingående ochnoggrant utredningsarbete.Det finns en särskild utredare som håller på att seöver frågor om användning av övervakningskameror.I juni i år lades ett delbetänkande fram. Det är dettasom är underlag till regeringens förslag. Regeringensdirektiv har forcerat fram ett delbetänkande med för-slag till en provisorisk lagstiftning om just hemligkameraövervakning.Enligt liberalernas uppfattning hardenna oförklarliga tidspress medfört att utredningensbetänkande har uppenbara brister. Vi menar att det ärangeläget att en lagstiftning som har direkt betydelseför medborgarnas fri- och rättigheter är väl genom-tänkt och inte får en utformning som lämnar utrymmeför en från integritetssynpunkt oacceptabel tillämp-ning. Vår uppfattning i liberalerna är attintegritetsaspekterna inte har beaktats i tillräcklig månnär det gäller övervakningens omfattning, särskiltvilka platser som skall få övervakas.Vi menar att hemlig kameraövervakning endastskall vara tillåten i vad som kan beskrivas som"kriminella miljöer". Vi tänker då på platser där yr-kesmässig grov brottslighet bedrivs, t.ex. bostaden därden misstänkte bor och MC- och spelklubbar. Denfortsatta behandlingen i måste ha som ut-gångspunkt att 3 § andra stycket i lagförslaget ges ensådan lydelse att användningsområdet för hemligkameraövervakning begränsas. Om en sådan be-gränsning inte kommer till stånd kan vi i Folkpartietliberalerna inte tillstyrka propositionen.På grund av de integritetsinvändningar som kanriktas mot tvångsmedlet biträder liberaler-na förslaget som lämnas i propositionen om att rege-ringen till skall redovisa de brottsutredandemyndigheternas tillämpning av bestämmelserna. Vivill understryka vikten av att det i den utlovade redo-visningen även belyses i vilken omfattning personersom är ovidkommande för en brottsutredning hardrabbats av det här tvångsmedlet. Vi menar också attredovisningen inte bör ske årsvis utan att det skallkomma en skrivelse till oss i kvartalsvis.Herr talman! Jag yrkar bifall till våra reservationernr 2, 3 och 4.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § Spris fortsatta verksamhetFöredrogsSocialutskottets betänkande 1995/96:SoU9Spris fortsatta verksamhet (prop. 1995/96:99)Anf. 120 ()Herr talman! När det gäller Spris fortsatta verk-samhet är det i första hand en fråga man måste ställa:Finns det ett oavvisligt behov av att staten engagerarsig i denna verksamhet? Om så är fallet är det intemycket att orda om. Gör det inte det måste man ställaytterligare ett par frågor: Är det rätt verksamhetsformför staten att arbeta i? Har vi över huvud taget råd omdetta inte är en oundgängligen nödvändig verksam-het?All statlig verksamhet måste ses över och omprö-vas precis som all annan verksamhet i samhället.Vilka vänder den sig till och behövs och passar den ? Utför andra samma arbete?Spris största kund är landstingen. Det är ing-en hemlighet att landstingen i allt större utsträckninganvänder sig av helt fristående konsulter för att utvär-dera den egna verksamheten. Det är inget fel i det.Det är, enligt min mening, en positiv utveckling, mendet innebär att Spri förlorar alltmer av sin tidigareroll. Om landstingen önskar ha en organisation förutveckling och stimulans och som samordnar utvär-dering och planering står det naturligtvis dem heltfritt, men då får de rimligen också lösa finansieringensjälva.Statens engagemang är onödigt då staten har andraåtaganden som delvis överlappar Spris verksamhet.Spris verksamhet sammanfaller t.ex. delvis med So-cialstyrelsens och SBU:s. Man gör i mångt ochmycket samma saker och har samma ansvarsområde.Gränsdragningen mellan Spri och andra organ blirdärför oklar. Det finns alltså enligt Moderaternasmening inte något absolut behov ur statens synpunktatt engagera sig i Spri.Herr talman! Vi kommer då till de två andra frå-gorna. Är det rätt verksamhetsform? Ja, formen ideellförening är problematisk enligt lagutskottet, vilketnoga har redovisats i betänkande LU7 och referats idet föreliggande betänkandet från socialutskottet.Skall formen ideell förening användas skall den verk-ligen vara ideell i juridisk mening, enligt lagutskottet.Man kan därför inte utesluta att den ideella föreningeninte blir en särskilt användbar verksamhetsform för enanslagsberoende verksamhet. undrar omdet inte behövs en ny rättslig form för att tillfredsstäl-la behovet av rättslig reglering för verksamheter somär beroende av fortlöpande statligt stöd. Det är alltsåen tvivelaktig verksamhetsform som majoriteten nuvill välsigna.Herr talman! Finns det då ändock skäl att tycka attvi har råd att satsa statliga medel i en inte oundgäng-ligen nödvändig verksamhet i en kanske olämpligrättslig form? Är det småpengar? Det tycker inte vimoderater. Avtalet om förändringen av Spri sträckersig fram , dvs. Det innebär attstaten förbinder sig att till den ideella föreningenbetala ut totalt . Det statsfinansiel-la läget är fortfarande ansträngt och kommer att såvara . Det finns inga pengar attdisponera till verksamheter som det ligger mer i and-ras intresse än statens att bedriva.Jag tycker att det av dessa skäl med all önskvärdtydlighet framgår att statens finansiering av Spri börupphöra. Låt landstingen själva ta ställning till hurhögt de värderar verksamheten genom att de får detfulla ekonomiska ansvaret.Statens engagemang i Spri skall, enligt min me-ning, avvecklas fr.o.m. . Vi mode-rater avvisar därmed också propositionens förslag omatt anvisa ytterligare till Spri /96.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationen ochdärmed avslag på utskottets hemställan.Anf. 121 ()Herr talman! Vid behandlingen av detta betänkan-de skall vi ta ställning till Spris fortsatta verksamhetunder åren 1996-1999.Regeringen föreslår i propositionen att Spri skallombildas till en allmännyttig, ideell förening, och idetta instämmer utskottets majoritet. Medlemmar idenna förening kommer att vara staten och . Man övertar den verksamhet somfinns i nuvarande Spri, och jag förutsätter att sammaskatteregler kommer att gälla.Spris nya organisatoriska form gör det möjligt attvidga intressentkretsen, vilket det borde finnas ettbehov och intresse av. Detta skulle också vara tillnytta för vårdens utvecklingsarbete.Spris ändamål är enligt förslaget till stadgar attfrämja utveckling av hälso- och sjukvården i Sverige.Uppgiften skall tillgodoses genom ett långsiktigt kva-lificerat utvecklingsarbete.Spris arbetsresultat skall kunna användas inomsvensk hälso- och sjukvård och vara inriktat mot ak-tuella problemområden. Arbetet skall ha sin tyngd-punkt inom områdena hälsoekonomi, kvalitetsutveck-ling, informationsteknik och informationsförsörjningoch ha sin huvudsakliga inriktning på generellttillämpbara metoder och system. - Så långt Sprisstadgeförslag.Verksamheten hälso- och sjukvården omfattardrygt av landets samlade resurser, och den är tillstor del finansierad av samhället. Därför är det oerhörtviktigt att samhället, i detta fall staten och sjukvårds-huvudmännen, tar ett ansvar för att verksamhetenutvecklas så att kvalitet och effektivitet ökar, att nyarön inom forskning prövas praktiskt, att andra ländersvårdsystem kritiskt granskas och ibland även översättstill svenska förhållanden.Utvecklingsbehovet är stort, inte minst då detsamhällsekonomiska läget är trängt och stora föränd-ringar krävs av hälso- och sjukvården.Herr talman! Ett utvecklingsinstitut är ingenmyndighet med tillsynsansvar. Därmed finns en skill-nad mellan Spri och . Det ger Spriförutsättningar att arbeta tillsammans med vården pådelvis oprövade områden och i friare former i syfte attöka kvalitet och effektivitet i verksamheten. Spri haringen möjlighet att utfärda föreskrifter om verksamhe-ten. Den möjligheten har bara tillsynsmyndigheten.Också gentemot SBU finns en skillnad. Spri arbe-tar i ytterst begränsad omfattning med utvärdering avvilka medicinska metoder som bör nyttjas vid olikadiagnoser och sjukdomstillstånd så att vården blireffektiv. Där har SBU sin huvuduppgift.Däremot arbetar Spri med frågor som rör utvärde-ring och implementering av sådana medicinska tekno-logier där förutsättningarna för vårdens organisationoch ekonomi starkt påverkas.Ett aktuellt exempel där Spri verkargäller telemedicin och dess möjligheter i svensk sjuk-vård. Ett annat är nya, patientnära metoder för labora-torieverksamheten inom klinisk kemi, dess kostnader,kvalitet och återverkningar i den framtida hälso- ochsjukvårdsstrukturen.Det är angeläget att Spri även framöver driver så-dant utvecklingsarbete. Gränsdragningen mellan So-cialstyrelsen och Spri respektive SBU och Spri ärdock i vissa delar något oklar. Utskottet anser attregeringen noggrant bör följa utvecklingen på områ-det och vidta de åtgärder som kan visa sig nödvändi-ga.Herr talman! Spri har haft en cen-tral roll som förmedlare av ny kunskap till hälso- ochsjukvårdsområdet när det gäller metoder och systemsom ökar vårdens kvalitet och effektivitet.I propositionen understryks ytterligare denna vik-tiga uppgift hos Spri och betydelsen av att ständigtutveckla och förnya sina metoder vad gäller kun-skapsspridning.Med anledning av det anförda vill jag yrka bifalltill socialutskottets hemställan i dess betänkande nr 9och avslag på reservationen.Anf. 122 () replikHerr talman! Jag tycker att det skulle vara utmärktom Spri fick stå för sin verksamhet på egna meriteroch sjukvårdshuvudmännen, som är de närmast be-rörda, finansiera den efter dessa meriter. Man fårgärna ansluta andra, men det finns ingen anledning attstaten, som sysslar med mycket annat likartat, går in.Gränsdragningen är ytterst problematisk. Man sä-ger i propositionen att Spri skall utveckla metoder ochannan kunskap, och hur gör man det utan att utvärde-ra?Man talar vidare i finansieringsavtalet om utveck-ling och praktisk prövning av hälsoekonomiska meto-der för att mäta och bedöma prestationer, kostnaderoch effekter av olika medicinska behandlingar ochtekniker. Självklart kräver detta utvärdering av medi-cinska metoder. Här gör man ett dubbelarbete, och detfinns det inte skäl för, framför allt inte med hänsyn tillstatsfinanserna.Jag lyssnade på skatteutskottets debatt. Därframhöll de socialdemokratiska ledamöterna noga hurviktigt det är att vi alla bidrar till saneringen av stats-finanserna. Det är ju alldeles riktigt. Här är nu 120miljoner som vi kan lägga fram och använda till sa-nering. Det vore väl bra om då sade:Kör till! Här tar vi ett tag för att sanera statsfinanserna- 120 miljoner . Den härverksamheten kommer att bedrivas ändå där den be-hövs.Anf. 123 () replikHerr talman! För oss socialdemokrater är detsjälvklart att vi gemensamt bekostar en så viktig verk-samhet som forskning och utveckling, inte minst inomhälso- och sjukvården. Spris huvudsakliga arbetsupp-gifter är utvecklingsarbete inom detta område, och detfinns ett stort behov av att ständigt jobba med detta.Då blir också svaret på frågan att det är självklartatt staten skall vara med och delfinansiera detta såviktiga arbete. Till skillnad från tyckerutskottsmajoriteten att Spri har en bra och viktig verk-samhet.Jag vill ställa en motfråga till .