prot · GI09116 · 1995-06-08 00:00:00 — I väntan på denna lag återinförsden gamla skatteflyktslagen.Vi i har ingenting att invända mot attden av regeringen tillsatta kommittén prövar möjlig-heterna att utarbeta förslag till en ny lag mot skatte-flykt, under förutsättning att kommitténs utgångspunktär att denna nya lag i långt större utsträckning än dentidigare tillgodoser grundläggande säkerhetskrav.Alltjämt gäller, enligt vår uppfattning, att statensbeivrande av brott alltid måste ligga inom ramen fören grundläggande rättssäkerhet.När det gäller skatteflyktslagen gäller särskilt attkravet på förutsägbarhet måste vara uppfyllt. Dengamla skatteflyktslagen innehöll inte detta krav. Vihar därför yrkat avslag på förslaget om att nu återinfö-ra lagen.Fru talman! Jag står bakom reservation 9 men nö-jer mig med att yrka bifall till reservation 8 och iövrigt till utskottets hemställan.Anf. 6 PER ()Fru talman! Den skrivelse som behandlas äringen plan mot den ekonomiska brottsligheten utansnarare en beskrivning av ett problemområde.Men beskrivningen fanns ju redan i Riksdagensrevisorers rapport, som behandlades av idecember. De förväntningar som fästes vid den skri-velse som föreligger var nog ganska stora. När vi ilagutskottet bl.a. diskuterade dimensioneringen avKronofogdemyndigheten var det ett ganska enigtlagutskott som trots allt sade att det kan bli litet pro-blematiskt med de stora nedskärningar för som planeras.Det kommer en skrivelse från regeringen som kan-ske på ett mer konkret sätt redogör för vilken numerärkronofogden kommer att behöva. Vi vet att det i dagligger i oindrivna ford-ringar. I ett sådant läge kan det inte vara riktigt attfortsätta att skära ned på den myndighet som skalldriva in pengarna.En annan myndighet som också fått känna avkraftiga nedskärningar och som sysslar med förhind-rande av ekonomisk brottslighet är skattemyndighe-ten. Som sade har de fått 200miljoner kronor i ett extra anslag. Men det täcker juinte på något sätt den kraftiga minskning som sker påA1- och A2-anslagen.Dimensioneringen på skattemyndigheten är allde-les för låg för att klara av en effektiv granskning.Skrivelsen borde ha tagit fasta på de konkreta åt-gärder som behövs. Skrivelsen är, som säger, i princip en uppräkning av vad somskulle kunna tänkas vidtagas. Den innehåller väldigtfå konkreta åtgärder. Den bygger till viss del på Riks-dagens revisorers rapport. De konstateranden somgörs i skrivelsen är ungefär de samma.I skrivelsen står bl.a. att man skall ha förstärktskattekontroll och förenklad skattelagstiftning. Någonförstärkt skattekontroll sker ju inte med minskadnumerär. Som sade går det inte attorganisera bort brist på resurser. Men det är det rege-ringen hoppas.Någon förenklad skattelagstiftning har vi inte settnär det gäller företagsbeskattning. I går fattade vi ettbeslut när det gäller momsen som inte precis går åtförenklingshållet. När det gäller moms på begagnadevaror är skattelagstiftningen ytterligt komplicerad. Vihar tidigare haft ett relativt enkelt system; det nyasystemet är mycket svårare.Vi har pekat på att det behövssärskilda skattedomstolar som tar hand om såvälekobrottsfrågan som skatteprocessen. Vi tror att kom-petensen skulle kunna höjas på det sättet. Man skullefå ett snabbare avslut, och man skulle få ett gemen-samt avslut på skattemål och brottmål.Vi efterfrågar i första hand konkreta åtgärder ochfärre skrivelser. Det finns dock en del positivt somregeringen har genomfört. Det gäller bl.a. att manåterinför skatteflyktsklausulen i avvaktan på en för-bättrad sådan.Det man har sagt när det gäller möjligheterna tilleffektivare revisionsverksamhet välkomnar vi också.Vi vet att den borgerliga regeringen minskade möjlig-heterna till effektiva revisioner genom att inte tillåtas.k. gryningsrevisioner.När man genomför krogsaneringsprogram-met kan vi se att det samarbete som sker mellan läns-styrelsen och skattemyndigheten är ganska effektivt.Skattemyndigheten får visserligen i det läget intevidta några direkta åtgärder med anledning av deoaviserade besöket, men de kan göra noteringar omvad som framkommit vid kontroll.Det enda sättet att komma åt vissa branscher är attgöra sådana här oaviserade besök. Jag förstår inte attmoderaterna kan säga att man effektiviserade kampenmot ekonomisk brottslighet, när man de facto tog bortmöjligheten till dessa viktiga åtgärder.Slutligen vill jag kommentera att näringsutskottetpåtalar att missbruk av koknkursinstitutet, genom s.k.bekvämlighetskonkurser, snedvrider konkurrensen tillnackdel för de företag som följer gällande spelregler.Det är intressant. Ett tidigare ärende handlade jujust om obligatoriskt anbudsförfarande i sambandmed konkurser. Det minskar naturligtvis möjligheter-na att planera bekvämlighetskonkurser.Det intressanta i sammanhanget är dock att dettainte fanns med i regeringens förslag. De socialdemo-kratiska ledamöterna i lagutskottet har efter en motionfrån bl.a. faktiskt tagit till sig den kritiksom ett i övrigt aktivt arbetande utskott framförde.Man har faktiskt ändrat på regeringens förslag.Jag menar att regeringen är väldigt passiv när detgäller den ekonomiska brottsligheten. Det räcker intemed skrivelser. Vi vill ha mer konkreta åtgärder.Slutligen, fru talman, vill jag yrka bifall till reser-vation nr. 1, men vi står naturligtvis bakom även deandra reservationerna som vi undertecknat.Anf. 7 (mp)Fru talman! Det är inte första gången som eko-nomisk brottslighet diskuteras här i kammaren. Detfinns tidigare betänkanden med förslag till åtgärder.Det utmärkande draget för de flesta betänkandena äratt har beviljat extra pengar för att stärka debefintliga instanserna så att de själva skulle vidtaåtgärder och anställa mer personal.Dessa tidigare åtgärder har dock inte hjälpt. Denekonomiska brottsligheten fortsätter att öka och storabelopp undanhålls samhället. Detta orsakar mångaandra problem.Det ursprungliga problemet kvarstår:Hur skall vi minska den ekonomiska brottsligheten?Som ett trendbrott utkom revisorermed en skrivelse om åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten. beskrev man inte baraproblemen utan kom också med förslag på konkretaåtgärder som baserades på en analys av den ekono-miska brottsligheten. Man framförde även åsikten attdet krävs en förbättrad överblick och styrning frånstatsmakternas sida samt att kontakten mellan riksdagoch regering i denna fråga måste förbättras.Miljöpartiet ansåg att förslagen var bra och ge-nomtänkta och yrkade bifall till revisorernas skrivelse.Det gjorde däremot inte utskottet och inte heller deövriga partierna.Det är gruppen som skall utarbeta strategi för lä-net, företa kontrollaktioner samt utvärdera resultaten.Det är då viktigt, som föreslås, att t.ex. gemensammakontrollaktioner, punktinsatser och tillfälliga projek-torganisationer för att ingripa mot en viss företeelseockså gäller för miljöbrott. Det måste klart framgågenom information till direktiven.Miljöbrott och traditionella ekonomiska brott harstora likheter när det gäller kompliciteten och komp-lexiteten. De leder till långa utredningstider ochkrångliga bevisföringar, och det är väldigt få somfälls. Det hjälper inte att ha miljölagar och inte rätts-systemet kan hantera dessa och det finns en effektivorganisation som handhar miljöbrott. Om vi nu såsmåningom får ett förbättrad miljöbalk hjälper intedet heller när rättssystemet handhar miljöbrotten pådet vis som sker i dag.Jag kontaktade en jurist på miljöenheten vid läns-styrelsen i och län. Den informationsom jag fick av honom gjorde mig nedstämd. Hanberättade att fast de ordentligt sovrar ut de fallsom skulle kunna gå till åtal och skickar dem vidaretill åklagare läggs de flesta fall ändå ner.Vad är det som är förklaringen till detta? Jo, det äratt det är så svårt att fälla någon enskild person fördessa miljöbrott. Även om det har införts företagsbotär det mycket svårt. Tre fall av fyra rinner helt enkeltut i sanden därför att det är så svårt med bevisföring-en. Företagen har tusen skäl. Det är tekniska fel påapparaturen, och de kan inte hjälpa det. De skyllerifrån sig, och de ljuger, och därför kan man inte dömanågon. Spärrarna är satta väldigt högt. Här gäller detatt hellre fria än fälla, och det är kanske inte rätt närdet gäller den här typen av miljöbrott. Dessutomtyckte han att det mesta var tillåtet. Det är inte hellernågon bra indikation.Miljöpartiet anser dessutom att företag lämnas all-deles för mycket i fred när det gäller miljökontroll.De större företagen - de som är klassade som A och Bnär det gäller att skicka prover till -skickar de miljörapporter som de själva har gjort uppoch även utsläppsprover. De kan kontakta konsulter,men de är ju ändå på något sätt jäviga eftersom före-tagen själva betalar dem.Precis som företag är skyldiga att göra en årligekonomisk redovisning borde företagen vara ålagdaatt göra en obligatorisk årlig miljöredovisning. har börjat med det därför att de ärmycket måna om sin miljöpolicy, men de mindre gördet inte. Det borde också finnas fristående miljörevi-sorer som samarbetar med kontrollmyndigheter, polisoch åklagare. Det skulle underlätta utredningarna ochge kortare handläggningstider.Det är också oerhört viktigt att det finns kunniga,engagerade och intresserade åklagare och domaresom driver och dömer miljöbrott så att det bildaspraxis för miljöbrott i domstolarna. Det har inte hänt något . Det ärdärför som jag är så mån om att det skall komma medi den satsning som görs på att bekämpa den eko-nomiska brottsligheten.Jag skall noga läsa den årliga rapport som de regi-onala samverkansorganen skall upprätta i varje län. Idessa kommer det klart att framgå huruvida miljöbrot-ten har fått den uppmärksamhet som utskottet sägeratt betänkandet ger uttryck för.Det står även i betänkandet att näringslivet skall taett ökat eget ansvar när det gäller ekonomisk brotts-lighet. För att förebygga miljöbrott bör, som tidigarehar sagts, en obligatorisk miljöredovisning införas,samt att blivande företagare och småföretagare får enbred tillgång till information och utbildning om miljö-lagar. Det är många av dessa småföretagare som intehar någon aning om vad som gäller.Utöver näringslivets egna organisationer börALMI företagspartner och däri ingående regiona-la utvecklingsbolag ha särskilt ansvar. Jag yrkar bifalltill reservation 4 avseende mom. 9.Myndigheterna har insett att det behövs kvalifice-rade ekonomer till hjälp för att lösa ekonomiska brott.Det gäller även för miljöbrott. Det måste anställashögskoleutbildade ekologer som hjälper de myndighe-ter som skall utreda miljöbrott. Det har utbildats mil-jöpoliser, vilket är oerhört positivt och glädjande.Även åklagarna skall börja gå den utbildningen. Menutbildningen är relativt kort. Depersoner som utbildas behöver resurspersoner tillhjälp.Om man jämför med den traditionella ekonomiskabrottsligheten har det ytterligare anställts 50 ekono-mer inom polisen och 10 ekonomer inom åklagarvä-sendet, men inte en enda högskoleutbildad ekolog.Därför yrkar jag bifall till reservation 5 avseendemom. 8 PER () replikFru talman! Jag blir litet konfunderad när KiaAndreasson säger att justitieutskottet yrkade bifall tillrevisorernas rapport. Om jag minns rätt föreslog ettenigt utskott avslag på revisorernas rapport, i och försig med en mycket positiv skrivning till innehållet irapporten. Men det var ett enigt utskott som föreslogavslag.När jag sedan tog upp debatten i kammaren vetjag att och reagerade ochtyckte att man skulle yrka bifall till rapporten. Menjag tror att justitieutskottet trots allt var enigt i sittavslagsyrkande.Anf. 9 (mp) replikFru talman! Det stämmer, Per . Det varprecis som det gick till. Jag blev väldigt förbluffadöver och överraskad av att utskottet yrkade avslag.Men när ärendet senare kom upp i kammaren röstadejag och för revisorernas förslag. Det är enhelt korrekt beskrivning.Anf. 10 ()Fru talman! Vi kristdemokrater tycker att skrivel-sen från regeringen är bra. Över huvud taget har viuppfattat regeringens sätt att gripa sig an dessa pro-blem som mycket positivt och lovvärt. Jag kan hållamed om att man ibland kan undra: Motsvarar alladessa ord någonting i konkret handling nu och i fram-tiden? Jag upplever att orden här finns förankrade i entanke, om än i en förändrad verklighet. Det är jagfaktiskt inte alldeles säker på att jag kände under denborgerliga tiden.Jag tror att detta kommer att ge resultat. Det harredan gett resultat i vissa delar, som vi nu inte behö-ver gå in på. Det är visserligen på detaljnivå, menriktningen är i varje fall klar. Men det finns tyvärr ettpar skönhetsfläckar. Därför måste jag här och yrkabifall till två reservationer, reservationerna 8 och 9.Det handlar om den gamla skatteflyktsklausulen.Där har vi i vår motion konstaterat att den strider motgrundlagen. Det är något som harkonstaterat i sin under innevarade år framlagda dok-torsavhandling om legalitetsprincipen vid inkomstbe-skattning. Egentligen behöver man inte vara doktor ijuridik för att begripa att den här typen av lagstiftninginte är bra.Det är som skall lagstifta, och domsto-larna skall döma. Man skall inte ge ett uppdrag tilldomstolarna att rätta till det vi här har missat. Detskapar självfallet rättsosäkerhet och osäkerhet överhuvud taget inom rättslivet, och så skall vi inte ha det.Riksdagen får i så fall vara mer alert och vartefterman hittar ofullkomligheter i systemet täppa till detgenom lagstiftning.Det är dessutom oerhört viktigt att man följerkonstitutionen om man skall ut i samhället och tala förlag och rätt. Jag tycker att det är sorgesamt att mansläpper in en sådan klausul. Det har inte ett dugg medatt göra med att bekämpa ekonomisk kriminalitet. Jagkan försäkra att de yrkeskriminella är totalt immunamot den typen av lagstiftning.Sedan till frågan om rättssäkerheten, som det ock-så har gått litet troll i. Jag har börjat förstå det härmed politik. Vissa saker blir symboler, och allmänhe-ten får en känsla av att man gör stordåd. Det gällerockså arbete och de reglersom infördes i detta hänse-ende. Jag vill särskilt understryka det självklara ochviktiga att vi , som man är kraftfull idessa stycken, inte tubbar på rättssäkerhetens princip-er.Jag kan konkretisera med ett enda exempel somligger mig nära i yrket. kunde en skatterevi-sor komma uppspringade på att advokatkontor ochutan någon som helst misstanke om någonting gåingenom, förutom naturligtvis advokatens egen redo-visning, alla klientakter och alla dokument som fannsoch finns på advokatbyrån. Därmed kränktes klientensrätt sekretess beträffande handlingar och den rätt tilltystnadsplikt som en advokat har i förhållande till sinklient i domstol och som är säkerställd i rättegångs-balken.Det är egentligen fullständigt enastående att manhade den konkreta möjligheten att bryta igenom iprincip grundlagsfästa rättigheter i ett enskilt skatteä-rende. Det är klart att man måste reglera dessa förhål-landen och hur skatterevisorerna skall agera i ett en-skilt skatteärende, vilket också skedde.Det är inte så som vissa militanta skatterevisorerpåstår att de nya reglerna har inneburit att effektivite-ten på ett verksamt sätt har eftersatts. De har inte lästpå ordentligt. Det är jobbiga bestämmelser, det med-ges. Men om man läser igenom dem ser man att demynnar ut i att skatterevisorer som myndighetsperso-ner har i princip samma regler att hålla sig till sompolisen. Det tror jag i och för sig att vi inte mår illaav.Anf. 11 PER () replikFru talman! När det gäller det sista säger om revisorernas uppfattning om sin arbetssi-tuation får vi nog i detta fall lita litet mer på reviso-rernas. Skatterevisorerna har själva sagt att derasarbete har försvårats högst avsevärt med de nya reg-lerna.Det tillhör också ovanligheten att man missbrukareller att man använder dessa möjligheter till s.k. gry-ningsrevisioner för att göra sådana ingående s.k.kränkande undersökningar som till. Däremot har möjligheterna att kontrolle-ra verksamheten försvårats. Den byråkrati som finnsför att kunna göra den typen av revisioner har minskateffektiviteten i hela revisionsverksamheten. Det kannog de flesta skatterevisorer intyga.Anf. 12 ()Fru talman! När jag lyssnar på , och måste jagställa mig frågan hur ni med dessa olika framträdan-den och de åsikter ni har gett uttryck för harkunnat sitta i samma regering. och säger att skrivelsen är en bra skrivelseoch att det är en bra strategi för kampen mot denekonomiska brottsligheten. formu-lerar närmast en genralangrepp på regeringens skri-velse och den strategi som ges uttryck för i den. Jagmåste säga att jag har större tilltro till kompetens och överblick på området än tillChristel Anderbergs.Det skulle vara frestande att nappa på den trådsom lämnar efter sig i talarstolenoch göra en analys av vad den borgerliga regeringenuträttade på området. Jag kan nämna alla de föränd-ringar som gjordes av den borgerliga regeringen iförsämrande syfte när det gäller möjligheten att kom-ma åt den ekonomiska brottsligheten. Jag kan nämnamoderaternas motstånd mot den riksdagsmajoritetsom fanns under förra valperioden och som krävdeinrättande av finanspolis, ökade resurser till polis ochåklagare för ekobrottsbekämpning och ökade insatserpå skattemyndigheterna. Jag skulle kunna ägna helaanförandet åt att kritisera brist på age-rande när det gäller kampen mot den ekonomiskabrottsligheten. Men jag skall avstå. Regeringens skri-velse är faktiskt en öppning till nationell samling motden ekonomiska brottsligheten.Jag skall citera ett stycke i skrivelsen som är enödmjuk självkritik från regeringens sida, men somnaturligtvis också pekar på de brister som även bor-gerliga regeringar har visat när det gäller kampen motden ekonomiska brottsligheten. I skrivelsen lämnas enredovisning för insatserna för att skärpakampen mot ekobrotten.Där sägs följande:"Vinsterna av dessa satsningarblev kortvariga. Samhället förmådde inte hålla fastvid de gjorda prioriteringarna. Resurser och kompe-tens gick till stora delar förlorade. Delvis torde ut-vecklingen har berott på att kampen mot den ekono-miska brottsligheten på ett olyckligt sätt kom att bli enpolitiskt stridsfråga. Hotet från den ekonomiskabrottsligheten underskattades, trots allt. Statsmakter-nas signaler kom därmed efter hand att framstå somotydliga. Myndigheterna förlorade sin ledstjärna ochekobrottsbekämpningen kom till slut att hanteras somen fråga av sekundärt intresse." Så säger regeringen iskrivelsen. Det är ett mått av självkritik, men natur-ligtvis också en ganska hård kritik av de borgerligaregeringarnas ointresse på området.Jag tycker att anförande varganska illavarslande när det gäller att upprätta ochskapa den nationella samling som är så otroligtviktig för att vi med kraft skall kunna pressa tillbakaekobrottsligheten. Det finns nämligen starka skäl tillvarför vi måste ha en nationell samling kring detta.Den ekonomiska brottsligheten är oerhört omfattande.Oavsett om man säger att den omfattar 100 miljarder,75 miljarder eller 150 miljarder är de ekonomiskavärden som står på spel betydande.Framför allt är det enskilda personer som drabbasav den ekonomiska brottsligheten. Det är personersom inte får betalt för det arbete som utförts. Det ärpersoner som ställs på gatan därför att man inte följerspelreglerna för näringsverksamheten. Det är seriösaföretag som för oerhört svårt att konkurrera eftersomoseriösa företag uppträder på marknaden. Hela nä-ringslivet drabbas genom att konkurrensen blir sned-vriden. Det leder till sämre effektivitet, högre priser,lägre sysselsättning och en svagare tillväxt i ekono-min, allt som en följd av den ekonomiska brottslighe-tens omfattning.I det arbete som regeringens ekobrottsberedninghar bedrivit och i de samtal som har förts med nä-ringslivets organisationer möts man nu av ett oerhörtstort intresse och engagemang från det seriösa nä-ringslivets sida för att medverka i kampen mot denekonomiska brottsligheten. Som någon har berört ärdet naturligtvis i den statsfinansiella situation som vibefinner oss i också viktigt att täppa till de hål genomvilka skattemedel nu rinner ut ur systemet.Det kanske allvarligaste med den ekonomiskabrottsligheten är dess moraliska konsekvenser - upp-luckring av det allmänna rättsmedvetandet, förflack-ning av etiken i affärsförhållanden och minskad re-spekt för skatte- och bidragssystem. Allt detta gör attdet är oerhört betydelsefullt att vi nu verkligen tar ettsamlat grepp för att bekämpa den ekonomiska brotts-ligheten och att vi - låt mig uttrycka den förhopp-ningen - kan göra detta över partigränserna.Jag tyckte inte heller att anfö-rande hade särskilt stor täckning i utskottsbetänkan-det. Låt mig bara citera ett par meningar ur lagutskot-tets på denna punkt eniga yttrande:"Enligt utskottets mening har regeringen genomförevarande skrivelse visat att man nu är beredd att taett samlat grepp i fråga om samhällets åtgärder motden ekonomiska brottsligheten. Utskottet finner såle-des att den i skrivelsen framlagda strategin är ett steg irätt riktning. "Även omkring den i justitieutskottets skrivninganvisade strategin råder en bred enighet, också inne-fattande . Det finns vissa reservationer,men inte på någon avgörande punkt. Det gäller ensammanhållen strategi mot den ekonomiska brottslig-heten.Regeringen har tyckt det vara viktigt att redovisadenna strategi för . Alla de punkter ochkonkreta förslag som finns i skrivelsen kommer nusuccessivt att omsättas i verkligheten. Det arbetetpågår för fullt i . Man planerar lag-förslag som skall läggas på bord. Förord-ningar och riktlinjer för myndigheterna kommer attutfärdas. En rad åtgärder kommer att vidtas för attsnabbt förverkliga de tankar som skisseras i skrivel-sen.En sådan punkt, som regeringen redan har fattatbeslut om, är den fasta regionala myndighetssamver-kan som är redovisad i skrivelsen och som ChristelAnderberg uttryckte sig förklenande om. Om ChristelAnderberg hade talat med om det arbetesom han och samverkansgruppen i harbedrivit, kunde hon ha fått en annan uppfattning omvikten av att man nu lägger fast ramar och direktiv förhur en regional myndighetssamverkan skall utformas.Detta arbete i har varit framgångsrikt,och det är efterföljansvärt för andra delar av landet.Regeringen har utfärdat en förordning om den-na myndighetssamverkan, som förhoppningsvis ivarje fall i det korta perspektivet kan förbättra situa-tionen ute i länen.Det finns en punkt i skrivelsen som är oerhörtcentral, nämligen hur den framtida myndighetsstruk-turen skall se ut i en utvecklad myndighetssamverkan.Vi har en splittrad myndighetsstruktur, vilket letttill väldiga olägenheter när det gäller exempelvissamordning av resurser och prioriteringar. Om enmyndighet har satsat rejält, har det uppstått flaskhal-sar på ett annat håll. Det har inte funnits en gemensammyndighetsstrategi för hur man skall pressa tillbakaekobrottsligheten.Det har genomförts mycket litet av gemensammakontrollaktioner. Den splittrade myndighetsstrukturengör också att det inte finns en samlad bild avekobrottsligheten, framtagen exempelvis genom upp-följning, utvärdering och bedömning av brottslighe-tens kommande utveckling. Kunskaper och erfarenhe-ter inom en myndighet återförs alltför sällan till andramyndigheter och andra berörda.Det saknas metodutveckling när det gäller förun-dersökning. Det finns kompetensbrister, framför alltinom polisen, när det gäller att komma åt den grovaekonomiska brottsligheten. Det är därför som det är såviktigt att man nu lägger fast och klargör hur denframtida myndighetsstrukturen skall se ut.Jag vill inte klart ta ställning för att det skallinrättas en särskild myndighet i detta sammanhang.Jag tycker att det är en intressant fråga att utreda ochse närmare på. Erfarenheterna från andra länder, ex-empelvis , där man har en särskild organisationför bekämpandet av den grova ekonomiska brottslig-heten, är ganska goda. Jag tycker att det finns skäl attta till vara dessa erfarenheter i det fortsatta arbetet.Frågan om den framtida myndighetsstrukturenkommer att analyseras, och förslag härom kommer attläggas fram i slutet av detta år.