prot · GJ0934 · 1995-12-08 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1995/96:34Fredagen den 8 decemberKl. 9.00 13.40Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Val av en ställföreträdande ombudsman vidJO-ämbetetAnf. 1 ()Herr talman! beslutade den 20 april1995 att får utse en eller flera ställföreträ-dande ombudsmän vid JO-ämbetet.De personer som kan komma i fråga som ställföre-trädande ombudsmän bör enbart vara sådana som hartjänstgjort som ombudsmän vid föreslår nu enhälligt attriksdagen utser justitieombudsmannen som avgår med pension den 31 december1995 till ställföreträdande ombudsman.Kammaren biföll förslag ochutsåg därmed - den31 tillställföreträdande ombudsmanGunnel § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner1995/96:U13-U17 till utrikesutskottet3 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 7 decemberNU7 InsättningsgarantiMom. 2 (insättarskydd för kortvariga större behåll-ningar)1. utskottet2. 1 (mp)Votering:283 för utskottet14 för res. 152 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 69 m, 21 c, 23 fp, 19 v, 10kdsFör res. 1: 14 mpFrånvarande: 20 s, 11 m, 6 c, 3 fp, 3 v, 4 mp, 5kdsMom. 3 (självrisk i garantisystemet)1. utskottet2. 2 (m)Votering:229 för utskottet68 för res. 252 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 21 c, 23 fp, 19 v, 14 mp, 10kdsFör res. 2: 68 mFrånvarande: 19 s, 12 m, 6 c, 3 fp, 3 v, 4 mp, 5kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SkU12 Mervärdeskatt på dagstidningarMom. 1 (moms på allmänna nyhetstidningar)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (m, fp, v, mp)Votering:173 för utskottet123 för res. 153 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 21 c, 10 kdsFör res. 1: 68 m, 22 fp, 19 v, 14 mpFrånvarande: 19 s, 12 m, 6 c, 4 fp, 3 v, 4 mp, 5kdsMom. 3 (konkurrenssnedvridning mellan tidningar)1. utskottet2. 3 (m, fp, v, kds)Votering:177 för utskottet119 för res. 353 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 21 c, 14 mpFör res. 3: 68 m, 22 fp, 19 v, 10 kdsFrånvarande: 19 s, 12 m, 6 c, 4 fp, 3 v, 4 mp, 5kdsMom. 4 (reklamskatten)1. utskottet2. 4 (v, mp)Votering:262 för utskottet33 för res. 41 avstod53 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 68 m, 21 c, 23 fp, 10 kdsFör res. 4: 19 v, 14 mpAvstod: 1 sFrånvarande: 20 s, 12 m, 6 c, 3 fp, 3 v, 4 mp, 5kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren att deärenden som återstod på dagens föredragningslistafick avgöras i ett sammanhang efter avslutad debatt.4 § Ändrade relationer mellan staten ochSvenska kyrkanFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1995/96:KU12Ändrade relationer mellan staten och (prop. 1995/96:80)Anf. 2 ()Herr talman! beslutade regeringen på mittförslag att 1996 skulle bli jubileumsår för att lyftafram den svenska massutvandringen till sombörjade . Inför jubileumsåret kommernu flera publikationer som bl.a. beskriver utvandring-en och dess orsaker.Även om huvudorsaken till utvandringen var fat-tigdom och önskan om ett bättre materiellt liv, varreligionsförföljelsen i också en bidragandeorsak. Folk fick inte samlas till läsar- och bönemöten.Polismakten hjälpte kyrkan att jaga folk, och domsto-larna dömde folk till fängelse eller till landsförvis-ning. Kyrkan själv ägnade sig åt trakasserier. Statenoch kyrkan gick hand i hand.Religionsfriheten blev en viktig politisk fråga un-der andra . Kampen för religions-frihet kom att bli en viktig del i kampen för demokra-tin i . och den följande nyk-terhetsrörelsen kom att bli vägröjare för demokrati. Isläptåg kom andra folkrörelser och politiska sam-manslutningar.När konventikelplakatet väl hade avvecklats 1858hände inte så mycket i stat-kyrka-frågan. Från att hapropagerat för frihet från kyrkans ok kom den social-demokratiska politiken att i stället bli en värnare omstatskyrkan. fanns det t.o.m. framträdandesocialdemokrater som öppet propagerade för en stats-kyrka i akt och mening att förhindra en missionerandekyrka. Det är bättre att ha kyrkan under kontroll än attden bleve en kraft som kunde störa.Visserligen togs ett stort steg med religi-onsfrihetslag. Medborgarna kunde fritt lämna kyrkan.Men statskyrkosystemet fortsatte. har statskyr-kan levt på övergångsbestämmelser. Först nu till års-skiftet blir det en frivillig handling att gå med sommedlem i Svenska kyrkan.Det skulle till en liberal regering innan grundernaför statskyrkosystemet ifrågasattes 1979. Försöket atti praktiken förverkliga den grundlagsfästa religions-friheten misslyckades dock då. I stället fick vi enomorganisation av , som till storadelar ytterst var beslutad av staten.Född inom frikyrkan, medlem i Svenska kyrkanoch uppväxt med liberala frihetsidéer har jag i egen-skap av politiker - inte i egenskap av medlem iSvenska kyrkan - tvingats att delta i en mängd beslutsom jag har ansett att kyrkan själv borde ha beslutatom. Jag har i regering varit med om att föreskrivavilken bön som skulle bedjas i kyrkan. Jag har varitmed om att utse andliga ledare i kyrkan. Här i riksda-gen har jag bl.a. varit med om att besluta om huruvidapräster skall bo i prästgård eller inte.Folkpartiet har under en följd av år hävdat att degrundläggande frågorna borde tas upp till behandlingi stället för att staten skulle delta i en inre reformeringav . Statskyrkosystemet har försvaratsur olika synvinklar under historien. Under 1800-taletvar det de konservativa som förtryckte människorsfrihet. Statskyrkan höll människorna i Herrans tuktoch förmaning. Frikyrkor och fritänkare utgjordeorosmoment som kunde störta staten i fördärvet. Manvar rädd för frihet och demokrati.Senare ansågs det bra att staten höll ett öga påkyrkan så att den inte skulle hota den socialistiskasamhällsutvecklingen. Ecklestiastikminister helomvändning från religionsfri-hetsagitator till permanentare av statskyrkosystemet ärintressant.I sen tid synes systemets försvarare främst hysa enönskan om att bevara uppnådda organisationsstruktu-rer och konservera karaktär.Herr talman! Den fråga som skall ställas ochsom måste besvaras är: Kommer statskyrkosystemetatt vara avskaffat i ?Skrivningarna i propositionen är luddiga. Genomdet omfattande utredningsarbete som skall kommatill stånd vet vi inte hur slutresultatet kommer att seut. I propositionen konstateras att vi nu har en stats-kyrka. Men ingenstans - såvitt jag kan se - står attstatskyrkan eller statskyrkosystemet skall avskaffas.Det står ingenting om åtskillnad eller upplösta band. Istället är ordvalet "förändrade relationer" eller"förändring i relationerna" mellan staten och . Det talas om ökad likställighet mellan andratrossamfund, inte likställighet. Man talar om en ba-lanspunkt mellan särskilda ställningoch principen om religionsfrihet.Jag kan förstå att kompromissande och samskriv-ning kan leda till formuleringar av det här slaget. Mensvar på frågan om statskyrkosystemet kommer attavskaffas måste nu kunna ges.Vi har genom vår motion och reservation velat sä-kerställa att så sker. Religionsfrihetens princip kräveratt alla trossamfund behandlas lika. Även vi i Folk-partiet anser dock att man bör kunna ta hänsyn tillhistoriska fakta och att det kan vara av värde attstörsta möjliga samförstånd uppnås. Vi är såledesberedda att acceptera vissa undantag ifrån strikt lika-behandling mellan trossamfunden. Denna särregleringmåste dock inskränkas till vad som är absolut nöd-vändigt.Propositionen säger sig eftersträva en långsiktiglösning. Men det är ingenting som regeringen självkan bestämma över. Om resultatet efter utredningarnablir en halvmesyr kommer stat-kyrka-frågan att bli enpolitisk fråga framöver. Det kan bl.a.Folkpartiet garantera.Propositionens förslag är i grundläggande frågorett framsteg i förhållande till Kyrkoberedningensförslag. Men så många frågor hålls öppna att det ärtveksamt om propositionen kan anses vara en prin-cipproposition. Så många frågor hålls öppna att mankan säga att propositionen egentligen endast är ettförslag om fortsatt utredningsarbeteKyrkomötet har presenterat en lång önskelista meden rad omfattande frågor som man vill ha reglerad istatlig lag.Det handlar om bestämmelser om grunderna förSvenska kyrkans finansiering och om den kyrkligaegendomens reglering. Det handlar också om kompe-tensfördelningen mellan ,regionala och nationella nivåer.Vissa allmänna principer av betydelse för som en öppen, demokratisk och rikstäckandekyrka är att kyrkoavgiften skall benämnas kyrkoskatt,att vi får en inomkyrkligt reglerad överprövningsrätt,att de inomkyrkliga valen skall vara demokratiska, attordningen med proportionella val skall garanteras ochatt bestämmelser om valbarhet införs. Andra principerär att rätten till ledighet för fullgörande av kyrkligaförtroendeuppdrag lagfästs och att offentlighetsprin-cipen lagfästs.Som svar på dessa önskemål säger regeringenföljande i propositionen: kyrkomöte harockså gett regeringen till känna att grundelementen idenna relationsändring så som de preciserats av andrakyrkolagsutskottet tillgodoser be-hov. Därmed drar regeringen slutsatsen att detta kanligga till grund för reformarbetet.Även om hela önskelistan inte kommer att tillgo-doses i den slutliga behandlingen så finns det förslagfrån regeringen i propositionen som inte kan godtas.Varför skall staten t.ex. föreskriva att kyrkan skall habiskopar? Varför skall staten föreskriva att en kyrko-medlem inte själv skall kunna välja vilken församlinghan eller hon vill tillhöra? Och varför skall statenbestämma att medlemsavgiften skall sänkas om statenstöder de kulturhistoriska byggnaderna inom kyrkan?Herr talman! Det utredningsarbete som liggerframför oss berör grundläggande frågor om religions-friheten. Det berör också samtliga trossamfund, ochdärför är det angeläget att samtliga trossamfund ocksågaranteras en möjlighet att delta i utredningsarbetet,inte bara som samrådspart utan så att de faktiskt kankomma att delta.Avslutningsvis vill jag rikta mig till de liberalerinom kyrkan som har verkat och be-drivit ett långsiktigt arbete för att vinna förståelse föratt banden mellan staten och kyrkan upplöses. Det harinte alltid varit så lätt att hävda den religionsfrihets-ståndpunkten.Propositionen utgör naturligtvis ett viktigt steg ikyrkans frigörelse från staten, men vi i harmed vår motion och vår reservation velat säkerställaatt den friheten uppnås också efter utredningsarbetet.Genom vår reservation i utskottet anser vi oss hamöjlighet och frihet att agera när de slutliga förslagenkommer på bord i slutet av detta sekel.Herr talman! Med dessa ord yrkar jag bifall till re-servation nr 2.Anf. 3 ()Herr talman! Det betänkande om förändrade rela-tioner mellan kyrkan och staten som skall taställning till innebär att kyrkan i väsentliga av-seenden får besluta i sina egna angelägenheter. EnligtModerata samlingspartiet utgör förslaget, som bestårav principiella riktlinjer, en bra utgångspunkt för detframtida utredningsarbetet. Förslaget är förstås enkompromiss, och sådana är inte alltid av ondo. Enligtmin mening är det både lämpligt och nödvändigt atten förändring av detta slag har en så bred förankringsom möjligt.Sedan kan man förstås tycka att utredandet varit igrundligaste laget, eftersom det faktiskt mer ellermindre har hållit på . 1971 kom och 1976-77 var kyrka-stat-beredningen fär-dig. har ytterligare ett mycket grundligtutredningsarbete skett. finns emellertid ett förslagsom också kyrkomötet har ställt sig bakom, vilket ären av förutsättningarna för de förändrade relationerna.De motionärer och reservanter som vill ha ännu läng-re gående förändringar, och därför vill avslå förslaget,verkar inte riktigt ha insett att de i realiteten ber omstatus quo och ytterligare fördröjningar.Genom århundradena har reformationens enhetligastatskyrkosystem steg för steg förändrats under in-tryck av förändringarna i samhället. Under reforma-tions- och stormaktstiden var kungen - inte"statsmakterna", som det står i propositionen - an-svarig för kyrkan. Det enhetliga statskyrkosystemethar sedan gradvis försvunnit genom en utveckling därviktiga milstolpar varit konventikelplakatets avskaf-fande 1858, dissenterlagarna 1860 och 1873 ochslutligen religionsfrihetslagen 1951 som gav var ochen en möjlighet att lämna kyrkan genom en enkelanmälan på pastorsexpeditionen. Den historiska bak-grunden är bl.a. industrialiseringen, sekulariseringenoch framväxten av . harockså invandringen gjort till ett mångkultu-rellt samhälle. har också den inomkyrkli-ga reformeringen gjort kyrkan mer förberedd för enfriare ställning.Herr talman! Moderata samlingspartiet tog redanpå partistämman 1987 ställning för en långtgåendefrigörelse och uttalade bl.a. att: "lagstift-ningsmakt över kyrkan skall upphöra och kyrkan blifri att besluta i egna angelägenheter." Vi välkomnardärför detta förslag. Det finns dock några frågor iförslaget som är oklara. På en punkt, nämligen denbeträffande statens ansvar för vården av kulturhisto-riskt värdefull egendom, har vi moderater reserveratoss mot majoriteten i utskottet.Knäckfrågorna i kyrka-stat-diskussionen har varittvå. Den ena gällde kyrkotillhörigheten. För någonmånad sedan fattade ett särskilt beslut omatt dopet, helt i enlighet med kyrkans gamla lära, skallvara vägen till medlemskap, eller tillhörighet, somman egentligen bör säga. Att denna fråga bröts ut ochbehandlades för sig var nog en förutsättning för denkonsensus som uppnåtts i övrigt.Den andra knäckfrågan är den om beskattningsrät-ten. Denna har lösts på så vis att kyrkan även i framti-den får statlig hjälp med uppbörden, men att ocksåandra trossamfund erbjuds denna möjlighet. Kyrko-mötet utgick uppenbarligen ifrån att avgiften skullefungera som den nuvarande kyrkoskatten. För närva-rande är församlingsskatten en kommunalskatt blandandra. I 1 § kommunalskattelagen står att med allmänkommunalskatt avses kommunalskatt, landstingsskattoch församlingsskatt.Jag är medveten om att det nog inte hade varitmöjligt att ändra på de nuvarande principerna föruppbörd och ändå nå fram till en bred överenskom-melse. När jag väl har sagt detta kan jag inte underlåtaatt säga att det ligger mycket i de resonemang somförs i motion K4 av m.fl. Omstrukturen låses till den nuvarande kommer föränd-ringarna av t.ex. grundavdrag, som beslutarom, också att direkt påverka kyrkoavgiften, liksomt.ex. ändrade regler för bilavdrag. Detta kan sägasvara mot principen att kyrkan skall frigöras från riks-dagens lagstiftningsmakt. Utskottets skrivning ommotion K4 är dock någorlunda positiv, eftersom detstår att frågor om avgiftsstrukturen kan behandlas idet fortsatta utredningsarbetet.Frågan om ifall uttaget skall betecknas som enskatt eller en avgift uppfattas tydligen som symboliskoch därmed viktig av många, t.ex. kyrkomötet. Detfinns t.o.m. en enskild motion med anledning av pro-positionen med det enda förslaget att beteckningenskall vara skatt och inte avgift. Rent principiellt måstedock den korrekta beteckningen vara avgift. I ochmed att församlingarna förlorar sin kommunstatus kande rimligtvis inte heller längre besluta om skatter.Visserligen är missbruket av begrepp som skattoch avgift vanliga i den politiska världen. Det somkallas sjukförsäkringsavgift är t.ex. en skatt osv. Attregeringen vill vilseleda allmänheten genom en oklarterminologi är dock knappast något skäl för att ocksåden andliga världen skall drabbas av en liknandeförvirring. Jag har också svårt att se att begreppetskatt skulle vara det mest omistliga i den kyrkligatraditionen. Också denna fråga kommer emellertid attutredas vidare.Herr talman! Ett framsteg i regeringens förslag iförhållande till Kyrkoberedningens är att regerings-formen endast kommer att innehålla regler om lag-stiftning om och andra trossamfund.Tanken på en konstitutionellt grundad rätt för kyrko-mötet att meddela föreskrifter är borta. Därmed fallerockså mycket av kritiken för oförenlighet med rege-ringsformens bestämmelser om religionsfrihet. Dennya rättsfiguren trossamfund har för övrigt det godamed sig att andra kyrkor än , t.ex. denortodoxa, inte behöver tvingas in i en för dem främ-mande form som förening eller stiftelse. Detta hardock inte författaren till vänsterreservationen begripit.Att det sedan tillkommer en särskild lag om och att denna inte arbetas in i en allmän lagom trossamfund är i mycket en praktisk fråga. Svens-ka kyrkan har 7,6 miljoner medlemmar, medan vissatrossamfund kan ha 3 000. En allmän lag skulle underalla omständigheter mest komma att handla omSvenska kyrkan.De resonemang om brister i religionsfriheten somförekommer i vissa reservationer och motioner tycksmig framför allt vittna om ett bristande sinne för pro-portioner, särskilt i ett internationellt och historisktperspektiv. Att det kommer att finnas en rättslig reg-lering av förhållandet mellan staten och innebär inte att någon hindras att utöva sinreligion eller att tillhöra ett trossamfund.Utskottet skriver att en lag om Svenska kyrkaninte bör vara alltför omfattande. Det väsentliga, ochdet som det råder stor enighet om, är att skall vara en öppen, demokratisk, rikstäckandeoch evangelisk-luthersk folkkyrka.I debatten har det ibland hävdats att det skulle va-ra onödigt med dessa krav, eftersom det är självklartatt kyrkan står för dem. En jämförelse med andrasamfund visar dock att det inte alltid är så lätt att vararikstäckande. Det är uppenbart att dessa andra sam-fund så att säga måste satsa där det lönar sig, dvs. därdet finns ett underlag. Att dessa särskilda krav påSvenska kyrkan formuleras är förstås också ett uttryckför den historiska kontinuiteten liksom de var en för-utsättning för den breda kompromissen. är inte ett trossamfund som alla andra.Herr talman! Låt mig ägna den sista delen av in-lägget åt den moderata reservationen som är fogad tillbetänkandet. Den gäller statens ansvar för kyrkanskulturhistoriskt värdefulla egendom. Beträffandekyrkans egendom i allmänhet är enigheten stor om attkyrkan skall behålla denna, och fattas bara annat.Däremot har regeringen i propositionen i likhet medutskottsmajoriteten avvikit från vad kyrkomötet ochandra beredande instanser sagt på en väsentlig punkt.Utskottet skriver att bevarandet av de kyrkligakulturvärdena är en angelägenhet för hela samhälletoch svenska folket och att kostnaden för detta allmä-nintresse därför inte skall bäras endast av medlemmar. Så långt är allt gott och väl.Sedan skriver utskottet dock att det i det nuvaran-de samhällsekonomiska läget inte finns något utrym-me för ökade insatser för vård av kulturhistorisktvärdefull kyrklig egendom. "Det får därför accepterassom en utgångspunkt för det fortsatta utredningsarbe-tet att sammanlagda uttag av kyrko-avgift minskas i totalt samma omfattning som denstatliga ersättningen. En motsatt ordning skulle inne-bära en viss dubbelbetalning för församlingarnasmedlemmar. "Regeringen och utskottsmajoriteten har därmedfrångått principer som det varit stor enighetom. Den s.k. , Utredningen omekonomi och rätt i kyrkan, föreslog att ersättningentill kyrkan borde utgå med ,räknat penningvärde, och en liknandesumma finner vi i Kyrkoberedningens betänkandeStaten och trossamfunden.Det som har hänt därefter är uppenbarligen att nå-gon som bestämmer kommit in och haft synpunkter.Majoriteten i utskottet traskar patrullo, inklusiveCenterpartiet, vilket möjligen förvånar någon.Förslaget kan kritiseras, inte bara för att det från-går tidigare överenskommelser utan också därför attdet är principiellt felaktigt. Hur skall staten, som justgivit kyrkan självbestämmande, kunna gå in och före-skriva att avgiftsuttaget skall minskas med si eller såmycket på grund av att staten anslagit en viss summa?Resonemanget om "viss dubbelbetalning" är inteheller övertygande. Om alla skattebetalare, även desom inte är med i kyrkan, skall vara med och betalagenom anslag till kulturminnesvården, bör detta skegenom statliga anslag till yrkan. Sedan kommer kyr-kan ändå att ha all anledning att försöka hålla av-giftsuttaget nere, bl.a. för att inte i onödan betungamedlemmarna. Men det är en annan fråga som stateninte bör eller behöver lägga sig i. Avdessa skäl yrkar jag bifall till den moderata reserva-tionen 4 som är fogad till betänkandet.Avslutningsvis vill jag ändå konstatera att sam-stämmigheten i väsentliga avseenden ändå är godmellan de två stora partierna och även andra. Avstån-det till reservanterna är inte heller oöverstigligt i allafrågor, eftersom det även i reservationerna talasmycket om behovet av omfattande särlagstiftning förSvenska kyrkan osv.Det väsentliga är att vi nu fattar det avgörandebeslutet. Det kommer att vara bra för det civila sam-hället med en fristående, förhoppningsvis frimodigoch självständig, kyrka. En frigörelse kommer ocksåatt vara bra för , som avutredande nu får bättre möjligheter att koncentrera sigpå sin viktigaste uppgift.Anf. 4 () replikHerr talman! Även jag kan tycka att den här frå-gan om huruvida man skall reglera i en lag eller i tvålagar är en ganska teknisk och praktisk fråga. Proble-met är ju att frågan har gjorts till en symbolisk fråga.Man motiverar det med behovet av särbehandling förSvenska kyrkan. Därför kommer det alltmer att fram-stå som ett tecken på huruvida det skall vara en omfat-tande särreglering av jämfört medandra trossamfund eller inte.Det talas om att det behövs så mycket lagtext föratt reglera i förhållande till andratrossamfund. innehåller kyrkolagen omkring700 paragrafer. Det är naturligtvis ingen som förestäl-ler sig att det skall vara så även . Men dethar faktiskt lagts fram förslag, bl.a. i en reservationtill Kyrkoberedningen, där man har tagit fram en lagom trossamfund som omfattar 18 paragrafer. Sex avdessa skulle vara gemensamma för alla trossamfund,åtta skulle gälla särskilt för , och fyraskulle gälla övriga trossamfund. Det handlar om ettpar tre trycksidor. Därför kan man inte motivera dettamed att det är en praktisk lösning att ha en särskildlag för , eftersom det ger argument fördem som vill symbolisera den här särskilda lagen medett behov av en omfattande särbehandling av Svenskakyrkan.Anf. 5 () re-plikHerr talman! Det väsentliga ur konstitutionellsynvinkel är att det i själva regeringsformen barakommer att talas om en lag om ochandra trossamfund. Det kan inte vara speciellt kons-tigt att man då nämner som detstörsta historiska samfundet i . Att man sedanhar två olika lagar är trots allt ganska praktiskt. Vaddet sedan symboliskt innebär får väl var och en läggain i detta. Jag tycker förstås inte att det är specielltkonstigt att man med tanke på intebara storlek utan också historiska förflutna har dessabestämmelser om i en särskild lag,alltså redan av historiska skäl. Sedan finns det trotsallt också praktiska synpunkter. Även åtminstone delvis med om att det kan vara prak-tiskt lämpligt, eftersom genom sinstorlek och även på andra sätt avviker från de andratrossamfunden, att man har dessa bestämmelser i ensärskild lag.Anf. 6 () replikHerr talman! motiverar attdet finns praktiska och historiska skäl och att han villha en särskiljning också i grundlagen.Av mycket historiska skäl anser jag att religions-frihetens princip och dess innehåll är det viktiga ochatt det bör vara det grundläggande och utgångspunk-ten för den här regleringen. Då är det en självklarhetatt det som slogs fast religionsfrihets-lag, nämligen att var ett trossamfund,också kommer till uttryck i den framtida lagstiftning-en.Anf. 7 () re-plikHerr talman!