prot · GJ0924 · 1995-11-16 00:00:00 — Vi har alltså inget över-dådigt jakttryck.Jag tycker inte att man skall överdriva den härhistorien, utan vi borde vänta och se tiden an tills vifår det totala utvärderingsmaterialet, som är på väg.Då först kan vi göra en bedömning och se om vi harhaft störningar. Framför allt måste kanske den härdebatten visa på att vi faktiskt har en jakttidsbered-ning som jobbar med frågorna. I beredningen finnsföreträdare både för naturen och för ornitologerna.Den består av 16 medlemmar med olika intressen.Jag tror att vi i har en väl avvägd bered-ning när det gäller jakttiderna. Jag skulle inte vilja sede motsättningar och störningar som kan uppstå om vitillåter det största jakttrycket i de här trakterna attkollidera med både sarvslakt och älgjakt.Anf. 17 ()Fru talman! Jag anmälde mig till den här debattennärmast för att komplettera på två småpunkter.Liksom vill jag gärna harangera detsvar som jordbruksministern har lämnat. Jag tycker attdet är ett bra svar som ytterst tillgodoser vad vi villmed detta.Därmed är inte sagt annat, jordbruksministern, änatt vi med stort intresse följer hur det fortsatta bered-ningsarbetet kommer att bedrivas. Men det, fru tal-man, kan vi låta anstå.När det gäller jämförelsen med tror jag attvi måste erinra om att det i stora delar av de norskafjällen bedrivs ett fjälljordbruk på ett väsentligt annor-lunda sätt än i de svenska fjällen, med betydandedelar fårskötsel. Detta har direkt med jakttiderna attgöra, helt enkelt därför att man inte med fördel kanbedriva jakt innan hemtagning av fåren har ägt rumför vintern. Detta gör att jämförelsen inte är relevant.I jordbruksministerns svar talades om tillväxten,som är tillfredsställande. Den är, ,naturligtvis alldeles lika i och . Skall vivara överens om något kan vi gott och väl vara över-ens om det. Men det råder olika förutsättningar för attstarta och bedriva jakt.Det norska jakttrycket under de 14 första dagarnaär, som nämnde, naturligtvis ettproblem. Men det är inte ett generellt problem, utanett problem som finns utmed tillfartsvägarna.Det är, som de som lyssnar säkert förstår, ytterstogärna som jag lånar ut mig till att bli anhängare avnågot slags kvoteringssystem när det gäller hur viskall hantera jaktmarkerna. Men vi kanske ändå skullekunna diskutera om vi kan koncentrera oss på de storatillfartsvägarna från och kanske t.o.m. tillåtaoss att acceptera någon typ av kvotering kring till-fartsvägarna just med hänsyn till ripstammen i deområdena.Ripstammen är generellt en mycket stabil stam.Den kan, som nämndes här, variera med tidigsnögång, sena vårar och sådant, men vi kanske ändåskulle kunna diskutera hur vi skall hantera det härutmed tillfartsvägarna.Jag tycker kanske inte att vi skall kvotera norrmänsärskilt, som ju är goda umgängesvänner. Men vi kanväl titta på detta. Såväl ortsbefolkning som svenskajägare skall vara väl tillgodosedda i enlighet med denprincip som ett vidare nyttjande av den svenska fjäll-regionen ändå tillåter.Anf. 18 Jordbruksminister ()Fru talman! Först några ord om . En hel delhar sagts av alla tre debattörerna här. Men en sak somjag tycker skall poängteras är att skillnaden mel-lan och har sin grund i biologiskaavvikelser beroende på att ligger längre norrut.Det är kallare där. Äggen kläcks senare och kyckling-arna blir därmed flygga senare i än i Sverige.Här finns alltså rent biologiska skäl att anföra, förut-om t.ex. det som tog upp om fårsköt-seln och att man i tar hänsyn till renskötseln.Miljövårdsberedningen har, som jag sade i mittförsta inlägg, arbetat med fjällen. Man har gjort engrundlig genomgång av detta och föreslår faktisktingen generell framflyttning av jakttiden. Man menaratt ortsborna skulle kunna få börja tidigare, medanövriga skulle få jaga . Inte heller inom Miljö-vårdsberedningen är man alltså inne på detta med engenerell senareläggning.Gudrun har frågor om populationen, omvad som händer osv. Just det skall utvärderingen gesvar på, men det är en annan fråga. Det var för att fåsvar på den typen av frågor som jag för några veckorsedan skrev direktiv till och . Jag sade då att också skallvara med i utvärderingen och beskrev de frågor somskulle behandlas och som vi ville ha svar på. Det ärjust de frågorna som här tar upp.Jag tycker att man kan fundera över det norskasystemet som sådant. Man är strängare där. En svenskfår t.ex. inte åka till för att jaga utan att ha ennorrman med sig. Vill man ha en uppstramning, jagsäger alltså inte att så skall ske, skulle man kunnafundera över en sådan metod också i när, ellerom, vi skall förändra det hela.Slutligen: Motvilligt tyckte attkvotering möjligen kunde vara en idé. Men när detgäller de två stora Norgevägar som finns i Norrbottenhar man redan en sådan kvotering, vilken länsstyrel-sen har beslutat om.Anf. 19 ()Fru talman! Jag är glad över att den här debatteninitierats, jordbruksministern och andra! Jag ansernämligen att det är att få i gång en diskussionbeträffande naturvårdsintressena, vilka jag kanske härrepresenterar, och jaktintressena. Jag är tacksam förArne inlägg här. Visst finns det områdendär det vi här tar upp är problem. Kan vi inte diskute-ra de problemen förutsättningslöst, blir det svårt attlösa dem.Generellt kan man naturligtvis inte säga att riporinte är färdigutvecklade till , eftersomdet varierar beroende på vilken del av landet det ärfråga om. Givetvis utvecklas riporna senare i de norrafjälltrakterna. Det säger sig självt, eftersom vårenkommer senare där. Därför kan man fundera över omdet skall vara ett startdatum i , om vi nu verk-ligen skall ta hänsyn till hur utvecklade kycklingarnaär.Man kan också diskutera - jag tycker att det ärmycket bra att har tagit upp densaken - hur mycket som skall få jagas. Kanske skallman försöka ha en inventering av vilkenskattning stammen tål. Det här tenderar dock att resul-tera i en diskussion som jag inte vill väcka , nämli-gen diskussionen om den fria småviltsjakten. Menman kan ju säga att ett skäl är att jakttrycket har ökat.Det faktum att starttiden för ripjakt i ochSverige inte är samordnad är också ett skäl till att manlokalt kan se att ripstammen utsätts för ett mycketstort tryck.Detta har påtalats tidigare från många naturvårds-organisationer. , , , har för åstad-kommit en skrift just tar upp sådana här sa-ker. Man menar att jakten inte tar hänsyn till attmånga ripkycklingar vid tiden för jaktens början ännuinte är färdigutvecklade och självständiga. Redan dåkrävdes att jakten skulle ta mera hänsyn till hur ut-vecklade kycklingarna var.Många ornitologer rör sig i fjällen, och även derapporterar om vad de ser. De säger, och det tror jagfaktiskt är riktigt, att man i vissa områden kan se enförändring när det gäller den mängd ripa som finns.Det kan naturligtvis ha flera förklaringar. Men omman kan se att detta gäller områden där desom har jagat mycket säger att jakttrycket är stort,tycker jag att man skall lyssna på de erfarna jägaresom tar upp det här problemet. Detta har många jäga-re diskuterat med mig. De har velat att jag skall väckafrågan här i kammaren, eftersom det anses nödvändigtatt få en diskussion om detta.Jakttrycket är stort i vissa områden och rip-kycklingarna är inte är fullt utvecklade i vissa områ-den. Det är möjligt att vi skall ha en kvotering. Mendet som skrämmer mig litet när det gäller det svarsom jag har fått är att hänsynen till älgjakten i mångtoch mycket nästan verkar styra starten för jakt på ripai . I så fall menar jag att det ärbiologiska hänsynstaganden som är avgörande utankanske jägarnas möjligheter till jakt, och det har juväldigt litet med ripkycklingar att göra. Är det så,jordbruksministern?Anf. 20 ()Fru talman! Jag vill korrigera beträffande en upp-gift som jag lämnade. Man skall ju vara korrektoch försöka lämna uppgifter med rätt underlag. Jagber därför om ursäkt när det gäller andelen norskajägare.Enligt statistiken för tiden mellan den 25 augustioch var andelen ungefär 19 %- inte , som jag nämnde. Men därefter har mansett ett klart minskat intresse från norska jägares sida.Detta är det väl också värt att notera.Jag vill återkomma till frågan om varför vi haretiska och produktionsbiologiska jaktregler. Måletmed jakt är ju viltvård. Dessa hänsyn och Jakttidsbe-redningen, vilken består av 16 medlemmar, utgör denbästa kunskapen på området. Ekologer och andra somförsöker göra gällande att det här i stort sett förstörförutsättningarna för ripstammens utveckling tror jaggör sig till tolk för ett oerhört egensinnigt intresseutan att i stort sett ta någon hänsyn till vad som sägs ide beredningsgrupper som finns.I detta sammanhang vill jag tillägga att jägarkåreni blir alltmer intresserad av att ta jä-garexamen. Den nye jägaren har en jägarexamen ibotten. Även många äldre jägare tar jägarexamen föratt få lära sig ekologi och biologi, som är den naturli-ga delen för viltet och viltvården. Jag tycker att dettaär bra, och jag välkomnar verkligen det intresset.Svenska jägareförbundet har gjort en oerhörd insatsför att öka kunskapen hos den svenska jägarkåren.Anf. 21 ()Fru talman! Jag tror att det som är riktigt, dvs. att jägare gör propåer. Härvidlagär en väldigt bussig riksdagsledamot.Det är inte svårt att stöta på henne och att be henneom att initiera en riksdagsdebatt. Det kan låta som enhalvhjärtad harangering - men inte nödvändigtvis. Jagtar nämligen fasta på vad säger omatt man visst kan, och bör, ha en debatt om de jaktligavillkoren. Jag ställer med glädje upp på det.Om jag möjligen skulle vara litet småsint kundejag kanske säga att inte alltid i debat-ten framstår som en riktigt bra företrädare för de merajaktliga intressena utan kanske mera som den somfokuserar på de mera restriktiva inslagen. Därför är vilitet misstänksamma. Men varför suga på den tråden?Om nu vill delta i ett hurtfriskt arbe-te har ju jordbruksministern nästintill inviterat till det.Jordbruksministern sade väl inte att jag skulle få vara med, men kanske finns vi i denkrets som får vara med och diskutera detta. I så falllär det bli ett bra beslut som tas avregeringen.Vi måste vara väldigt noga med att framhålla attripstammen är mycket stark, men den har sin svagapunkter utmed vägarna. Jag var inte ovetande omrestriktioner och kvoteringar. Detta är inte det förstajag tycker att det är kul att ställa upp på. Det är ändåacceptabelt, eftersom en stam skall vårdas.Jag tycker gott att man kan erinra om att detegentligen inte finns några andra än svenska jägaresom vårdar viltstammarna. Vi jägare beskattar ochvårdar. Ser det ut som om vi vore glada och kändetillfredsställelse med jakten och viltvårdandet så ärdet sant; vi tycker att det är roligt. Dessa saker gårhand i hand. Det skulle det vara synd att avsluta dendiskussionen med vid detta tillfälle.Den diskussionen skall vi fortsätta med, och det är ärgott och väl.Anf. 22 Jordbruksminister ()Fru talman! frågade mig om detär hänsynen till älgjakten som styr de tider då man fårbörja jaga ripa. Det är flera faktorer som styr det, mensom jag sade i mitt första inlägg är det ju mångårigforskning om dessa saker som ligger i botten.Det är också så att vi i vårt land, precis som i Nor-ge, har en renskötsel att ta hänsyn till. Rentjurarnabörjar normalt brunsta i mitten av september.Sarvslakten börjar , men ändå så närabrunsten som möjligt. pågår detdärför ofta rensamling inför sarvslakten.Älgjakten började i Väster-bottens och och iJämtlands län. Statistiken över försålda jaktkort visaratt det, precis som har sagts här i kammaren, är denförsta ripjaktsveckan som är en intensiv jakttid. Ensenareläggning av ripjaktsstarten skulle därmed verk-ligen innebära att älgjakten och ripjakten kolliderade.I synnerhet gäller detta . Det är klart attdet också ligger med i vågskålen.Sedan vill jag säga någonting med anledning avvad både och sade.Jag har delvis kunnat titta på detta också i ett interna-tionellt perspektiv. Svenska jägare med jägarexamensom grund står sig väldigt väl vid en internationelljämförelse. Inte minst gäller detta i fråga om säkerhe-ten i samband med jakten. Där menar jag att vi harmycket duktiga jägare i vårt land.Låt mig också avslutningsvis säga att innan ettbeslut tas - om det nu skall tas ett nytt beslut- kommer det att föregås av en bred debatt. När ut-värderingen är klar kommer den att debatteras såvälbland jägarna och samerna som bland de olika natur-vårdsintresserade grupper som finns i samhället.Anf. 23 ()Fru talman! Jag delar uppfatt-ning att anledningen för mig att ta upp jaktfrågor intei första hand är jägarnas intressen utan snarare natur-vårdens. Själv är jag ju fågelskådare, ornitolog, ochjag kan säga att de svenska ornitologerna också stårsig mycket väl i en internationell jämförelse. Det finnsmycket kunskap som vi borde lyfta fram här i kamma-ren.Jag vill påstå att det finns fler än jägarna som be-driver viltvård i fjällen och som vårdar ripstammen,nämligen fjällräv och kungsörn. Det här är naturligt-vis en stam av fåglar som vi skall se hur vi skall skat-ta. Jag vill i det sammanhanget säga till att denna diskussion inte handlar om huruvida viöver huvud taget skall ha en ripjakt - det tycker jagkänns helt onödigt att diskutera - utan om hur jaktenskall se ut och hur den skall utformas.Av jordbruksministerns senaste inlägg förstår jagatt detta med älgjakten och sarvslakten ligger med ivågskålen. Jag hoppas bara att det inte innebär inte tar erforderliga biologiska hänsyn när mantittar på när jaktstarten skall ske. Egentligen önskarjag att vi i en fortsatt beredning av frågan också seröver om vi verkligen skall ha ett gemensamt startda-tum i hela eller om vi skall acceptera att Sve-rige är långsmalt och att ripkycklingarna naturligtvisär betydligt bättre utvecklade i den södra delen avfjällvärlden än i den norra.Jag undrar också, men där kan jag kanske ännuinte få svar, vad som avses när det sägs att ortsbornaeventuellt skulle kunna få påbörja jakten före den 10september men inga andra. Det är naturligtvis ettintressant påpekande i jordbruksministerns svar. Detinnebär ju att man börjar se över jakttiden och att manser om det finns en möjlighet att differentiera jaktti-den för ortsbor och andra. Det tycker jag tyder på attdetta med att jakten i första hand bedrivs den förstaveckan inte är helt lyckat. Ripkycklingarna växer sig allt eftersom tiden går.Jag ser detta som en start på en debatt om jaktti-der. Jag avser att återkomma till kammaren med fleradebatter om jakten. Jag hoppas att . kommer att delta även då. Jag tycker att det ärviktigt att vi diskuterar de här frågorna. Det är viktigtatt vi får en gemensam diskussion från naturvårdensoch jaktens sida.Jag är övertygad om att många av de motsättning-ar som har funnits i debatten mellan jägare och fram-för allt ornitologer är helt onödiga. De beror just påatt vi inte har haft ett bra sätt att samtala med varand-ra. var det inte så; då hade vi ofta en gemensamsyn på saken. Jag skulle önska att vi på nytt fick ett såbra klimat mellan ornitologer och jägare att dettagoda samarbetet kunde återkomma. Det här ett sätt förmig att försöka få detta till stånd. Därför försöker jagalltid se till att jägarna har en chans att komma med ide debatter jag själv initierar.Anf. 24 Jordbruksminister ()Fru talman! Jag vill svara på två frågor. Försttill det här med ortsbefolkningen och de andra. Det ärmiljövårdsberedningen som för fram det i sitt betän-kande. Också detta är naturligtvis något som skallligga till grund för det förslag som eventuellt kommernästa år. Meningen är att ortsbefolkningen skulle fåbörja jaga tidigare, , medan turister ochfolk från andra delar av landet skulle få börjaden . Vi får se om det kan vara lämpligt.Jag tycker också att man skall hålla öppet för endiskussion och för ett eventuellt beslut om att ha olikatidpunkter för starten. Det är ju som ; är avlångt. Precis som när det gällerargumenteringen i fråga om , att det liggerlängre norrut, kan man ju säga att norra ligger längre norrut än den i södra . Därmed blir resonemanget analogt.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1995/96:10 om mar-kinköp för naturreservat och nationalparkerAnf. 25 Miljöminister ()Fru talman! har frågat finansminis-tern om hur regeringen ämnar se till att tillräckligaekonomiska resurser avsätts till markinköp för bil-dande av naturreservat och nationalparker. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skallsvara på interpellationen.Jag kan inledningsvis försäkra att vivärnar den biologiska mångfalden i skogen. Sverigehar undertecknat konventionen om biologisk mång-fald och arbetar mycket aktivt inom ramen för dennakonvention. Den andra partskonferensen pågår just nui och vi väntar på vissa resultat därifrån. Viarbetar för att i , inom EU och i övriga delarav världen bevara och återskapa en artrik och varieradnatur.Den nya skogspolitiken innebär attmiljömålet väger lika tungt som produktionsmålet ochatt miljökraven i skogsvårdslagen har skärpts. Dennya skogspolitiken innebär vidare att skogsbruketssektorsansvar för natur- och kulturmiljövården harförstärkts och utvecklats. Ett stort ansvar vilar därmedpå skogsbruket. Det är ett ansvar som alla skogsägaremåste ta genom att utveckla nya naturvårdsanpassadeskogbruksmetoder, naturvårdsplanera sin skog ochkanske avstå från att avverka skog med värdefullalivsmiljöer för djur och växter.Många skogar i har i ett historiskt per-spektiv utvecklats under påverkan av återkommandeskogsbränder eller av tidigt mänskligt nyttjande. Så-dana skogar kan trots uttag av virke behålla sina na-turvärden genom att brukandet naturvårdsanpassas.Men det finns också andra miljöer, s.k. naturskogar,med särskilda naturvärden som fordrar att de heltundantas från skogsbruk. Min bedömning är att detfinns ett stort behov av att skydda ytterligare sådanaskogsområden, särskilt nedanför det fjällnära områ-det. Vid bedömning av hur mycket skog som behöverskyddas måste förstås även hänsyn tas till effekternaav skogsvårdslagens restriktioner om avverkning ochdess krav på miljöhänsyn samt till effekterna avskogsägarnas frivilliga åtaganden.Det lagstadgade skyddet för värdefulla naturområ-den i form av nationalparker och naturreservat omfat-tar totalt ca 2,7 miljoner ha vilket,motsvarar av landytan. Av landets totalaproduktiva skogsmarksareal skyddas ,medan endast av den produktiva skogsmar-ken nedanför det fjällnära området har ett skydd iform av nationalpark eller naturreservat.I dag skyddas produktiv skogsmark med en takt avca 10 000 ha . Med skyddad skogsmark avseshär sådant skydd som beslutas med stöd av natur-vårdslagen. Med en oförändrad takt skulle såledesförst , , av den produktivaskogsmarksarealen nedanför det fjällnära områdetvara skyddad. Jag anser att den takten bör öka. Själv-fallet påverkar det ekonomiskt kärva läget möjlighe-terna till ökad statlig finansiering för markinköp. Detär därför viktigt att finna och utveckla nya former föratt åstadkomma ett ökat och långsiktigt skydd avskogsmark.Inom bereds frå-gan om en eventuell ökad areal skyddad produktivskogsmark, utifrån den av beslutade strate-gin för biologisk mångfald och den nya skogspoliti-ken.Jag vill i sammanhanget också informera om attStatens fastighetsverk och nyligenträffat en överenskommelse om förvaltning av tidigaredomänverksmark som förvaltas av Fastighetsver-ket. Överenskommelsen, som gäller under förutsätt-ning av regeringens godkännande, innebär att ca 1,2miljoner ha mark i 14 län, varav ungefär en femtedelutgörs av produktiv skogsmark, kan skyddas somnationalpark eller naturreservat utan att anslaget förmarkinköp belastas. Drygt 100 000 ha av denna areal.varav drygt hälften produktiv skogsmark, ligger ned-anför odlingsgränsen nedanför renbetesfjällen i Jämt-lands län.Vidare kan jag nämna att det inom alla EU:smedlemsstater pågår ett arbete med att inrätta etteuropeiskt ekologiskt nät av skyddade områden -Natura 2000. I den svenska delen av detta arbeteutgör skyddet av naturskogsområden en väsentlig del.Bevarande av biologisk mångfald i skogen handlarsåledes om mer än inköp av mark, men vissa s.k.naturskogar har kvaliteter och en känslighet som göratt dessa bör avsättas som reservat eller nationalpar-ker. Genom skogspolitiska beslut utökadesanslaget för inköp av i huvudsak skogsmark med 55miljoner kronor till per år.Dessutom tillfördes 20miljoner för inrättande av biotopskydd, civil-rättsliga naturvårdsavtal samt för intrångsersättningari fjällskogar.Innan jag ger ytterligare utfästelser om nya resur-ser för markinköp m.m. vill jag avvakta arbetet medNatura 2000, den pågående beredningen om ökatskydd av produktiv skogsmark samt Skogsstyrelsensoch utvärdering av skogspolitikensmiljömål och bedömning av skyddsbehovet. Jag villavslutningsvis understryka att har goda förut-sättningar för att bedriva ett aktivt och uthålligtskogsbruk med förnyelsebara råvaror för ett krets-loppssamhälle som den biologiska mångfal-den säkras.Anf. 26 ()Fru talman! Jag vill först tacka miljöministern försvaret. Den biologiska mångfalden skall säkras. Jagnoterar att miljöministern sade att hon vill öka taktennär det gäller att skydda mer av den naturskog somfinns kvar i landet. Jag noterar också med tillfredsstäl-lelse att hon anser att det som sker är alldeles förlitet. Det behövs alltså mer resurser på något sätt.Jag har tidigare framställtinterpellationer i det här frågekomplexet till miljömi-nistern och också till näringsministern angåendeSkogsvårdsstyrelsens roll. Den här interpellationenställde jag egentligen till finansministern, eftersomfrågan är hur regeringen ämnar se till att tillräckligaekonomiska resurser avsätts för markinköp för bil-dande av naturreservat och nationalparker. Hur skallman få fram pengarna?Att pengarna skall fram tror jag att jag och mil-jöministern är överens om. Men hur skall det gå till?Budgetsituationen är väldigt ansträngd, så det är svårtatt få fram pengar den vägen. Den diskussion som dåär intressant i sammanhanget är ju om man skall infö-ra någon typ av naturvårdsavgift.Jag vill peka på det upprop som kommunekolo-gerna i har gjort. Där kräver man attdet skall införas någon typ av naturvårdsavgift. Skälettill detta är att de ser att inte går att tillämpa gällandelagstiftning, både när det gäller biotopskydd och ifråga om traditionellt avsättande till naturreservat,eftersom det inte finns några pengar. Pengarna räckerinte till.Samtidigt kan vi se hur skogsindustrin och export-industrin i gör enorma vinster, större vinsterän i historien och man sätter nyarekord. De baserar sina vinster naturligtvis på skogs-bruket. Vi tycker därför att det vore rimligt att in-dustrin, när den nu gör mångmiljonvinster, bidrar mednågon miljon för att komma till rätta med de problemsom man ställer till med. Vi anser att användarna avskog skall anses vara ekonomiskt ansvariga för demiljöskador som de förorsakar.Det kan vara viktigt att påminna sig om att in-dustrin ställer till med miljöskador. Jag noterar attThorleif , chefen för vid Lant-bruksuniversitet i , har uttalat ca3 500 arter i är hotade, varav cirka hälften ärhotade av skogsbruket. Dessa arter är knutna tillskogsmiljöerna. Skogsbruket är alltså en av de domi-nerande orsakerna till utarmning av den biologiskamångfalden i Sverige.Ser man till den totala mängden biologiska arter,alltså växter och djur, är utarmningen i i nivåmed den som man har i de där man skövlarregnskog och liknande. Så vi skall inte skryta och troatt vi är bättre än andra länder. Här finns tvärtomväldigt mycket mer att göra.Detta påpekar också de länder som har regnskogaroch som vi gärna angriper för skövling av dem. Mende har ofta skyddat 5, 10, 15, av sina skogar. ISverige ligger vi på - Vad sade nu miljöministern? -0,nedanför det fjällnära området. Det är klart attvi inte har mycket att skryta med, och vi blir ocksåangripna internationellt.Fru talman! Det är viktigt med snabba åtgärder föratt få fram pengar. Annars kan detta slå tillbaka motoss. Det finns bojkotter planerade mot svenska skogs-produkter till följd av den utarmning som vi utsättervår egen natur för.