prot · GI0991 · 1995-04-20 00:00:00 — Regeringenanser dock att man kan avvika från den lägre målstan-darden om avvikelsen innebär betydande samhälls-ekonomiska effektivitetsvinster.Utskottets majoritet har velat tolka regeringensskrivelse positivt så till vida att vi vill ge regeringenoch en möjlighet att långsiktigt ge de fyraaktuella vägarna rätt målstandard.Anser regeringen t.ex. att E 6 till norska gränsenbör få motorvägsstandard bör denna möjlighet ocksåfinnas. Skälen kan vara såväl trafiksäkerhet som denstora andelen tung trafik som trafikerar detta interna-tionella stråk.Ett annat konkret exempel kan vara delen Söder-hamn-Enånger där planeringsprocessen hunnit långtoch där en samordning av väg- och järnvägsutbygg-nad kan ge betydande samhällsekonomiska vinster. Påandra vägavsnitt kan det kanske vara en fördel attvänta med utbyggnaden tills rätt målstandard kanuppnås. Genom utskottets skrivningar utgår vi ifrånatt de aktuella vägavsnitten kan få rätt måls-tandard.När det gäller drift och underhåll av det statligavägnätet har jag redan sagt att detta är en mycketviktig del av vägväsendets uppgift. Här vill jag ge tvåsynpunkter.När det gäller anslaget kan man av statsfinansiellaskäl på kort sikt spara även här, men mer långsiktigtär det tveksamt.Den kommunikationskommitté som arbetar börha eller har som en av många viktiga uppgifter att setill att det befintliga vägnätet kan bibehålla en högstandard.När det gäller att bolagisera vill jag kort säga att regeringen aviseraten proposition om vilken huvudman som dettanya bolag bör ha. Dessutom pågår enutvärdering av den del av underhållet som är kon-kurrensutsatt. Det är en god sed som vi har här i riks-dagen att man avvaktar med förändringar under dentid som utredningar pågår.Jag måste ändå få säga till att jagaldrig kommer att bli så glad för marknadslösningarsom hon är. Det är kanske det som är den politiskaskillnaden mellan oss, och det är kanske väl att detfinns sådana.Låt mig så gå över till den kanske allra svårastebesparingen, den som gäller de enskilda vägarna.Sällan har jag fått så många yttringar, påtryckningar,brev och krav på uppvaktningar. Det tyder på att dettaär en mycket tuff besparing, och det är jag ocksåövertygad om. På kort sikt måste vi tyvärr genomföradessa svåra nerdragningar. tror jag, utanatt lova, att det kanske krävs mer pengar på sikt.När det gäller organisationen eller kommunalise-ringen har protesterna varit speciellt skarpa. I minenfald trodde jag att en decentralisering till kommu-nerna i allmänhet var positiv och till en fördel, menhär har ju alla - , kommuner, Kommunför-bundet och massor av vägföreningar - fått både migoch utskottets majoritet att tveka och kanske t.o.m.ändra oss.Vi föreslår att en analys av regeringens förslagbåde vad avser medlen och kommunaliseringen görsföre det att eventuella förhandlingar tas upp medKommunförbundet. Detta ger vi också regeringen tillkänna. Analysen bör göras färdig under det här året,som har sagt.Fru talman! vill jag gå över och kommenteranågra reservationer och de anföranden som hållitstidigare i det här ärendet.Jag vill ta upp reservation 3. Där kräver modera-terna att det bör vara ett mer direkt samband mellanstatens utgifter och inkomster på vägområdet. Detta ären av många viktiga frågor som skall belysa. Till dess att så sker får viavvakta.Moderaterna föreslår också en besparing på administration med 150 miljoner. Jag undrarhur man har gjort. Har man knäppt med fingrarna ochkommit fram till en lämplig summa? Jag tror inte attdet finns någon speciell uträkning för hur man harkommit fram till detta. Men det är möjligt att detpassar.Samtidigt kräver man att tioårsplanerna skall ge-nomföras, man skall bli en duktig beställare osv. Visocialdemokrater föreslår också besparingar här medett antal procent, men mer är inte möjligt, och det vetmoderaterna.Till sist föreslår att 200 miljonerskall överföras från drift- och underhållsanslaget tillenskilda vägar. Det låter flott, men säger matt det saknas medel på drift- och underhållsanslaget.Jag tycker att det är populistiskt och onödigt. Vi vetatt det skulle behövas mycket mer på drift- och un-derhållsanslaget för att klara trafiksäkerhet, miljö osv.Att flytta pengar från drift- och underhållsanslaget ärett mycket dåligt sätt.Jag vill också göra några kommentarer till det UllaLöfgren sade. Hon gjorde som många andra: Hon togi ordentligt. När man tar i som hon gjorde finns det enrisk att man inte blir riktigt trovärdig. Det får kanskeandra än jag bedöma.Jag vill ändå säga att det aldrig förr anslagits såmycket pengar till drift och underhåll som det görsjust . Så till vida har vi socialdemokrater försökt attge drift- och underhållsanslaget de medel som går attge i detta svåra läge. Det får man inte glömma bort.Moderaterna ställer upp på investeringarna. Dettycker jag i och för sig att man skall vara glad över.Ulla sade en massa om att vi har en dåligoch ryckig trafikpolitik. När man pratar om detta utemärker man att det är en allmän uppfattning att 1988års trafikpolitiska beslut är det allra bästa beslut somhar fattats.Vi drev i opposition kravet på att detskulle tillsättas en kommission som skulle se övertrafikpolitiken mera långsiktigt. Vi fick avslag. harvi fått majoritet, och genomför vi kommissionen.Nu skall vi också titta litet mer långsiktigt på frågan.Vi är ganska systematiska, vi socialdemokrater. Jagtyckte att kritiken var dålig och felriktad.Miljöpartiet skriver när det gäller trafikpolitikensinriktning i betänkande 13 reservation 4 att de förde-lar som bil och flyg erbjuder emellertid är så uppskat-tade och etablerade att det krävs goda alternativ. Ibetänkande 18 kräver att anvi-sar ett lägre belopp till byggandeav vägar än det som regeringen och utskottsmajorite-ten föreslår.Det betyder sämre trafiksäkerhet. Men framför alltbetyder det att de vägarbetare som är ute ochbygger vägar får gå hem därför att anslagen inte räck-er till. Jag undrar om verkligenhar funderat på om denna neddragning är möjlig. Jagtvivlar uppriktigt sagt på det.Elisa säger också att den plan vi nujobbar efter är fel. Vi har sagt att vi genom skall titta litet mer långsiktigt påfrågan för att se om vi gör rätt eller om vi skall göraandra prioriteringar. Vi har inte nonchalerat frågan,och har fått gehör för sin åsikt.Vi måste titta på frågan igen. Det är aldrig så att nå-gonting är statiskt. Här får man kanske ändra sig.Jag vill trots allt säga två saker om fientlighetentill motorvägar. Det är inte så att vi bygger motorvä-gar både här och där, som det låter på . Det är kanske något hundratal mil motorvägari ett vägnät som är mer än i detta land.Man får inte förledas att tro det som ni ofta säger, dvs.att nästan allt som byggs är motorvägar. Det är natur-ligtvis precis tvärtom.Elisa sade också att Vägverketbygger efter eget huvud. Det är inte så. Vi har efter ettmycket omfattande arbete i denna kammare bestämtoss för en väghållningsplan. Den måste Vägverketfölja. Man bygger alltså inte efter eget huvud utanefter beslut.Jag tycker att har ett litet konstigt reso-nemang. Först säger man att vägplanerna skall fullföl-jas. När det gäller de fyra vägarna har man en annanåsikt. Man vill inte se några motorvägar. Sedan prutarman en miljard. Jag får det inte att gå ihop. Jag tyckeratt det liknar en tulipanaros. Men kan.Sivert sade att vi har genomfört en massaförslag som är fientliga mot glesbygden. Då är detglädjande att vi precis har lagt fram en gemen-sam proposition om regionalpolitiken. Då kanske vikan komma ifrån de frågorna framöver. Det är gläd-jande.Jag har redan sagt att vi har satsatså mycket på drift och underhåll. Utöver de 5,9 mil-jarder som syns i budgeten finns det ytterligare ettantal hundra miljoner i decemberpaketet. Vi har ald-rig satsat så mycket som , men det behövs ändåmer. Då blir det litet konstigt om man tar pengar ifråndetta anslag. Det är bara så.Sivert tog i ordentligt när det gäller detenskilda vägnätet. Det var en klagosång. När man tar iför mycket, precis som , blir man knap-past trovärdig.Vi har resonerat om denna fråga med väldigtmånga. Det vet också. Man sägernästan samfällt att det skall gå att ordna på kort sikt.På blir det naturligtvis jobbigt, men mansäger att vi inte skall kommunalisera vad vi än gör.Det är precis vad utskottet har bestämt sig för attinte göra. Vi har lyssnat på opinionen. Vi har gjortvad vi har kunnat. På kort sikt skall det gå att klara.När vi har analysen klar vet vi bättre. Det är ett brasätt att jobba på i denna kammare.Karl-Erik har gått, men jag skulle ändåvilja säga några saker också till honom. Det kan juföras till protokollet.Han kräver i en reservation att vi skall satsa påalternativ. Det är precis vad vi gör. Ute i landet pågårdet mer än någonsin försöksverksamhet med olikaalternativ: gasbussar, elbilar osv. Varenda länstrafik-bolag och varenda kommun och landsting håller påmed något alternativ till den vanliga bil- och busstra-fiken. Jag tycker att det är glädjande. Jag sitter själv iKommunikationsforskningsberedningen och vet vil-ken enorm verksamhet som pågår ute i landet just närdet gäller dessa alternativ.Också ville skicka hem vägar-betare. Det är förvånansvärt att ett sådant förslagkommer från , tycker jag.Han hade en fråga, och den skall jag också svarapå så att han kan läsa svaret . Han undradeom han skulle få bifall för någon av sina reservationernär kompletteringspropositionen kommer nästa vecka.Jag kan göra honom ledsen och säga att han inte fårbifall då heller.Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till hem-ställan i utskottets betänkande och avslag på samtligareservationer.Anf. 198 ()replikFru talman! Ingenting är statiskt, säger . Jag skulle vilja fråga vad annat än det statsfinan-siella läget som skulle kunna få Socialdemokraternaatt ompröva sin trafikpolitik.Vilka åtgärder vidtar Socialdemokraterna aktivtför att effektivisera och minska belastningen på vä-garna och minska de negativa miljöeffekter som väg-trafiken kan ge?Vad händer om , somSocialdemokraterna nu tillsatt, kommer med resultatetatt Socialdemokraterna drivit fel miljöpolitik och attinvesteringsprogrammet trots allt inte är så miljöfint.Vad händer då?Hur skall vi egentligen ha det? Vi hade en debatthär i kammaren då ni hävdade att vi inte kan göranågonting förrän kommittén har kommit med sinabetänkanden. heter det att vi måste bygga och attvi vet bättre när analysen är klar. Nej, vi måste varaförsiktiga! Det finns något som heter försiktighets-principen som vi måste tillämpa.Jag vidhåller att bygger efter eget hu-vud. I sammanfattningen av det betänkande vi be-handlar har man avstyrkt ett antal motionsyr-kanden med hänsyn till att inte blandar sig ide enskilda byggena utan framför allt ägnar sig åt deövergripande målen. Detta betyder t.ex. att man kanbygga över ekologiska gårdar, att man kan bygga iregioner där det inte är så lämpligt och att man kanhota Tåkern-Ombergsområdet i Östergötland.Miljöpartiet påstår inte att allting är motorvägar,men det är där de stora kostnaderna ligger. Miljöpar-tiet har också fördelat anslagen på så sätt att vägarbe-tarna mycket väl skulle kunna behålla jobben.Jag hinner inte säga mer, men jag har mycket attsäga.Anf. 199 BO () replikFru talman! skall få en chanstill.Hon frågar vad annat än statsfinanserna som kanfå oss att ompröva trafikpolitiken. Det är naturligtvisväldigt mycket annat som kan få oss att ompröva. Vihar tillsatt en kommunikationskommitté med målet atttitta på hur framtiden ser ut på kommunikationsområ-det med oförändrade medel. Om de analyser ochförslag som kommer fram innebär att vi skall ändraoss är vi naturligtvis beredda att göra det. Det tyckerjag är en självklarhet. Det är ju därför man tillsätterutredningar. Annars skulle man inte göra det.När det gäller att minska belastningen på vägarnaskall jag bara ta ett kort exempel. Med en liten reser-vation för 1870-talet vill jag säga att vi satsar mer ännågonsin på att bygga järnvägar. Vi satsar mer påjärnvägar än vad vi någonsin har gjort på 1900-talet.Det tycker jag är det bästa man kan göra för att mins-ka belastningen på vägarna. Det görs alltså en hel del.Elisa sade att man skall vänta närman gör analyser. Det går naturligtvis inte att väntanu. När analyserna kommer fram får man ändra påplaneringsfrågor och på förverkligande. Men manmåste naturligtvis ha en aktiv verksamhet under tiden.Riksdagen, , kommuner och landsting gjor-de ett omfattande arbete och lade fram planen förraåret. Till dess man har en ny måste man självfalletjobba efter den. Det är precis vad vi nu gör.Anf. 200 ()replikFru talman! Om tillåter vill jag fortsät-ta där jag slutade.Miljöpartiet har tilldelat betydande anslag till yt-terligare järnvägsutbyggnad. har förordatett mycket större anslag till länstrafikanläggningar änvad regeringen har gjort. har dessutomställt sig bakom det viktiga tänkande som innebär attvägbyggande inte ger så många jobb. Det finns exem-pel på andra byggprojekt som har givit bra många flerjobb än vägbyggande för samma pengar. Men det ärtydligen inte intressant i sammanhanget.Bo Nilsson säger återigen att resultat skulle kunna påverka Socialde-mokraternas trafikpolitik eftersom kommittén skallkomma fram till ett resultat vad gäller framtidenskommunikationspolitik. Men vad händer med framti-dens kommunikationspolitik om man just nu fortsättermed ett investeringspaket som skall vara grunden förvåra framtida kommunikationer? Det går inte ihop.Det finns ingen rim och reson i det. Resonemangettillämpas när det passar.När det gäller miljökrav skall vi vänta på , men när det gäller motor-vägsbyggen skall vi fortsätta att bygga för att inte ståstilla. Jag förstår inte detta. Jag skulle vara tacksamom kunde förklara det för mig.Anf. 201 BO () replikFru talman! sade att riksda-gen inte blandar sig i. Jag har precis sagt att det är justvad gör. Vi har gjort ett omfattande efter varandra har fattat beslut om om-fattande planer för trafikens utbyggnad. Det tycker jagär att blanda sig i.Sedan har vi sagt att vi inte kan blanda oss i var-enda vägstump från sida. Det kan inte varavår uppgift. Det får bli en målstyrning.Elisa sade att miljöpartisterna sat-sar ytterligare på järnvägar. Det är bara det att bygger för fullt. Man kan inte göra av med merpengar. De ytterligare pengar som ni anslår kan inteanvändas. Det är ganska beklagligt.Elisa säger att man skall stoppaupp, utreda och sedan göra någonting. Men trafikpla-nerna är ju rullande. I detta fall gör man för förstagången en tioårsplan för att man skall kunna planeraoch utföra utbyggnader på litet . Vi hoppasockså att stora beslut skall kunna ersättasmed ett nytt stort beslut 1998.Det finns en kontinuitet. Vi lägger planer, och vimåste naturligtvis fullfölja dem tills vi har en ny plandär vi kan förändra utbyggnaderna. Jag är helt överty-gad om att så kommer att ske.Anf. 202 () replikFru talman! Två gånger under sitt anförande sadeBo Nilsson att det aldrig har anslagits så mycketpengar till drift och underhåll av vägar som . Rege-ringen uttryckte det i sin proposition som att Vägver-ket i stort får behålla sina anslag.Tycker att det är rättvist att Vägverketskall få behålla sina anslag till drift och underhålloförändrade medan man halverar anslaget till enskildavägar?Anf. 203 BO () replikFru talman! Jag har, , försökt förklaraatt det här kommer att betyda en neddragning av in-vesteringarna i nya vägar på litet drygt 2 miljarderkronor. Det blir alltså en rejäl besparing på nyinves-teringarna. När det gäller drifts- och underhållsansla-get vet vi att det kanske hade behövts uppemot 10miljarder. Man får 5,9 miljarder plus det som ingår isysselsättningspaketet från december.Vi har alltså sparat miljarder både på investering-arna och på drift och underhåll. Det är självklart ock-så så att vi måste spara på det tredje anslaget. Det äroundvikligt i detta statsfinansiella läge. Men det ärinte så att de andra posterna är fredade, utan vi harsparat på alla de tre litet större posterna. Detsammagäller för organisation, på vilken vi ocksåhar sparat ett antal procent. Det har alltså skett bespa-ringar över hela linjen.Anf. 204 () replikFru talman! påstående att det aldrigtidigare har gått så mycket pengar till driften som nustämmer alltså inte. utgår kanske, när hansäger att det har gjorts besparingar, från sina yrkandenunder oppositionstiden om dubbla anslag till Vägver-ket. I regeringens proposition sägs att det är fråga omi stort oförändrade anslag.Jag måste återkomma till min fråga. Om man integör några besparingar på del av vägnätetsdrift och underhåll, varför halverar man då anslagettill enskilda vägar? Är det vägnätet mindre värt än detoffentligt ägda?Anf. 205 BO () replikFru talman! Det är rätt lönlöst att debattera medUlla , eftersom hon inte lyssnar på vad jagsäger. Jag har sagt att behov, inte vad visade , uppgår till uppemot 10miljarder kronor men att det får litet drygt 6 miljarder.Det är en mycket stor besparing i förhållande tillVägverkets behov. Det måste lyssna på.Det är inte jag utan som har kommit framtill detta.Jag vill till också säga något om bo-lagisering och privatisering, som jag tidigare litethastigt gick förbi. Ni moderater utgår från att detalltid är bättre med marknadslösningar, men vi harupplevt oerhört hemska situationer när marknaden harfått bestämma för mycket. Jag är inte säker på att detär bättre att man privatiserar och konkurrensutsätteren sådan verksamhet. Det kan hända att samhället kangenomföra den lika effektivt och bra. Det är precisdetta som vi håller att studera.Om jag skulle ha fel i min tro och förhoppning, ärjag inte sämre än att jag kan ändra mig, men just nutycker jag att marknaden till den milda grad har ställttill med problem i vårt samhälle. Ändå sjunger UllaLöfgren ständigt och jämt marknadens lov. Jag tyckeratt hon borde vara litet försiktig med det.Anf. 206 () replikFru talman! Faktum är ändå att landets längsta ochmest vittförgrenade vägnät inte får mer pengar änmedlen till administrationskostnaderna för ,och det tycker jag är orimligt.Bo Nilsson sade att detta är den svåraste bespa-ringen. Det gläder mig att han säger så, och om hanockså handlade därefter skulle jag bli ännu gladare.Jag menar att om den politiska viljan finns, har manockså möjligheter att under resans gång diskuterasaker och ting, t.ex. omfördelningar och ompriorite-ringar. Sådana har vi gjort från sida. Viplockar pengar från utbyggnader av vägarna, också avmotorvägar, och har i stället lagt dem på underhåll.Konstigare är det inte.Det sades att jag tar i så att jag knappast är tro-värdig. Jag har citerat tre eller fyra av de tusentalsskrivelser som har kommit in. Jag vill fråga Bo Nils-son: Är en enig länsstyrelse i och enstämmi-ga kommunstyrelser i och i andra kommuner,LRF-avdelningar landet över, , eller 24 000 enskilda väghållare inteheller trovärdiga?Anf. 207 BO () replikFru talman! var litet lugnare,och det var klädsamt.Det är inte så, som här antyds, att vi nonchalerardetta. Vi lyssnar, och vi har sagt oss att det kanske ärfel att kommunalisera det här. Vi skall göra en analysför att se om de klagomål som kommer fram är berät-tigade. Är de det, får vi ta upp den frågan. Men allade instanser som nämnde har exaktsamma besparingskrav som vi och är tvungna attspara precis som vi måste göra.Jag har just fått ett papper av vilket det framgår attom vi skulle spara in ytterligare pengar på drift ochunderhåll och flyttar över dem till enskilda vägar,skulle resultatet bli ökade döds- och personskadeo-lyckor med åtföljande stora samhällskostnader. Enneddragning av underhållet av det lågtrafikeradevägnätet ger inte sådana negativa trafiksäkerhetseffek-ter och är därför att föredra.Jag tycker att detta är mycket tunga argument.Belastningen och olycksriskerna är större i det statligavägnätet, och det är rimligt att man i detta statsfinan-siella läge tar pengar också från det enskilda vägnätet,även om det är smärtsamt, eftersom detta inte är såbelastat.Anf. 208 () replikFru talman! Det överraskade mig litet grand närBo Nilsson som gammal kommunalman var förvånadöver kommunernas reaktioner. Mig förvånade de intealls, och jag har tidigare angivit skälen för det. Dethandlar till syvende och sist om att ta ansvar för in-frastrukturens utbyggnad, med till- och utflöde.Det är bra att ni lyssnar och analyserar, men islutänden handlar det om pengar. Vi skall spara ocksåi detta avseende, men jag tycker att besparingsbeting-en inte är rimliga. Man går fram med osthyveln häroch var, men här halverar man anslagen, och det ärinte ett uttryck för en god vilja.Anf. 209 BO () replikFru talman! När det gäller osthyveln försökte jag,, att förklara för att detför drift och underhåll behövs kanske 10 miljardermedan får 6 miljarder. Det skulle behövas4 miljarder till för att bevara vägkapitalet, vilket jagtidigare var mycket angelägen om att understryka. Detär inte så att vi beträffande just det här anslaget gårfram med yxan men i övrigt med osthyveln, utanstatsfinanserna kräver att vi måste spara ordentligt påalla områden, investeringar, drift och underhåll, ävenpå det enskilda vägnätet. Vi sparar tufft på alla dessatre stora anslagsområden.Anf. 210 Kommunikationsminister ()Fru talman! Även om det är min och regeringensambition att minska vägtransporternas andel av dettotala transportarbetet, är det rimligt att utgå från attvägarna åtminstone inom för oss överskådlig tidkommer att utgöra det grundläggande transportnätet ivårt land. Det finns flera skäl till det. Ett är att det ärde korta transporterna som dominerar trafikarbetet,och för korta godsfrakter finns det än så länge knap-past något bättre transportmedel än bilen. Ett annatskäl är att vägtransporterna kommer att vara en viktigdel i ett framtida utbyggt kombisystem för olikatransportmedel. Ett tredje skäl är att är ettglest befolkat och avlångt land, där bilen ofta är deteffektivaste transportmedlet.Det är därför viktigt att vi har bra vägar i vårtland, och med bra vägar menar jag i hög grad vägarsom är trafiksäkra och som har en sträckning som sålitet som möjligt skadar människor och miljö. Mättmed det måttet har vi också bra vägar i , settöver hela landet.Riksdagen har, som vi har talat om tidigare här , fastställt målet för den svenska trafikpolitiken.Den skall utformas så att både medborgarna och nä-ringslivet erbjuds en tillfredsställande, säker ochmiljövänlig trafikförsörjning till lägsta möjliga sam-hällsekonomiska kostnad. Jag skulle vilja uppehållamig vid två av dessa ord: "säker" och"miljövänlig".Jag börjar med begreppet säker.Vägnätets status har naturligtvis stor betydelse förtrafiksäkerheten. Vägar som tillåter en jämn och lugntrafikrytm utan farliga omkörningar är säkra vägar.Säkrast av alla vägar är motorvägar. Men det är ändåinte rimligt att bygga motorvägar överallt, oavsetttrafikmängd. Planskilda korsningar, förbifarter förbitätorter, tydliga trafikmärken och informationstavlorbidrar också liksom särskilda gång- och cykelbanor.Till vägens trafiksäkerhet hör också halkbekämpningoch snöröjning. Därför är jag glad över att vi, trots detsvåra ekonomiska läge som vårt land befinner sig i,har kunnat behålla anslaget till drift och underhåll avdet statliga vägnätet på oförändrad nivå.Som vi har sagt och som har påpekats härav har begärt ett större anslag,och det är min och regeringens ambition, som ocksåuttryckts i regeringsförklaringen , att drift ochunderhåll av det statliga vägnätet skall prioriteras, avde skäl som jag har nämnt. I den ekonomisk-politiskaproposition som vi presenterade anslog viockså extra medel till underhåll och reinvesteringar påstatliga vägar och för tidigareläggning av trafiksäker-hetsåtgärder också i kommunerna.Men trafiksäkerhet handlar inte bara om vägenskvalitet utan också om trafikanters beteende, fordo-nens tillstånd osv. har tillsammans medRikspolisstyrelsen och Svenska kommunförbundetoch i samarbete med folkrörelser och andra frivilli-gorganisationer arbetat fram ett nationellt trafiksäker-hetsprogram. Detta program ligger nu till grund fördet trafiksäkerhetsarbete som vi skall utföra de när-maste åren.