prot · GJ0914 · 1995-10-25 00:00:00 — Det behövs helt enkelt en annan modell för attförenkla beräkningarna och undvika onödiga ochkostsamma beräknings- och tolkningstvister.Vi föreslår i stället att priset på el från de småkraftverken fastställs till en viss procent av den sam-manlagda el- och nättaxan inom det aktuella distribu-tionsområdet. Om man fastställer ersättningen till70 % av den samlade intäkten, minus skatter, nåsbåde enkelhet och åsyftad tidsförbättring. Ett liknandesystem tillämpas redan i t.ex. och även iDanmark.Tyvärr, herr talman, har vi inte fått gehör för dettaförslag. Därför har vi en reservation i frågan: reserva-tion nr 13. Naturligtvis står jag fortfarande bakomreservationen, men i detta läge avstår jag från att yrkabifall.Anf. 20 ()Herr talman! Det är bra att socialdemokraterna harförmått samla sig till ett någorlunda vettigt förslag tillavreglering av den svenska elmarknaden. Visserligenhar det tagit längre än nödvändigt, men bättresent än aldrig.Eftersom det är viktigt att snabbt få förnuftiga,stabila och klara spelregler på elmarknaden stöderFolkpartiet liberalerna i huvudsak föreliggande för-slag. Syftet med förslaget är ju att stärka konsumen-ternas ställning.Det är framför allt på en punkt som vi är kritiska.Det gäller utrikeshandel med el. Vi hävdar att frihan-del och sund konkurrens är viktiga välståndsbildandekrafter. Redan i förslaget från förra regeringen fannsen hel del inskränkningar i den fria handeln med el,och tar Socialdemokraterna ytterligare steg bortfrån frihandel och mot nya begränsningar och regle-ringar.Enbart staten skall få äga nya utlandsförbindelser.Det skall göras en utredning om särskild koncessionför export och import. Uppgifter om motpart skallfinnas med i den anmälan om långsiktig elhandelsav-tal som även fanns med i tidigare regeringsförslag.Insikten om fördelarna med en internationell el-marknad syns vara bristfällig och tilltron till regle-ringar för att upprätthålla nationell försörjningstrygg-het alltför stor. Vi kan aldrig någonsin reglera oss tillökat välstånd i den internationella ekonomi som vi lever i.Vad gäller ställning vill jag säga att visenare kommer att diskutera frågan om försäljning.En återgång till affärsverksformen anser vi inte varaaktuell.Med sin marknadsdominans - halva den svenskaelmarknaden utgörs av - har ettstort ansvar för att den fria elmarknaden skall fungerapå avsett sätt.Vi i är vaksamma mot monopol- ocholigopoltendenser. Jag har i olika sammanhang varitkritisk mot agerande mot bl.a. en del småkommunala energiverk. Jag förutsätter att man snabbträttar till tidigare missgrepp och i fortsättningen age-rar på ett sådant sätt att inte behö-ver ingripa.Skillnaderna i det pris som elkonsumenten får be-tala när avregleringen har slagit igenom fullt ut kom-mer till stora delar att avspegla skillnaderna i nätkost-nader mellan olika distributionsföretag. Jag ser framemot en intensiv debatt om dessa monopolföretagsstruktur och effektivitet. Konsumenttrycket måstegöra det ohållbart att behålla olika nättaxor inomrelativt små områden. finns det t.o.m. kommunermed flera distributörer, och därmed flera nättaxor. Jagifrågasätter om detta system kan upprätt-hållas inom länen eller ens inom landsdelarna medtanke på den ökade styrka som konsumenterna fårefter dagens beslut.Avslutningsvis yrkar jag bifall till våra reservatio-ner 4 och 7.Anf. 21 ()Herr talman! Trots att har en mycket ef-fektiv elmarknad med hög leveranssäkerhet och ett avvärldens lägsta elpriser vill regeringen nu genomföraden avreglering som förberetts av den tidigare bor-gerliga regeringen. Det är inte konstigt att det nubörjar komma protester från flera håll än från riks-dagspartier och kommunalråd. har det kommiten protestskrivelse från villaägarna i , och ansåg SSU att man inte borde genomföra för-slaget.Beroende på frågans tekniska krånglighet har detinte blivit någon bred debatt. Men följer man diskus-sionen i eller i senaste valrörel-sen ser man att det varit en stor fråga för partierna ochkommunerna.När regeringen drog tillbaka förslagettill ny ellagstiftning och sköt upp ikraftträdandet varvi många som hoppades på att förslaget skulle föränd-ras i grunden. De ideologiskt motiverade avreglering-arnas tid var över, trodde vi.Herr talman! Det är intressant att syna den dis-kussion som försiggick i frågan för ungefär ett årsedan. Som exempel kan jag ta det den f.d. EU-parlamentarikern sade i riks-dagsdebatten . Man blir nästan lyrisk närman läser de synpunkter han då framförde: "Det varvi socialdemokrater som först tog upp frågan omavregleringen av elmarknaden. Det har hänt en hel delsaker sedan frågan först kom upp på dagordningen förnågra år sedan. Jag vill peka på två faktorer som in-nebär nya förutsättningar." Han fortsätter: "Vattenfallär ett av de största projekten för utförsäljning. Hurregeringen ser på detta kopplat till reglering av el-marknaden avslöjade Per för flera årsedan - - - Där avslöjade han att när avregleringen avelmarknaden är genomförd kan privatise-ras. "Furustrand fortsätter: "Vårt elsystem är en del avlandets infrastruktur i likhet med vägsystem och järn-vägar." Vidare säger han: "Vi socialdemokrater kaninte acceptera förändringar av regler som har somfrämsta syfte att bana väg för privatisering av Vatten-fall. Avregleringen hör ihop med utförsäljningen avVattenfall. Vi har fått detta bekräftat av både nä-ringsministern och statsministern. "Här finns, om man läser vidare, slående likhetermed yrkanden och de socialdemokra-tiska motionerna, där man yrkat blankt avslag påpropositionen.När man studerar vad nuvarande arbetsmark-nadsminister sade i valrörelsen1994 blir man ännu mer frågande inför vad somegentligen håller på att ske. Han sade: Den borgerligaregeringen har lagt fram en proposition om en s.k.avreglering av elmarknaden. Förslaget innebär denstörsta energipolitiska förändringen under hela efter-krigstiden. Det blir dramatiska förändringar för pris-sättning på el, försämrade incitament för investeringari nya energianläggningar, m.m.Han fortsätter: Regeringens projekt är ett gigan-tiskt experiment där vi inte vet något om utfallet. Visocialdemokrater anser inte att vi har råd med sådanaexperiment. Han säger vidare: Vad är det egentligensom gör en snabb avreglering nödvändig. Att Per gör det är väl känt.Men att i regeringsställning lånar sig till attbli stödtrupp åt i energipolitiken ärminst sagt förvånande.Man undrar vem som agerar stödtrupp tillModeraterna. Frågan om en ny ellagstiftning är natur-ligtvis en ideologisk fråga. Nog är det en naturligundran hur och varför Socialdemokraterna har kunnatsvänga på bara ett drygt år. De förändring-ar som gjorts mot det borgerliga förslaget ger knap-past motiv för detta. Förlängningen av systemet medleveranskoncessioner från tre till ger visserli-gen ett visst skydd för små elkonsumenter. Men dettaskydd är övergående.För dryga året sedan talade de socialdemokratiskarepresentanterna klartext. Både Furustrand och Sund-ström ansåg att avreglerad elhandel banade väg förprivatisering av . Hur förklarar den situationen? Har ni fått garantierfrån de borgerliga partierna att de inte skall drivaprivatisering av om de återkommer i rege-ringsställning?I riksdagsdebatten sade näringsut-skottets nuvarande ordförande att energi inte är envara vilken som helst. Hon har naturligtvis helt rätt.Energiförsörjningen, postdistributionen, telekommu-nikationerna och järnvägstransporterna ingår i denbasservice där måste ta ett speciellt ansvar.På dessa områden behövs det ibland vissa regleringarför att skydda samhällsintresset och lika villkor var ändu bor i landet, osv. avregleringar för exem-pelvis flyget förskräcker.Herr talman! Regeringen har inte orkat stå emottrycket från de stora elproducenterna, de stora distri-butörerna och storindustrin. Förberedelserna för enavreglerad handel med el hade redan kommit förlångt. Regeringen klarade inte att återställa ordningen,detta trots att man i de egna leden hade haft stort stödför en sådan inriktning. Jag beklagar det.Vänsterpartiets förslag innebär dock inte ett blanktavslag på propositionen. Vi anser att man kan uppnåsamma fördelar som regeringen önskar - effektivareutnyttjande, bättre prissättning, nordisk marknad -genom att endast utsätta råkraften för konkurrens.Genom att behålla distributionsområdena och nu-varande koncessionsområden och låta dessa handla elhos valfri leverantör i undviker man dessutomden uppenbara risken att de små konsumenterna fårbetala industrins lägre elkostnader. De flesta kommu-nala elverk ges då möjlighet att fortsätta med sineffektiva verksamhet till gagn för energieffektivise-ring och till gagn för vanliga konsumenter.Herr talman! Jag vet att förslag ärgodtagbart för de flesta kommunala företrädare, bådesocialdemokrater och faktiskt också en hel del bor-gerliga, samt naturligtvis fackliga representanter.Göran i skulle välkomna ettsådant balanserat förslag till ellagstiftning.I frågan om är skillnaden mellan ut-skottsmajoriteten och liten. Vänster-partiet vill att uttalar sig för att Vattenfallföljer ägarens intentioner i energipolitiska frågor.Även om nu inte majoriteten vill ge några skriftligapekpinnar till det statliga bolaget finns det anledningatt i denna debatt markera att självklartskall följa ägarens intentioner.Frågan är återigen: Står den socialdemokratiskabedömningen kvar att en avreglerad handel med elbanar väg för privatisering av ?Små elkonsumenter och konsumenter i glesbygdär givetvis en av huvudfrågorna när vi nu skall fattadetta beslut. Regeringens förslag till ny ellagstiftningkommer med säkerhet att få till följd att små konsu-menter och konsumenter i glesbygd får högre elkost-nader som det är lika säkert att större indu-stri och andra större sammanslutningar kommer att fåsänkta elkostnader. Att påstå någonting annat är fel.Marknadsekonomins funktion vad gäller priser tillsmå och stora förbrukare av en vara är härvidlagganska solklar. Bl.a. därför föreslår attsystemet med leveranskoncession permanentas.I betänkandet ställer utskottsmajoriteten sig bak-om regeringens förslag att små elproducenter som kanleverera en effekt om högst 1 500 kW skall erhållaskälig ersättning för den levererade kraften. Medhittillsvarande synsätt har detta motsvarat alternativ-kostnaden, dvs. små producenter skall ha sammaersättning som stora producenter med viss hänsyn tillminskade överföringsförluster. Men det är inte skäligtatt använda en sådan princip.Varför det inte är skäligt att använda denna prin-cip beror på att det stora vattenkraftverken har till-kommit med stöd av Vattenkraftlånefonden, där rän-tan var satt mycket lågt, och i vissa fall har även fi-nansieringen skett över statsbudgeten. Den storskaligavattenkraften blev därför ganska snabbt mycket lön-sam och kunde stödja den senare utbyggnaden avkärnkraften. Det är därför inte skäligt att småskaligelproduktion utan dessa förutsättningar skall ersättaspå samma vis.Om det är så att förutsättningen för att bygga nyelproduktion i skall vara att företaget innehargammal lönsam vattenkraft måste denna förutsättningbetraktas som ett etableringshinder. Vid en jämförelsemed övriga finner man att svenska små elpro-ducenter har en mycket låg ersättning, ca ,medan man i får och i 74öre. Därför föreslår att de små elpro-ducenterna skall ges goda utvecklingsmöjligheter försmåskalig kraft.Regeringen föreslår ett tillfälligt förbud för över-gång till elvärme i sådana områden där fjärrvärmenhar svag konkurrenskraft. Både ochMiljöpartiet vill permanenta det förbudet av naturligaskäl. Regeringen bör återkomma med förslag om hurman klarar detta i framtiden.Regeringen vill också, och det är en mycket viktigfråga för de kommunala verken , att nät-verksamhet och produktion/handel med el skall ske iolika juridiska personer. förslag om enmer balanserad förändring av elhandeln skulle onö-diggöra förslaget om två juridiska personer.Men även i det fall att regeringens förslag till nyellagstiftning vinner en majoritet är det onödigt,krångligt och kostsamt att tvinga små kommunalaelverk att bilda två bolag eller juridiska personer.Vänsterpartiet stödjer därför det moderata yrkandetatt företag med mindre än 10 000 abonnenter enbartskall behöva göra en särredovisning av nätverksamhetoch produktion eller handel med el.Varför skall vi tvinga de kommunala distributions-företagen att bolagisera och öka sina administrativakostnader? Varför skall vi pressa de kommunala ver-ken till utförsäljning?Herr talman! Jag vill med detta yrka bifall till re-servationerna 1, 3 och 20.Anf. 22 ()Herr talman! Ni som lyssnar på läktaren, och nisom tittar på TV! Den moderat som var här i kamma-ren var en lustig figur. Han sade vad han tyckte, ochsedan gick han. Han vill inte vara med och debattera.Han tyckte inte att andras åsikter var så intressanta,och han skulle till Energikommissionen.Då ställer man sig frågan: Finns det ingen annanmoderat som kan energifrågor, eller är det ett väldigtförakt för ? Jag vet inte. Kanske talmannenkan redogöra för det vid ett annat tillfälle.Vi har haft en FN-debatt här alldeles . harvi en energidebatt, vilket får mig att vilja utgå från ettför många partier ganska svårsmält dokument, nämli-gen dokument, där detslogs fast att vi i industrivärlden måste halvera vårenergiomsättning.Det handlar alltså om en halvering.Då uppkommer frågan om det vi skall diskutera , avreglering av elmarknaden, leder det till målet,dvs. en halvering av energiomsättningen.Som regeringen har lagt upp det och som ut-skottsmajoriteten har lagt upp det måste svaret bli nej.Det visar att det är lätt att prata om FN och globalsolidaritet för att nå de fina målen ,men mycket svårt när man kommer till praktisk hand-ling där man måste ifrågasätta sin egen gamla förle-gade världsbild. Det är ju tyvärr så att de gamla parti-ernas ideologier vilar på en sådan.Det som krävs är en ramplan för att vi skall vetainom vilken energiomsättning vi måste hålla oss.Sedan får vi ta fram ekonomiska styrmedel så att viuppnår dessa effekter och detta mål.Nu skall detta alltså avregleras, eller omreglerassom socialdemokraterna litet fantasifullt döpt om dettill. Det finns ju en del regler kvar. Det är mycket bra.Vi kan inte gå på den folkpartistiska totalt anarkistis-ka modellen. Den är inte speciellt lysande.Reglering eller avreglering är ofta en klassiskideologisk fråga, som har pekat på.Den här frågan kan också användas i valrörelser föratt markera revir och för att bygga upp låtsasmotsätt-ningar mellan t.ex. socialdemokraterna och de tradi-tionellt borgerliga partierna.Innan valet gillade inte socialdemokraternaavregleringar, vilket var bra. , efter valet, gillarde det. Det gäller att göra ett i politik mellansocialdemokraterna och . Då får manibland försöka hitta på några motsättningar. Detta varväl en sådan påhittad motsättning, vad jag kan förstå.Den ideologiska argumenteringen bygger ofta påhuruvida staten eller marknaden skall styra och ha ettmycket stort inflytande. Avregleringen har alltså bliviten ideologisk fråga. har det gått åt fanders.Taxinäringen och flyget är exempel på mindre lysan-de avregleringar. Tyvärr kan det gå lika illa den härgången.Det finns nämligen en annan dimension än denklassiska höger - vänster-dimensionen. Det finns engrön dimension i detta som är viktig.Den gröna rörelsen ser ganska pragmatiskt pådetta med avreglering eller reglering. Den väg som viskall gå är den väg som gynnar ett ekologiskt ochsocialt hållbart samhälle. Då kan det ibland vara bramed avregleringar och ibland mindre bra. Men detfinns ingen ideologisk blockering från vår sida när detgäller dessa frågor. Det är målet vi skall nå. Medlenär inget självändamål, som bl.a. gånger har sagt här i talarstolen när det gällerandra avregleringar inom kommunikationssektorn.I det här fallet gäller det alltså elmarknaden och enfri konkurrens för produktion och försäljning av el.Det finns ingen som helst anledning att tillstyrka denhär propositionen från regeringen.Orsaken är enkel - förslaget är en halvmessyr. Detutmynnar nämligen i att man skall privatisera vinster-na och socialisera kostnaderna. Det är ett mycketmärkligt synsätt, men det är detta det går ut på. Orsa-ken till detta är mycket enkel. De externa kostnader-na, dvs. miljökostnaderna, vill man socialisera. Demskall den offentliga sektorn ta hand om när de privataaktörerna och andra aktörer har tagit åt sig vinsterna.Skall vi kunna lösa detta med en avreglering på ettriktigt sätt måste naturligtvis de externa kostnadernavara inbakade i det pris som konsumenten betalar. Sålänge det inte är så har vi inte ens någon marknad. Detär en dålig marknad som inte fungerar. Därför handlardetta med avregleringen mer om traditionella modera-ta besvärjelser. De bygger på det enkla faktum vill privatisera vinsterna och socialisera kostna-derna. Kostnaderna för miljöskador, hälsoeffekter,samhällsrisker och långverkande radioaktiv förstöringav de mänskliga cellerna får den offentliga sektorn tapå sig medan vinsterna skall privatiseras.Jag måste fråga en sak. Det kanskefinns någon annan moderat som kan gå upp och för-svara detta. Jag undrar varför just avskyrdetta med verklig marknad så oerhört starkt. Varför ärman så rädd för detta med externa kostnader? Varförär man så rädd för att låta energislagen betala sinaverkliga miljökostnader? Det är ju detta som är verk-lig marknad. Det är detta som är verklig marknadse-konomi. Varför är man så rädd?Jag får förmodligen inget svar från eftersom han sprang i väg när han hade sagt sitt.Jag är förvånad över att han sprang, men inte över dethan sade.I propositionen talar socialdemokraterna om på ett kostnadseffektivt sätt och till stabila ochrimliga priser skall få fram el. Utskottets majoritethåller med. Men detta är inte sant. Det kan aldrig blikostnadseffektivt om inte miljökostnaderna ligger ipriset.På vilket sätt anser socialdemokraterna att det ärkostnadseffektivt att släppa marknaden fri när denslipper ta hand om miljökostnaden? Hur kan det blikostnadseffektivt? Ge mig ett enda intellektuellt he-derligt svar på den frågan!Hade avregleringen kombinerats med förslag om att el från kärnkraftverkskall miljöbeskattas med hade det varit någotannat. Då hade det varit något helt annat, med detställer man inte upp på.Jag vill passa på att citera några socialdemokratis-ka motionärer i ärendet. , , , m.fl. har skrivitbl.a. följande i en motion: "Detta" - dvs. avreglering-en - "är katastrofalt inte minst med tanke på att kärn-kraften skall avvecklas. "Katastrofalt, skriver de. SSU har sagt samma sak.Jag tror att det vore bra om den socialdemokratis-ka riksdagsledningen började fundera över om maninte skall lyssna på den mer moderna delen av densocialdemokratiska rörelsen.I en annan motion från socialdemokraterna, avbl.a. och , talas omhotet mot glesbygden på ungefär samma sätt som vihar talat om det i vår motion.Jag vill också passa på att fråga hur serpå detta med avreglering. Linje 2, som Folkpartietoch Socialdemokraterna stod bakom, sade ju införfolkomröstningen om kärnkraften att kärnkraftenskulle vara avvecklad . Det var avvecklingmed förnuft. Låt oss nu avveckla med förnuft! Kanman göra det med den här avregleringen? Nej, det kanman inte.Men hur är det med linje 2:s handlingsplan ochderas löften? Man kan aldrig någonsin få kärnkraftenavvecklad om man avreglerar elmarknaden utan attbaka in miljökostnaderna för kärnkraften.Jag skulle också vilja ta upp detta med utrikeshan-del med el. Min fråga går då till . När viså småningom förmodligen får en inre elmarknadinom EU, en fri marknad med en mer eller mindre friutrikeshandel, tror inte att detkommer att innebära att elpriset i kommer attöka högst avsevärt. Varför skall svenska kraftbolagsälja el till svenska hushåll och inte få ut lika mycketsom om man säljer till tyska hushåll? Man kan kansket.o.m. få ut det dubbla priset.Om detta blir verklighet, finns det då utrymme föratt skall skatteväxla på det sätt som bådeCentern och vill? Finns det utrymme förytterligare elskattehöjningar t.ex.? Eller blir priset såhögt i alla fall? Jag undrar om ser ett visstproblem i detta.Jag stöder alla reservationer som harskrivit under, och jag yrkar bifall till reservation 2.Anf. 23 () replikHerr talman! har ett yrkande om skall sälja ut till de landsting därdessa kraftverk befinner sig. Då blir man litet orolig.Här finns ju andra förslag om att privatisera och säljaut AB.Min fråga till är: Finns det någonsituation där kan tänka sig att stödja enallmän privatisering av ?Anf. 24 () replikHerr talman! Nej, det gör det inte. Vi tycker attVattenfall skall förbli i offentlig ägo. Däremot har viinte - som andra kanske har - några ideologiskablockeringar som leder till att vi menar att Vattenfallmåste vara statligt.Anf. 25 () re-plikHerr talman! ställde en direkt frågatill mig om hur jag ser på utrikeshandeln med el. Mittsvar är att vi säljer el till och köper el frånutlandet och att jag inte har kunnat se att detta harpåverkat det svenska elpriset. Vi köper el från ,och , och vi säljer el via BalticCable till . Jag kan därför inte se att det skallbli några större skillnader.Inte heller kan jag se att handeln med andra länderi någon utsträckning skall kunna påverka en skatte-växling. I EU diskuterar man redan skatteväxlings-problematiken, och man kommer med största sanno-likhet att liksom vi vill göra i genomföra enskatteväxling. Följaktligen bör inte heller det kunnapåverka utrikeshandeln med el.Anf. 26 () replikHerr talman! Vad gäller skatteväxling var det väl iförrgår en katastrof som inträffade på Ekofinmötet,där tyvärr inte medverkade men Sveri-ge ändå var representerat. Det som där skedde var välen katastrof när det gällde synen på koldioxidskatt,energiskatter och annat. Inget talar väl för att EU justnu kommer att stödja de förslag som har lagt fram. De berörda ministrarnaär ju motsträviga.Sverige hanterade frågan ganska bra , såatt man slapp låsa fast sig vid ett mycket dåligt fem-årsbeslut och trots allt kan hålla diskussionen vid liv.Det blir ingen skillnad på elpriset, säger man nufrån , och det var intressant. Andra cen-terpartister som talar om energifrågor brukar sägaprecis tvärtom, att det inte är kärnkraftsavvecklingensom leder till ökat pris, utan den totala avregleringenav köp och försäljning av el, så att svenska kraftbolagfår sälja el till tyska hushåll för dubbla priset. Det ärden argumentation som man har då.Vilket ben skall man egentligen stå på inom Cen-terpartiet?Det är väl vidare ändå litet skillnad mellan dagenssituation och den som man inom EU jobbar för, dvs.en totalt fri elmarknad. Man kan nog inte jämföragårdagen eller dagen med morgondagen så som Kers-tin Warnerbring gör.Anf. 27 () re-plikHerr talman! Jag tycker att det går alldeles ut-märkt att jämföra gårdagen, dagen och morgondagenmed varandra. Det är nämligen genom historien somvi lär oss att tolka framtiden, har sagt att det pågår ganskamycket av utrikeshandel med el och att detta, såvittjag vet, inte i någon nämnvärd utsträckning har på-verkat elpriserna i . Däremot är jag alldelesövertygad om att vi måste få mycket dyra-re elpriser även i . Det är en självklarhet om viöver huvud taget skall kunna klara av dels kärn-kraftsavvecklingen, dels allt annat som hör sammanmed elförsörjningen.Vi har i ovanligt låga elpriser, och följ-aktligen finns det också utrymme för en viss höjning.Anf. 28 ()Herr talman! Jag delar helt att det finns ett utrymme för högre el-och energipriser. Men vitsen med både ochvårt skatteväxlingsförslag är att denna ökning i förstahand skall ligga på skatten. Då får vi nämligen inskatter så att vi kan sänka skatten på arbete.Men en fullständigt fri elmarknad kommer attpressa upp priset. Säg mig det kraftbolag i Sverigesom säljer för halva priset till svenska konsumenternär det kan få hela priset hos danska, tyska ellerfranska konsumenter! Jag förstår inte riktigt KerstinWarnerbrings resonemang, men det får vi kanskedebattera , när vi har mer av repliker tillförfogande.Anf. 29 ()Herr talman!