prot · GI09113 · 1995-06-01 00:00:00 — Skolan har tagit handom barn med särskilda behov, och skolan harskolhälsovård och skolskjuts. De ledandesocialdemokraterna i kommunen anser att friskolornaär överkompenserade och välkomnar den föreslagnasänkningen av ersättningsnivån. Förmodligen kommerJönköpings kristna skola att få ersättningen sänkt.Kan skolan ta emot elever med särskildabehov eller elever med invandrarbakgrund? Det är enberättigad fråga.Under muntliga frågestund den 18 majgjorde utbildningsminister följandeuttalande med anledning av en fråga av BirgittaWichne angående Sverigefinska skolan i . Hansade följande:"För det första har vi i regeringen klart markeratatt vi inte vill ha en utveckling som innebär fler ochfler privatskolor i landet med därmed följandesegregation. Detta gjordes också klart i valrörelsen.För det andra har vi tillsatt en utredning som skallse över hela systemet med stödet till privatskolorna,eller friskolorna som de ofta kallas. Innan den är klarkan vi inte säga hur det skall bli.Det är dock helt klart att man inte kan ha ettsystem där privatskolor skriver ut sina kostnader påkommunerna som dessa har tillräckligt medutbildning. Det är just sådana system som urholkarden offentliga skolans möjligheter att ge godutbildning, och det motsätter vi oss. "Detta uttalande av departemenstchefen visartydligt den socialdemokratiska motviljan motfristående skolor och föräldrars och elevers rätt attvälja skola och skolform. I samma anda uttalade sigdet ansvariga kommunalrådet, socialdemokrat, iBorås om stadens friskolor, där hans uppfattning är attdet inte är nog med att bidragsnivån skall sänkas utankommunen skall också besluta om vilka skolor somman skall stödja.Jag skulle vilja fråga utskottsmajoriteten om nidelar den uppfattningen som har delgetthär i och som även det ansvarigakommunalrådet i har uttalat.När den här typen av signaler kommer fråndepartementschefen och ledande kommunalaföreträdare, då blir jag djupt bekymrad för defristående skolornas framtid i Sverige.De viktigaste förutsättningarna när det gäller attdriva en verksamhet är att spelreglerna är rättvisa, lättöverblickbara och långsiktiga. Vi tvingas nu attkonstatera att dessa förutsättningar inte gäller förfriskolor i . Utan att presentera något underlagför sitt förslag föreslår regeringen en sänkning avbidragsnivån att gälla redanfrån . Konsekvenserna av detta snabbtframarbetade förslag kan bli katastrofala, framför alltpå många nystartade fristående skolor. Jag är oroadför framtiden för alla de hundratals skolor som komtill under förra mandatperioden och för de nya som ärpå gång om dessa skall bli utlämnade till kommunalavänsterpolitikers godtycke.Jag skulle vilja fråga statsrådet är skälen till att ni föregriper utredningensresultat och vad är det ni vill åstadkomma? Är måletatt skjuta de fristående skolorna i sank så fort sommöjligt?Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 1.Anf. 156 ()Herr talman! Låt mig först markera att, vilketockså står i vår kommittémotion, Folkpartietliberalerna finner det mycket anmärkningsvärt attregeringen först aviserar en parlamentarisk utredningsom vi alla utser ledamöter i men sedan omedelbartföregriper denna utrednings arbete genom att föreslånedskärningar av stödet till de fristående skolorna. Viavvisar därför regeringens förslag om lagändring menvälkomnar den parlamentariska utredningen. Vi går ini det arbetet i avsikt att skapa långsiktiga och politisktbrett förankrade ekonomiska förutsättningar förfristående skolor.Merparten av de fristående skolorna baserasantingen på en speciell pedagogik eller på konfession.Folkpartiet liberalerna hävdar att det finns enbetydligt större potential av fristående skolor som kanutvecklas om politisk stabilitet och långsiktighetkunde uppnås så att även friskolorna kunde planeralångsiktigt. Oaktat utvecklingen tror vi aldrig attantalet fristående skolor kommer att överstiga 10 %av skolorna i det totala skolväsendet. Det viktiga ärdock inte antalet utan möjligheten och rätten att startaen sådan skola.En ofta förbisedd potential utgörs avkreativa entusiastiska lärare som tillsammans villpröva idéer inom sitt professionella område ochföredrar att göra det utanför den kommunala skolan.De vill vara mera självstyrande än vad som är möjligtmed det kommunala regelverket och tillsammans medbarn, ungdomar och föräldrar utveckla den egnaskolan på bästa sätt. Enligt vår uppfattning finns detinga skäl att bromsa en sådan utveckling. Tvärtomkan det också fungera som en stimulans som kommerföräldrar, elever och lärare till godo. Måhända kanden konkurrensen också fungera som katalysator närdet gäller att förmå kommunpolitiker att släppa merbeslutsrätt till de lokalt verksamma i de kommunalaskolorna.För att säkerställa att alla har möjlighet att välja enfriskola om de så önskar har vi också klart markeratatt de skall vara avgiftsfria. Skattepengarna tillskolverksamheten ingår i det generella statsbidragetoch skall omfatta kommunens alla barn oavsett om deväljer att gå i en skola eller i en friskola.Därför har vi markerat denna vår inställning genomreservation 10, som jag dock icke yrkar bifall till. Detkommer kanske våra reservationskamrater att göra.En fråga som ofta tas upp i debattinlägg frånsocialdemokrater och även från vänsterpartister gällerbarn med särskilda behov. Friskolorna framställs dåofta som segregerande när det i stället finns mycketsom tyder på att friskolorna - kanske beroende på sinannorlunda pedagogik - ofta gör betydande insatserför barn med särskilda behov. Flera av friskolorna hart.o.m. inriktningen att specialisera sig på barn medsärskilda behov, t.ex. dyslektiska elever. Hotet motfriskolorna är alltså också ett hot mot dessa elever,som i friskolorna har hittat en miljö som passar justdem.Folkpartiet har också reserverat sig när det gällertillsynen. Vi kräver i reservation 12, som jag härmedyrkar bifall till, att fortsättningsvis skallvara den enda tillsynsmyndigheten för de friståendeskolorna. Däremot vill vi ändra tillsynen så att sammaregelverk skall gälla för kommunala och friståendeskolor. Vi menar att det är logiskt att kommunen tarhelhetsansvar för all den skolverksamhet som bedrivsinom kommunen och för de barn som bor där. Jag vetatt den parlamentariska kommittén också har fått iuppdrag att titta på hur man skall fördela tillsyn- ochtillståndsverksamheten. Genom vår reservation har viklart markerat hur vi vill ha det i framtiden.En väg för att få veta om allt fungerar bra och vadsom kan bli bättre vore att fler kommuner följerexemplet från några kommuner som har inrättat enkommunal skolinspektör. Det borde som sagt prövas iännu fler kommuner.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall tillutskottets hemställan förutom på de punkter därFolkpartiet har avgivit reservationer. Jag yrkar än engång bifall till reservation 12.Anf. 157 ()Herr talman! I en motion från frånden allmänna motionstiden begärde vi att regeringenskulle återkomma med förslag om rättvisare formerför ekonomiskt stöd till friskolorna. Vi sade imotionen att vi tyckte att var en för högersättningsnivå och att skolpengen som infördes underden förra regeringen var ett alltför statiskt ochokänsligt resurstilldelningssystem.Vi anser att det offentliga stödet bör utformas påett mycket mer flexibelt och behovsinriktat sätt ochatt vi i högre grad skall ta hänsyn till vilka elever somfinns i den enskilda skolan. Det är alltså barnensbehov som skall styra resurserna.I dag överkompenseras friskolorna i vissa fall. Jagtycker att det är viktigt att alla skolor i en kommunges likvärdiga förutsättningar för arbetet -ekonomiskt, pedagogiskt och organisatoriskt.Resurserna måste fördelas så att de så långt sommöjligt kompenserar för olikheter i den socialasammansättningen. Skolpolitiken måste utformas såatt segregationstendenser av olika slag motverkas.Rätten att välja skola skall givetvis finnas kvar,men valfriheten får inte betonas så starkt att denmotverkar strävan till ökad jämlikhet och minskadesociala klyftor.Jag är därför nöjd med att regeringen nu hartillsatt en parlamentarisk utredning som skall se överde framtida villkoren för friskolorna. Arbetet skall juvara färdigt , då också ettförslag till lagändringar skall läggas fram.Jag vill markera att vi inom inte ärnegativa till själva friskoletanken som sådan.Friskolorna kan vara utmärkta komplement till denkommunala skolan. De kan skapa utrymme förspännande alternativ och på så sätt bidra tillpedagogisk förnyelse och utveckling. De kan profilerastudierna med inriktning mot olika kulturformer.Vi anser att det är sådana skäl, dvs. de som hörihop med den pedagogiska särarten, som skall varaavgörande när man fattar beslut om att inrätta nyafriskolor, inte själva privatiseringen som sådan. ÄvenMargitta nämnde den pedagogiska särarten,om jag tolkade henne rätt. är det ju inte alltid detsom är skälet till att man startar en friskola.Jag tycker att uttryckte en ganska låguppfattning om kommunalpolitiker när han sade attfriskolorna blir utlämnade till kommunernas välvilja.Jag tror att kommunerna är de som bäst kan avgörahur deras verksamhet skall organiseras. Vi tyckerdärför att kommunerna bör få större inflytande, bådenär det gäller att ge tillstånd till nya friskolor och närdet gäller att utöva tillsyn över skolorna.Förutsättningen för att få offentliga bidrag måstevara att grundläggande demokratiska principer följsenligt skollagen och läroplanen och att friskolan harkompetenta och behöriga lärare. Skolarbetet skallpräglas av öppenhet, tolerans, allsidighet ochsaklighet.Vi anser att elevavgifter inte får förekomma omskolan vill ha offentligt stöd. Annars urholkas denreella möjligheten till fritt val av skola. Valet kommeri stället att styras av föräldrarnas ekonomiskaförhållanden. Enligt rapporten inom skolanökar visserligen kvaliteten i skolor för de välbärgadegenom existensen av elevavgifter, men de flesta andraskolpolitiska mål motverkas, prestationssegregeringenökar och likvärdigheten urholkas.Med detta vill jag yrka bifall till Vänsterpartietsoch reservation nr. 10 om att friskolorna iprincip skall vara avgiftsfria.I propositionen föreslås att bidraget till friskolornaskall motsvara av genomsnittskostnaden förkommunens grundskoleelever. Reglerna skall gälla iväntan på att utredningen om friskolorna redovisatsina slutsatser. 75-procentsnivån är identisk med vårtandrahandsyrkande när tog beslut i frågan.Vänsterpartiet ställde sig bakom förslagen iregeringens proposition, vilket ocksåSocialdemokraterna var informerade om. Genomöverenskommelsen med förändradesdock förutsättningarna något. Jag vill säga att jag inteär sur, eller besviken över att Socialdemokraterna ochCentern kommit överens, endast kanske litet lättförvånad över att resultatet presenterades i massmediainnan utskottet över huvud taget hade behandlatfrågan.Centerpartiet har brutit upp från den någotprestigefyllda låsning som övriga borgerliga partierhar i frågan om ersättningsnivå till friskolorna. Det ärvi glada över. Däremot är jag mer tveksam tillsakinnehållet och har därför reserverat mig mot deförändringar i skollagen som är resultatet avöverenskommelsen. Det har jag gjort av flera skäl.75 % är ett golv, och skall betraktas som ett sådantoch inte som ett tak. Kommunerna har alltså full frihetredan nu att ersätta friskolorna med ett högre belopp.I den meningen är alltså överenskommelsen ett slag iluften. Det är viktigt att slå vakt om kommunernassjälvstyre. Jag tror att kommunerna själva har bästakunskap om friskolorna inom den egna kommunenoch därmed också möjlighet att bedöma i vilkenutsträckning och av vilka skäl en högreersättningsnivå eventuellt bör utgå. Att förändraskollagen , innan utredningen är klar med sinrapport, anser jag på ett olyckligt sätt skulle föregripautredningens arbete. Jag är rädd att utredningensmöjligheter att diskutera frågan förutsättningslöstskulle minska. Jag tror att den kanske medvetet vagaformuleringen kan skapa tolkningssvårigheter ochdärmed onödigt byråkratiskt krångel.Jag yrkar därmed bifall till reservation nr. 3.Till sist vill jag göra en mer ideologisk förklaring,som efterlyste. Vi tycker att det är viktigtmed en sammanhållen likvärdig skola för alla barn.Det är den skolan i första hand villlägga ner energi och kraft på att utveckla ochförbättra. Den skolan är inte kommunalgrå. Där finnsmängder av fantasi och kreativitet.Det är min övertygelse att det är av stort socialtvärde att barn går i en närbelägen skola, där deundervisas tillsammans med andra barn med olikabakgrund, förutsättningar och intressen. Det är oftaden kommunala skolan. Det goda mötet mellanmänniskor är kanske det viktigaste motmedlet motfördomar och våld. I den skolan bygger vi egentligengrunden också för vår demokrati.Anf. 158 () replikHerr talman! sadeatt jag har en låg uppfattning omkommunalpolitikerna. Jag kanske uttryckte mig dåligt,men jag grundar mig på de uttalanden som gjorts iriksdagen av exempelvis och av mångasocialdemokratiska kommunalråd runt om i landet.Jag tror att resultatet kommer att bli att golvetkommer att sänkas från 85 till 75 procent.Hela resonemanget är egentligen felaktig. BådeVänsterpartiet och Socialdemokraterna utgår helatiden från den kommunala planeringen. Vi skall välutgå från elevernas behov. Det är väl det det handlarom. Den offentliga skolan spelar då naturligtvis roll. Men det gör också den fristående skolan. Jagtycker att uttrycktefördomar mot de fristående skolorna. De flestafristående skolorna har barn med särskilda behov,hemspråksundervisning, barn med invandrarbakgrundosv. De har barn som har haft problem i denoffentliga skolan. För de barnen har friskolorna varitett bra alternativ.När det gäller elevavgifterna skulle jag vilja ställaen fråga. Om man sänker bidragsnivån finns väl enuppenbar risk att man måste ta ut högre elevavgifter?Anf. 159 () replikHerr talman! Jag har alltid uppfattat attskolpolitiken har sin grund just i barns behov. Detgäller alla barns behov. Men i skolpolitik liksom i allpolitik måste det finnas inslag av planering.Jag tyckte faktiskt att uttryckte enganska låg uppfattning om kommunalpolitikernasförmåga att avgöra detta. Vi behandlar frågan omfriskolor som om alla friskolor såg likadana ut, somom de stod för någonting gemensamt. Friskolorna ärju sinsemellan väldigt olika. Jag vet av egenerfarenhet att man som skolpolitiker kan bedömafriskolornas värde som komplement till denkommunala skolan på olika sätt beroende på vad destår för.Jag uppfattade inte frågan om avgifterna. Om UlfMelin upprepar den skall jag försöka svara på den.Anf. 160 () replikHerr talman! Jag skall upprepa frågan. Om man nusänker bidragsnivån från är inte då riskenuppenbar att dessa skolor i stället måste ta ut eller ökaen elevavgift? De måste ju täcka in sina kostnader pånågot sätt.Sedan har vi olika syn på planering, det äruppenbart. Jag tycker inte det är politikernas uppgift ien kommun att värdera om en fristående skola behövseller inte. Det tycker jag faktiskt att elever ochföräldrar skall göra och ingen annan.Anf. 161 () replikHerr talman! Jag har en absolut övertygelse om attkommunalpolitikerna klarar av att bedöma det här.Vad jag vände mig emot när det gälleröverenskommelsen mellan Socialdemokraterna ochCenterpartiet är att den ändring de föreslår att manskall göra i skollagen inte täcker in speciellt mycket.Jag tycker man måste ha ett mycket mera nyanseratsätt att se på friskolorna.Jag antar att det kan finnas friskolor som klararsänkningen till utan att kvaliteten sänks alltförmycket. Men det finns friskolor som inte kommer attklara det och som har andra åtaganden, ungefär somman har skrivit här men det kan också vara helt andrasaker. Då skall naturligtvis kommunen bedöma omman skall ge 85, 95 eller av den genomsnittligakostnaden till dem. Det är alltså en bedömningsfråga.Anf. 162 () replikHerr talman! Jag blev riktigt rörd när jag hördeBritt-Marie med schwung i röstentala om friskolornas kreativa lärare, om spännandealternativ och pedagogiska särarter. Men jag fick detinte att gå ihop när hon hävdadeatt de ökar segregationen och ojämlikheten.Jag vill ha en liten förklaring på hur detta hängerihop.Min andra fråga, som också har med detta attgöra: ifrågasatteskälen till att man startar skolor. Om det inte är deskäl hon först talar om - spännande alternativ,pedagogisk särart osv. - vilka skäl tänker Britt-MarieDanestig-Olofsson då på? Det vill jag också gärnaveta.Den sista raka frågan: Departementet sätter till enparlamentarisk utredning med en lång rad direktivinom just detta område, och vi alla utser dem vi trorär bäst skickade att komma fram med ett bra förslag.Är det tillfredsställande att man släpper iväg en proposition som tar stora delar av det arbeteden parlamentariska kommissionen skulle uträtta?Tycker att det är ettkorrekt sätt att hantera ?Anf. 163 () replikHerr talman! Först den pedagogiska särarten ochav vilka skäl man startar friskolor. Som jag sade i mittinlägg tycker vi det är bra med skäl som hänger ihopmed den pedagogiska särarten. Men man har tyvärrinte alltid detta skäl.Jag skall ta ett praktiskt exempel. I den kommunsom jag kommer ifrån ligger det en högstadieskola iett mycket resursstarkt område. Föräldrarna ärvälutbildade och har ganska höga inkomster. ärgrundskolan överdimensionerad i kommunen.Kommunen väljer då - därför att skolan är nersliten -att föreslå att just den skolan skall läggas ned. Dåuppstår tanken på en friskola hos föräldrarna. Dettycker jag är ett dåligt skäl att starta en friskola.Då rullar man bara problemet medöverdimensioneringen till ett annat område, därföräldrarna inte har så starka resurser och inte kandriva frågan på det sättet. Det kanske drabbar ettområde där barnen har det jobbigast och där desociala problemen är störst.Jag kan räkna upp andra dåliga skäl också. Detfinns kommunalpolitiker som har drivit friskoletankenjust därför att det har gett en möjlighet att privatiseraden gemensamma sektorn. Det tycker vi också ärdåliga skäl.På så sätt kan friskolorna inverka menligt ochförstärka segregationen.Anf. 164 () replikHerr talman! Jag uppskattar att jag fick svar, menjag är inte riktigt nöjd med svaret. De barn som hardet dåligt skall få resurser utifrån sina behov,oberoende av om de går i skola ellerfristående skola. I detta fall bör kommunen ävenvärna den skola där barnen har det dåligt. Det är juhela intentionen med den nya skollagen, läroplanen,betygssystemet, att kommunen har ett stort ansvar föralla barn. Jag tycker inte man kan använda detta somargument mot fristående skolor generellt.Sedan skulle jag vilja att också svarade på min sista fråga: Är dettillfredsställande för er att man tillsätter en utredningoch skickar i väg en proposition tillriksdagen som tar loven av det utredningen skullearbeta med?Anf. 165 () replikHerr talman! Min erfarenhet och min kunskapsäger mig, som jag också sade i inlägget, attfriskolorna i vissa fall har blivit överkompenserade påde kommunala skolornas bekostnad.Med de stora nedskärningar vi har inomkommunerna nu och som så hårt drabbar skolornatycker jag - trots att utredningen nu är tillsatt och attdet principiellt inte är så bra att göra så här - att detvar en tvingande nödvändighet.Anf. 166 ()Herr talman! Det är svårt att förstå varförregeringen hastar fram ett förslag om ändring avbidragsgränsen från för de friståendeskolorna. Tillfället är osedvanligt illa valt.Kommunerna är just nu mitt uppe i arbetet med att tafram generella principer för fördelning av resurser tillde kommunala skolorna. Dessutom arbetar enutredning med uppgiften att ta fram nya regler förmedelstilldelning till fristående skolor. Den skall varaklar så att de nya reglerna kan träda i krafti juli 1996.Av rapporter från att döma ärman ute i kommunerna enig om att resurserna skallfördelas till skolor med hänsyn till barnens behov.Resursfördelningsmodellerna kommer att väga insådana faktorer som de sociala, antalet invandrabarn,barn med speciella behov etc.Miljöpartiet ser de fristående skolorna som enviktig resurs inte minst för den pedagogiskautvecklingen inom kommunerna. Naturligtvis skallockså de fristående skolorna få bidrag enligt sammaregler som de kommunala, alltså med hänsyn taget tillbarnens behov. Och naturligtvis måste hänsyn tas tillskillnader i de ekonomiska spelreglerna för privataoch kommunala skolor, t.ex. vad gäller moms ochpensionsbetalningar.Något underlag för det förslag som hastats framfinns inte. Underlaget skall ju tas fram av den justpåbörjade utredningen. Förslaget är extra olyckligteftersom det inte yttrar sig om hur de friståendeskolornas baskostnader skall beräknas, utan endastinnehåller diffusa skrivningar om att speciella hänsynskall tas till om skolan har skolhälsovård eller elevermed speciella behov. Det är upp till kommunen attbestämma bidraget, precis som . Det enda nyaär att kommunens svängrum har ökat, så att detomfattar även intervallet 75-85 %.Herr talman! Sammanfattningsvis kan man sägaatt detta förslag är dåligt underbyggt. Det gagnar intede fristående skolorna och det öppnar upp för ett ökatgodtycke från kommunernas sida vid beräkningen avbidragets storlek. Förhoppningen är att kommunernasom redan kommit mycket långt i budgetarbetet för1995/96 inte alls påverkas av beslutet, och att maninför nästa budgetår har utredningens förslag att gåefter. Mycket talar för att utredningens förslagkommer att bli mycket bättre när det gäller garantierför en rättvis resursfördelning till de friståendeskolorna.Jag yrkar bifall till reservation 1 mom. 1 ochdärmed avslag på regeringens förslag.Anf. 167 ()Herr talman! Som flera talare redan harkonstaterat är regeringens hantering av de friståendeskolorna mycket märklig. som en utredningtillsattes, som bl.a. skulle behandla just bidragen tillfriskolorna, kom regeringens förslag om en förändringav bidragsnivån från till avgenomsnittskostnaden för en elev i den offentligaskolan. Det är en märklig hantering av flera skäl.För det första har det nya systemet knappt hunnitbörja verka.För det andra finns huvud taget inte någonutredning eller analys, när det gäller de friståendeskolornas ekonomi i förhållande till de offentligas,som ger belägg för vare sig underkompensation elleröverkompensation av friskolorna. Båda argumentenförekommer ju i debatten, som ni vet.Förslaget kan bara ses som en eftergift till destarka krafter inom socialdemokratin som avideologiska skäl till varje pris vill försämra deekonomiska villkoren för friskolorna för att på detsättet långsamt strypa deras verksamhet.För att nämna litet historia har ett litet antalfriskolor antingen fått leva påsvältgränsen - de har har bara överlevt på grund av attlärarna jobbat för låga löner och genom attföräldrarna har bidragit med matlagning, städning,basarer och liknande - eller så har skolorna tvingats taut skyhöga avgifter, vilket har medfört att bara barntill föräldrar med tjocka plånböcker har kunnat gå ifriskola. Detta har minimerat antalet elever i friskolorsamtidigt som det har lett till en otillfredsställandesegregation.Den förra regeringen ändrade på detta genom attinföra ett bidragssystem som var mer likvärdigt medden offentliga skolans. Genom att en lägstabidragsnivå fixerades kunde friskolorna för förstagången börja planera på litet . Det leddedels till att ett antal nya skolor startade, dels till att deflesta skolor som tidigare hade tagit ut avgifter sänkteavgifterna eller tog bort dem helt. För första gångenöppnades alltså möjligheten att välja en friståendeskola för helt vanliga föräldrar som av någonanledning ville satsa på det för sina barn.Genom att med kort varsel sänka nivån påbidraget har den nuvaranderegeringen återigen slagit undan benen för denlångsiktiga planering som är en förutsättning förverksamheten. Därmed har regeringen redan nu angettriktningen och har på det sättet bakbundit denkommitté som borde ha fått utredabidragsbestämmelserna förutsättningslöst utifrån deerfarenheter som man nu börjar kunna dra av detgamla systemet.Det förslag som vi nu skall ta ställning till byggerpå en uppgörelse mellan ochSocialdemokraterna.