prot · GJ0911 · 1995-10-19 00:00:00 — Men ge-nom att se över kompetensregler och bedömningarkan man ju alltid göra personlig bedömning, vilketinnebär att det inte är en automatisk bedömning. Pådet sättet skulle man kunna komma runt EU-domen.Anf. 34 Statsminister ()Fru talman! Jag kan lova kammarens ledamöter attvi kommer att studera den här domen mycket nog-grant och se om den i något avseende rör det vi anservara viktiga områden och frågor som vi vill driva. Ärdet fråga om detta kommer vi att pragmatiskt prövaolika möjligheter att se till att vi kan fortsätta arbetetför jämställdhet.Åtgärder mot rasismAnf. 35 ()Fru talman! Jag har en fråga till statsministern an-gående regeringsförklaringen. Jag delar uppfattningenatt vi inte kommer att vika undan en tum för raismenoch låta den få fotfäste i detta land.Frågan är om det räcker att vi skall vänta till kommer med sitt betän-kande eller om det kanske är dags att rege-ringen går litet grand före. Som det ser ut upp-rättar nynazisterna dödslistor. Man misshandlar ellertar död på homosexuella. Detta sprids på ett skräm-mande sätt i landet.Vi måste se till att statsministerns ord i regerings-förklaring inte blir tomma ord. Det är mycket bra detsom står. Men är det kanske inte dags att gå vidaremed någon typ av lagstiftning, eller att vi allihop pånågot annat sätt kan möta rasisterna ute i landet?Anf. 36 Statsminister ()Fru talman! Jag delar naturligtvis helt Karl-ErikPerssons uppfattning i sakfrågan. Jag tycker inte hel-ler att vi skall vänta på formella regeringsförslag, hurviktiga de än är. Det arbete som bedrivs i kommitténtror jag blir utomordentligt värdefullt.Jag kommer att hålla tal på där jag kommer att ta upp de ex-empel som nämnde för att i detsammanhanget visa och markera att detta är förhål-landen i som inte bara är olyckliga utanmycket skrämmande och beklämmande.Vi bör alla ledamöter av denna riksdag, organisa-tioner och folkrörelser markera vår ståndpunkt, tadiskussion och påverka attityder. Vi skall absolut intesitta och vänta på utredningsförslag ochpropositioner. De kan ta större grepp och ytterligareinitiativ. Men måste vi reagera såkraftfullt vi kan. och jag är heltöverens om detta.OS i StockholmAnf. 37 ()Fru talman! Jag har en fråga till statsministern. OSi fick statsgaranti. Hur blir det med ensådan garanti för i ? Orsaken till att jagfrågar är att det finns andra behov. Jag kanske ställermin fråga till fel minister.Det har kommit mycket alarmerande rapporter omäldreomsorgen i , inte minst är vården ilivets slutskede eftersatt. Vi tycker att det är angeläg-nare än i . Därför vill jag veta: Kommerdet statliga pengar till i eller kommerdet inte?Anf. 38 Civilminister ()Fru talman! har vi mig veterligt ännu inte fåttin någon ansökan om statliga garantier för ett OS-arrangemang i . När vi väl får det kommerden att nagelfaras på samma vis som alla andra an-sökningar av detta slag. Vi kommer från regerings-kansliets sida att mycket noga gå igenom de ekono-miska konsekvenserna av ett sådan åtagande.Vi kommer dessutom att skicka ut förslaget frånStockholms kommun på en bred remiss . Alla som känner sig kallade kommer att hamöjlighet att lämna synpunkter. Sedan kommer rege-ringen att ta ställning innan fråganöverlämnas till för slutligt avgörande.Det kommer att ske en mycket noggrann och mini-tuös genomgång av ett OS-arrangemangs eventuellafördelar och eventuella nackdelar. Det kommer ävenatt vägas mot den typ av samhällsåtaganden somBarbro här redogör för.Anf. 39 ()Fru talman! Då skall jag inte fortsätta att fråga. Jagvill bara säga att det låter som att de äldres behovkommer att vägas in i detta. Tack.Kärnvapensprängningar i franska PolynesienAnf. 40 ()Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsminis-tern, eftersom jag tycker att den har en så hög digni-tet. Det handlar om och kärnva-pensprängningarna där.I våras var jag på icke-spridningsavtalets konfe-rens i . Det underströks där att artikel 6skulle man speciellt lägga manken till för att hålla.Det gäller avrustning av kärnvapen.Jag vet att statsministern nu skall till FN. har vi inte glömt, ochinte heller bombningen av . Det övergreppsom sker i från håll ärinte värdigt en demokrati.I veckan har det varit en hearing i Europaparla-mentet där man bl.a. har kommit fram till att spräng-ningarna är farliga. Sprickorna i Mururoa och Fanga-tofa kan orsaka att hela ön rämnar. Det är också far-ligt för hälsa och miljö, osv.Jag undrar om statsministern är beredd att ta uppfrågan om på FN:s dagordning.Anf. 41 Statsminister ()Fru talman! Jag har faktiskt inte så stort inflytandesom en del ledamöter av kammaren tycks tro. Detviktiga är inte att jag inte kan ta upp frågan på FN:sdagordning.Omedelbart efter det att det kom information omatt man skulle starta en ny fransk provserie har jagmycket klart som svensk statsminister uttalat vad jagtycker i denna fråga. Det har blivit så klart uppfattat iParis att jag inte ens var välkommenatt fullfölja ett besök. Det är ingen tvekan om att manvet både vad den och, vågar jagockså säga, en stor del av den svenska opinionentycker i denna fråga.Anf. 42 ()Fru talman! Jag tackar för svaret. Jag vet att dans-ka politiker kommer att trycka på sin regeringschef.Det är därför jag agerar här. Jag hoppas att regerings-cheferna tillsammans kan utöva påtryckning inom FN.Jag förstår mycket väl att också utrikesministernhar frågan på sitt bord. Men det gäller här att agerainternationellt. Jag vet att statsministern har mycketgoda förbindelser med FN och har arbetat inära kontakt med FN. Det är därför jag vänder mig tillstatsministern. Vad kan statsministern göra för attytterligare understryka detta?Anf. 43 Statsminister ()Fru talman! Jag är ganska säker på att frågan pånågot sätt kommer upp inom FN-systemet. Jag skallju åka till FN . Jag skall efterhöra med vår am-bassadör vilka aktiviteter som pågår. Jag är ganskasäker på att kommer att delta på något sätt idetta.Jag kommer alltså att kunna informera mig bättreunder morgondagen.Folkomröstning i EMUAnf. 44 ()Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsministerIngvar Carlsson.I en tidningsartikel i i politiken skriverstatsministern att han inte utesluter en folkomröstningefter regeringskonferensen i EU. Detta är avhängigtom förhandlingsresultatet innebär stora förändringar ibeslutsförfarandet inom EU.Jag välkomnar denna ståndpunkt, men jag villockså ställa en fråga. Är statsministern beredd attockså inför beslutet i den svenska om vårteventuella inträde i EMU inte utesluta en rådgivandefolkomröstning?Anf. 45 Statsminister ()Fru talman! När det gäller EMU har jag den be-stämda uppfattningen att det skulle vara mycketolyckligt att låsa som nation för vare sig denena eller den andra vägen. Jag tycker att det är enoerhört viktig men mycket svårbedömd fråga. Natio-nalekonomer, politiker och olika tidningar, relativtoberoende av partifärg, drar olika slutsatser av detta.Jag tycker alltså att det är en mycket klok upp-fattning som vi har kommit fram, nämligen att fråganinte skall avgöras förrän vi har ett så bra faktaunder-lag som möjligt. I förhandlingarna har vi klargjort attdet är riksdag som fattar det här beslutet. Detmåste formellt vara så.Jag är beredd att i ett annat sammanhang, när vihar mer tid till vårt förfogande, utveckla min syn påfolkomröstningar. Jag tror definitivt inte att vi skallanvända folkomröstningar i ett stort antal fall ochdärmed i grunden ändra svensk demokrati. Jag anserfortfarande att det skall ske i undantagsfall. Jag villgärna återkomma till om och när de skall äga rum.Men det skall självfallet handla om en mycket storoch avgörande förändring i EU:s hittillsvarande arbe-te, organisation och uppläggning.Anf. 46 ()Fru talman! Jag tackar statsministern för svaret.Jag delar också uppfattningen att det är en oerhörtsvårbedömd fråga och att det behövs för attdiskutera den, inte minst bland den breda allmänhe-ten, för att vi skall kunna känna oss beredda att fattabeslut i denna fråga. Men det är också viktigt att vi fårråd från svenska folket när vi skall fatta detta beslut iSveriges riksdag.Vi vet redan nu att det kommer stora förändringari beslutsförfarandet. Det är därför som jag skulle haönskat att vi hade fått svaret att en folkomröstninginte kan uteslutas.Men jag välkomnar också att vi kan ha en diskus-sion om folkomröstningar vid ett annat tillfälle.Anf. 47 vill påminna ledamöterna om att det skall ut-mynna i en fråga när ni får möjlighet att yttra er.Regionala effekter av besparingar i den offentligasektornAnf. 48 ()Fru talman! Jag vill ställa en fråga till samord-ningsminister senare år har vi i skogslänen upplevt att fö-retag och också statlig verksamhet flyttar verksamhe-ten till storstadsregionerna. Detta är vi mycket be-kymrade över. I har vi t.ex. ett företag somsköter . Det företaget byggde upp sinverksamhet med hjälp av statliga medel. finns detfarhågor om att man tänker flytta verksamheten tillStockholm. Detta är bara ett exempel.När man gör besparingar inom den offentligasektorn drabbas ju glesbygden också hårt. undrarjag om det är så inom regeringen att statsråden har ensamsyn när man vidtar åtgärder i de olika departemen-ten. Kollar man med varandra så att det inte drabbaren ort speciellt hårt? Följer man utvecklingen, ochkommer man att göra något åt detta?Anf. 49 Statsrådet ()Fru talman! Jag delar den oro som jag kan läsamellan raderna att gör sig till tolkför.Vi ser ute i landet tendenser till att gamla tidigareriksdagsbeslut om utlokaliseringar rivs upp bakvägen,om jag får uttrycka det så. Det har bl.a. att göra medden nya styrform som har beslutat om avse-ende regeringens förhållande till myndigheterna, dvs.att deras möjligheter att själva bestämma över sinbudget, sina lokaler och delvis även sin lokaliseringhar ökat.I grund och botten är det något som jag tycker ärpositivt. Men i takt med att besparingsdiskussionernahar övergått från diskussioner till hårda besparingarhar det fått konsekvenser av den art som KristinaZakrisson beskriver.Vi har då valt att via Arbetsmarknadsdepartemen-tet göra en snabb översyn för att se vad det är somfaktiskt har hänt med ledning av dessa signaler. Detbetyder alltså att arbetsmarknadsminister ansvarar för översynen. Vi hoppas att denkan vara klar relativt snabbt och att vi därefter kan draslutsatser, vilka det exakt blir återstår att se. Jag villgärna understryka att vi är medvetna om problemet.Anf. 50 ()Fru talman! Jag tackar för svaret. Jag är ocksåmedveten om att lönsamhetskraven gör att man kon-centrerar verksamheten, vilket ofta är negativt förglesbygden.Jag önskar också att man följer upp när företag fårstatliga medel - det behöver inte bara vara statligaverk - för att bygga upp en verksamhet och gör enutvärdering för att se att man inte läg-ger ner företaget. Om man har fått positiva effekterav att man har köpt in saker till verksamhet skall maninte bara kunna leva på det ett tag. Jag skulle gärnase att man utvärderar detta också.Förberedelser för regeringskonferensen om EUAnf. 51 ()Fru talman! När genomdrevsskedde det på ett sätt som senare har utsatts för hårdkritik inom unionen. säger man att folkopinionenoch de nationella parlamenten skall involveras or-dentligt i diskussionen och förberedelserna inför re-geringskonferensen.Jag vill ställa en fråga till . Denskrivelse som skall ligga till grund för regeringensagerande vid regeringskonferensen kommer inte förr-än . Det betyder att motionstiden kanskekommer att löpa in . I alla fall kommerdebatt och beslut i med anledning av skri-velsen att ske en bit in . Då har regeringennaturligtvis kommit ganska långt i sina förberedelserav vad man skall säga på regeringskonferensen. Finnsdet inte risk för att även det här parlamentet kommeratt känna sig överkört i den här frågan?Anf. 52 Statsrådet ()Fru talman! Regeringen har tagit initiativ på fleraolika sätt för att främja en debatt kring regeringskon-ferensen. Vi har tillsatt en parlamentariskt kommitté,där alla partier är företrädda och där Björnvon som sitter här är ordförande, som skallstimulera en debatt med utfrågningar, debattskrifteroch mycket annat. Det känner säkert kammaren vältill.Detta har vi gjort för att underlätta förutsättning-arna för en debatt i ett land som är ny medlem. Vi harinte något nationellt minne av debatter, vilket degamla medlemmarna har regeringskon-ferenser.Dessutom har vi satt i gång ett fortlöpande samrådmellan regeringen och . Inomden ramen har vi samrått fortlöpande både inför denskrift om utgångspunkter för regeringskonferensensom vi gav ut och inför det initiativ som vårrepresentant i reflexionsgruppen, , hartagit om sysselsättningspolitiken. Vi kommer att fort-sätta att samråda inför de ståndpunkter som densvenska regeringen sedan skall lägga fram inför rege-ringskonferensen.Riksdagens EU-nämnd är det permanenta sam-rådsorganet för regeringen. Där kommer vi att läggafram alla de förslag till positioner som vi vill samrådakring för att sedan kunna lägga fram vid konferensen.Därutöver har det initierats debatter här i kamma-ren ett antal gånger - och jag hoppas att det blir flerasådana - där vi diskuterar mellan partierna om EU-politikens uppläggning.Sedan kommer vi med en skrivelse, men den ärinte framskjuten. har begärt att det skallkomma en skrivelse , och det kommer det ocksåatt göra. Den skall såvitt jag förstår behandlas avutrikesutskottet. får naturligtvis noga vägain vilken typ av synpunkter man ger i det utskottsbe-tänkandet i förhållande till det fortlöpande samrådsom regeringen parallellt har med EU-nämnd.Detta är en sak för att bestämma, inteför regeringen.Skrivelsen kommer rimligen att inför re-geringenskonferensen kunna behandlas av riksdagen.Där ser jag inget som helst problem. Men framför alltär det den pågående och fortlöpande dialogen medEU-nämnden som möjliggör för oss att kontinuerligtfå ett återflöde av synpunkter.Anf. 53 ()Fru talman! Kan jag tolka svarså, att regeringen inte kommer att lägga fast någonspeciell linje i någon sakfråga innan be-handlat skrivelsen?Anf. 54 Statsrådet ()Fru talman! Vi kommer fortlöpande att med riks-dagens diskutera uppläggningen av för-handlingarna. Men jag utgår från - men detta är riks-dagens sak - att icke avser att frångå nor-mala konstitutionella principer och i ett svar på rege-ringens skrivelse binda regeringen vid ett visst för-handlingsmandat. I så fall skulle varje fortsättning påförhandlingen innebära att hela återinkallasför att ändra regeringens mandat.Jag utgår från att med klokt omdöme gören avvägning mellan vad som hör hemma i , regeringens samrådsorgan för positioner,och de synpunkter - principiella, utgår jag från, ochvägledande för förhandlingarna - som man avser attavge i utrikesutskottets betänkande.FN:s ekonomiska situationAnf. 55 ()Fru talman! hotar att kraftigt skära ner sinabidrag till världssamfundets arbete för fred och socialutveckling. Risken är stor att drar med sig fleraandra länder när det gäller att minska sina insatser.Jag utgår från att detta kommer att intensivt disku-teras i samband med FN:s 50-årsjubileum som IngvarCarlsson snart är på väg till för att delta i. Jag skulleändå vilja be statsministern att kommentera FN:sekonomiska situation. Vad kan och andraländer göra för att reda upp FN:s ekonomiska kris?Anf. 56 Statsminister ()Fru talman! Det är ett mycket trist inslag i FN:ssituation att t.o.m. medlemmar av säkerhetsrådetinte betalar sina avgifter och dessutom släparefter och har stora skulder till . Detär, tyvärr, bara en liten minoritet av länderna sombetalar sina medlemsavgifter . Detta är den vikti-gaste förklaringen till den ekonomiska kris som FNhar.Jag tycker att det är dubbelmoral att man från ettoch samma land kan kritisera föratt inte göra tillräckligt, som man inte enshar betalat in sin egen medlemsavgift. Vi kommernaturligtvis att arbeta för en helt annan betalningsmo-ral.Utrikesminister och jag arbe-tar mycket med det här, och vi har nått en betydandeframgång . Vi har kommit överens meden annan medlem av säkerhetsrådet som har en merapositiv syn på detta, nämligen . Till-sammans skall vi försöka driva frågan om en bättrebetalningsmoral.I den kommission om FN som jag lett tar vi uppfrågan och lägger fram olika förslag, inte bara om enbättre betalningsmoral utan också om kompletterandefinansieringsmedel - jag hinner inte här gå in på dem- för att stärka FN:s ekonomi och för att klara t.ex.fredsbevarande verksamhet.Om medlemsländerna inte är beredda att göra dehär insatserna tycker jag att man skall sluta klaga påFN och i stället konstatera att man själv inte orkarmed det grundläggande egna ansvaret. Jag hoppasemellertid att 50-årsjubileet kan vara en nystart pådetta och att det går att inte bara i detta avseende utanockså i andra avseenden förstärka FN.Jag kommer att sammanträffa med 15 andra rege-ringschefer. Vi skall tillsammans försöka ta ett ge-mensamt ansvar både på den här punkten och i andraavseenden för att få i gång en process för ett starkareoch mera demokratiskt Förenta nationerna.FastighetsbeskattningenAnf. 57 ()Fru talman! höjs taxeringsvärdenapå våra fastigheter. höjs fastighetsskat-ten från 1,5 till . börjar man medett nytt system - fastighetsvärdena höjs varje år.Många människor kommer enligt uppgift atttvingas lämna sina fastigheter/hem. Särskilt i stor-stadsområden och i attraktiva skärgårdsområdenkommer detta att bli den tragiska konsekvensen.Mot den bakgrunden ber jag att till statsministernfå ställa följande två frågor:1. Vilken effekt tror statsministern att det härkommer att få för den fortsatta utvecklingen av fastig-hetsvärdena - kan det bli så att de sjunker och kan detbli så att vi får lov att genomföra en sänkning av fas-tighetsvärdena inom en ganska ?2. Vilket råd har statsministern, och denna frågalägger jag kanske ännu större vikt vid, att ge framförallt alla dem med små och medelstora inkomster som känner hotet över sig att behöva lämna sina hempå grund av mycket höga kostnader och taxeringsvär-den samt på grund av att också förmögenhetsskattenblir en tung börda på dessa människors fastighe-ter/hem?Anf. 58 Statsminister ()Fru talman! Det är naturligtvis väldigt svårt attuttala sig om fastighetsvärden. Men med de räntorsom blev följden av en borgerlig politik kunde vi ju seatt fastighetsvärdena sjönk mycket kraftigt. Läggerman på en skatt finns självklart risken att det kanpåverka fastighetsvärdena något, men inte tillnärmel-sevis den positiva effekt som vi nu får genom atträntan har sjunkit med . Det haren mycket större effekt, ! Därförkan jag säga att fastighetsägarna led ganska ordentligtunder den politik som drev fram 1991-1994. Däremot kan man se mer optimistiskt på tillva-ron nu.Tyvärr är det så att vi när vi har jättelika budge-tunderskott måste rätta till det. Vi kan inte hålla påoch låna vare sig till det här området eller till andraområden, utan vi måste göra rätt för oss. Det harsmärtat mig oerhört mycket att vi har tvingats sänkaersättningen i arbetslöshetsförsäkringen och att vi hartvingats sänka barnbidragen. Då kan vi inte säga att viinte skall fullfölja vad som egentligen är en gammalupplagd princip för beskattningen av fastigheter.Det är väldigt lätt att på en punkt säga: Ja, vi skallsanera statsfinanser, men inte på det härområdet. Om man resonerar på det sättet, ElisabethFleetwood, kan man inte ta ansvaret för ett land. Jagär beredd att ta ansvaret för ett land, inklusive fastig-hetsskatten.Anf. 59 ()Fru talman! Detta svar var inte oväntat, statsminis-tern! Vi får alltid samma svar, nämligen att vi kon-centrerar oss på ett litet område.Vi i Moderata samlingspartiet har sett en utveck-ling där vi kan avveckla fastighetsskatten,vilken har en mycket negativ effekt på fastighetsbe-stånden totalt sett i vårt land. Risken finns ju att maninte har råd att reparera och underhålla, och då blirdet också en nationalekonomisk förlust.Jag hade hoppats att statsministern skulle ha ettmera konstruktivt svar i stället för att, som vanligt,hänvisa till den föregående regeringen. Men jag blevbesviken den här gången också.Anf. 60 Statsminister ()Fru talman! Det var väldigt svårt att upptäcka frå-gan i andra inlägg. Jag gav ju ett klart svar i mitt första inlägg.Jag tror mycket väl att ni moderater skulle kunnatänka er att avveckla fastighetsskatten på samma sättsom ni avvecklat en rad andra skatter, vilket fickförödande konsekvenser för ekonomi ochdrev upp jättehöga räntor. Det finns inget värre fören bostadsrättsinnehavare eller villaägare än deskyhöga räntor som blir följden av moderat politik!Avregleringen av elmarknadenAnf. 61 ()Fru talman! Jag har en fråga till civilministerMarita Ulvskog.Nästa vecka behandlar frågan om avreg-lering av elmarknaden i . Har civilministernnågon beredskap för att ta till vara de små enskildakonsumenternas intressen på en avreglerad elmark-nad? Finns det några exempel från andra länder meden avreglerad elmarknad på hur man har löst fråganom de små konsumenternas intressen?Anf. 62 Civilminister ()Fru talman! Den omreglering av elmarknaden somförestår medför vissa nya problem för elkonsumenter-na. Den avtalsvillkorslag som finns kommer inteatt täcka alla de behov som vanliga elkonsumenter hari detta nya läge.Nu kommer konsumentombudsmannen som justförhandlar med branschen att försöka tänja avtalsvill-korslagen så långt som möjligt så att konsumenternaskall ha ett rimligt skydd som denya villkoren gäller. Men vi kommer att mycketsnabbt tillsätta en utredning för att så snart som möj-ligt i vår kunna införa en elkonsumentlag som skyddarkonsumenterna fullt ut när det gäller t.ex. leveransav-brott. Då skall man kunna få kompensation och hamöjlighet att begära skadestånd. Dessutom, och fram-förallt: Även i en situation när man inte har betalat sinelräkning skall man kunna få vissa leveranser av el.Detta är en typ av regler som redan förekommer it.ex. Vi kommer att snabbt arbeta fram nå-gonting sådant även här hemma.3 § Svar på fråga 1995/96:32 om importen avfinska äggAnf. 63 Jordbruksminister ()Fru talman! har frågatmig vilka åtgärder jag avser vidta för att lösa impor-ten av finska statligt subventionerade ägg som säljstill låga priser på den svenska marknaden.Den här regeringen vill sätta konsumenterna icentrum för livsmedelspolitiken. Vi vill ge konsumen-terna billiga livsmedel men också säkra livsmedelsom har hög kvalitet.Ökad konkurrens är välkommen på den svenskalivsmedelsmarknaden, så också inom äggsektorn, mendet skall vara konkurrens på rimliga villkor.I EU-förhandlingarna gavs möjlighet attunder en femårig övergångsperiod behålla ett natio-nellt stöd till sin äggproduktion. utgår ettstöd på /kg producerat ägg, vilket syftar tillatt kompensera de finska producenterna för prissänk-ningar efter EU-inträdet. Till följd av en dålig strukturi med kraftig överproduktion har det finskaäggpriset sjunkit ytterligare. Den kraftiga överpro-duktionen i kombination med ett nationellt stöd harresulterat i att det finska överskottet av ägg avsätts tillmycket låga priser på den svenska marknaden ochsnedvrider konkurrensen mellan svenska och finskaproducenter. Vid underhandskontakter med har det emellertid kommit fram att detmed största sannolikhet inte är möjligt att frånta Fin-land dess nationella stöd till äggproducenterna.Vi vet att svenska äggproducenter under rimligavillkor kan konkurrera med finska äggproducenter påen öppen marknad. En prisskillnad mellan svenskaoch finska ägg motsvarande nivån på det nationellastödet, /kg, är emellertid svår för de svenska pro-ducenterna att bemöta. Effekten blir oundvikligen enutslagning av svenska producenter och förloradearbetstillfällen i Sverige.Hur kan vi förhindra en utslagning av konkurrens-kraftig svensk äggproduktion som vi garan-terar konsumenterna säkra och billiga livsmedel?Sverige har EU:s hårdaste djurmiljöregler vad av-ser äggproduktion. ställer t.ex. inte lika hårdakrav vad avser utrymme i burar. Vi har även ett unikthälsoläge beträffande vår salmonellasituation, sominte kan jämföras med de förhållanden som råder påkontinenten, där konsumenterna rekommenderas attinte äta löskokta ägg.