prot · GI0962 · 1995-02-17 00:00:00 — Men vihar naturligtvis också ett stort ansvar att - tillsam-mans med invandrade och infödda svenskar - för-söka lösa de särskilda problem som möter invandra-re i det svenska samhället.Invandrarna i har drabbats hårdare änsvenskar av arbetslösheten. Invandrarkvinnorna harofta de monotona, okvalificerade och lågt betaldajobben, vilket leder till arbetsskador och förtids-pensionering. Bland de kvinnor som anlänt till Sve-rige finns också många lågutbilda-de, vilket icke förbättrar deras situation på arbets-marknaden. Detta är i allra högsta grad frågor somengagerar såväl arbetsmarknadsministern, mig självsom hela regeringen.Folkhälsoinstitutet har i uppdrag att driva ett ak-tivt folkhälsoarbete på central nivå. Det är regering-ens uppfattning att dess insatser måste koncentrerastill att utveckla metoder för att förbättra de sämstställda gruppernas hälsotillstånd och systematisktpåverka dem som bedriver folkhälsoarbete att läggatyngdpunkten vid insatser som kan minska skillna-derna mellan olika grupper. Det är mycket oroandeatt skillnaderna mellan olika s.k. socioekonomiskagrupper ökar. Enligt folkhälsorap-port, som presenterades , är yngre,lågutbildade kvinnor en grupp vars hälsosituationtycks försämras. har tagit fastapå dessa fakta och genomför nu ett program omkvinnors hälsa. Inom ramen för detta arbete skallockså invandrarkvinnornas hälsa belysas.Arbetsmarknadsdepartementet planerar för när-varande en serie konferenser och seminarier, sombl.a. rör kvinnor och arbetsmarknaden. I Jämställd-hetsdelegationens uppgifter ingår att lägga framsynpunkter och förslag på detta område. Delegatio-nen har också ett ansvar för opinionsbildningenkring jämställdhetsfrågorna. Ett sätt att lyfta framinvandrarkvinnornas situation i det svenska samhäl-let är att i enlighet med förslag an-ordna en landsomfattande konferens. Jag kommeratt ta upp frågan i beredning med både arbetsmark-nads- och invandrarministern.Fru talman! kommer jag att presente-ra de tre ytterligare ledamöter som ännu inte ärutsedda men som skall ingå i Jämställdhetsdelega-tionen. Jag kan dock redan nu avslöja att jag tillfrå-gat riksdagsledamoten , som har tackatja. Jag är övertygad om att hon kommer att bevakaoch ta till vara, tillsammans med oss andra, invand-rarkvinnornas intressen i just Jämställdhetsdelega-tionens arbete.Slutligen vill jag nämna att den utredning somregeringen redan har tillsatt, med uppdrag att seöver invandrarpolitiken, kommer att lägga framförslag som skall belysas också ur ett jämställdhet-sperspektiv.Jag hoppas på mångas hjälp i arbetet med attsynliggöra och uppmärksamma invandrarkvinnor-nas situation. Det finns mycket som behöver göras.Anf. 13 ()Fru talman! Jag vill tacka jämställdhetsministernför svaret.Låt mig börja med att säga att jag tycker att detär positivt att jämställdhetsministern har utsett NalinBaksi som medlem i sin delegation. Jag tror också,liksom ministern, att kommer att beva-ka och ta till vara invandrarkvinnornas intressen.Jag skulle önska att bland de kvarstående ledamö-terna i Jämställdhetsdelegationen som ännu inte ärutsedda, ytterligare en kvinna med invandrarbak-grund och andra erfarenheter kan ta plats.Det gläder mig att jämställdhetsministern kantänka sig att genomföra mitt förslag att arrangera enlandsomfattande konferens om invandrarkvinnornassituation i det svenska samhället. Jag skulle ha varitännu mer glad om jämställdhetsministern mer pre-cist hade ställt sig bakom förslaget.Det är också bra att jämställdhetsministern ochregeringen har uppfattningen att Folkhälsoinstitutetbör koncentrera sina insatser gentemot de sämstställda grupperna i samhället. Jag har uppfattningenatt bedriver ett bra jämställdhet-sarbete. Men mindre bra är just insatserna och ut-vecklandet av metoder som syftar till att förbättrafolkhälsan hos de grupper som är i störst behov avdetta. Bland dessa grupper: invandrarkvinnorna.Hälsoupplysning och primärpreventivt arbete ärnästa uteslutande riktat till majoritetssamhället ochsärskilt till de grupper som hör till medelklassen. Itider av långvarig arbetslöshet och bidragsberoendesaknas metoder och kunskaper för att arbeta hälso-förebyggande bland invandrare och flyktingar. Dettaär särskilt bekymmersamt.Jag skulle vilja att jämställdhetsministern i sam-arbete med socialministern kunde hitta former föratt påverka så att inte bara in-vandrarkvinnornas hälsa belyses utan även etthandlingsprogram med konkreta förslag som syftartill att förbättra dessa kvinnors hälsa tas fram.Erfarenheter kan hämtas från t.ex. Invandrarsek-retariatet inom och dessarbete för invandrarkvinnor som är anställda inomlandstinget i Stockholm.Fru talman! Jag sitter i den parlamentariska ut-redning som skall se över invandrarpolitiken. Jaghar noga läst och studerat både direktiven och ar-betsordningen till utredningen. Dessa tar över huvudtaget inte upp invandrarkvinnornas situation i Sveri-ge. Även om jag själv kan påverka kommitténsarbete, skulle det vara bra om jämställdhetsminis-tern understryker för de ansvariga behovet av attlyfta fram invandrarkvinnornas situation i kommit-téns arbete.Anf. 14 Statsrådet ()Fru talman! Jag noterar att och jagär överens om mycket, för att inte säga allt. NalinBaksi kommer att göra stor nytta i opinionsbild-ningen.Men jag vill också betona det som nämnde, att för att lyckas med både opinions-arbetet och synliggörandet och dessutom förändrasituationen för invandrarkvinnorna, krävs det att allapolitiker, oavsett den egna bakgrunden, oavsett varman befinner sig i samhällspolitiken, ser sitt egetansvar och sin egen roll i det hela.Precis som jämställdheten handlar om både mänoch kvinnor, precis som jämställdhetsarbetet hand-lar om att få både män och kvinnor att känna sammaansvar, är det viktigt - som berör - attinvandrarfrågan inte bara får bli en fråga som ärviktig för dem som själva har kommit hit från ettannat land. Detta är allas ansvar. Jag vill ocksåbetona att bakom raderna i svaret om den landsom-fattande konferensen som har före-slagit, är det min avsikt att ställa mig bakom försla-get. Jag tycker förslaget är bra, och den skall ge-nomföras. Men jag vill göra det tillsammans medarbetsmarknads- och invandrarministrarna.Juan berörde kvinnors hälsa. Jag villverkligen understryka att det är ett område där vibehöver mer kunskap, vilket samhället påmånga sätt inte har. Den kunskapen är det regering-ens avsikt att med sitt arbeteskall bidra till att skaffa fram. Sedan är det min,socialministerns och alla andra regeringsledamötersansvar att använda den kunskapen när vi ser övervåra olika sociallagstiftningar, jämställdhetsarbetetoch pensionsvillkor. Vi tar inte den hänsyn viborde göra till invandrarkvinnornas särskilda situa-tion.När det gäller jämställdhetsdirektiv till kommit-téer och utredningar fattade regeringen redan ettbeslut om att samtliga utredningaroch kommittéer, oavsett vad de skall utreda, måsteta upp och beakta jämställdheten. De måste belysasamtliga förslag utifrån mans- och kvinnoperspekti-vet för att undanröja skillnader mellan män ochkvinnor. Jag lovar, , att jag mycketnoga kommer att bevaka att detta kommer att sesöver inom översynen av invandrarpolitiken.Anf. 15 ()Fru talman! Jag vet att jämställdhetsministern ären person som engagerar sig i de frågor hon villengagera sig i. Jag tror på vad hon säger här i dag.Jag tycker att vi är överens i det mesta. Men detfinns saker som måste göras ytterligare. Annarshänder det litet.Vi är överens om åsikten att det är inte bara vimed invandrarbakgrund som skall arbeta med dessafrågor. Men med min korta erfarenhet från riksda-gen har jag kommit fram till att jag är nästan denenda som tar upp invandrarnas situation här i Sveri-ge. Jag beklagar detta. Har det möjligen att göramed att det är vi som upplever vad det innebär attha svart hår, bruna ögon, tala som jag gör, varaarbetslösa och socialbidragstagare, diskrimineradeosv.? Det är möjligen så att vi upplever detta star-kast. Jag delar statsrådets uppfattning att alla skallengagera sig i dessa frågor. Tyvärr är det inte så.Ett av de stora problemen bland invandrarkvin-norna gäller hälsan - förutom att de kanskeinte har ett arbete. Jag läste att 71 %av grekiska kvinnor konsumerar tabletter i allaformer, därför att de är antingen långtidssjuka ellerförtidspensionerade. Men ingen myndighet har bryttsig om att titta på det här över huvud taget. Det ärett faktum.Ett annat stort problem är att kvinnorna drabbashårdast genom att de dels inte har arbete, dels möj-ligen är socialbidragstagare, dels måste ta ansvar försina barn och sin familj och dels är helt osynliga isamhället.Problemen bland invandrarkvinnorna är såledesmycket djupare än bland invandrarmännen, även omde också drabbas mycket hårt. Jag vill gärna attMona tittar särskilt på detta. Det här ärenorma problem, som kommer att kosta vårt sam-hälle väldigt mycket, inte bara i form av ekonomis-ka resurser utan även i form av mänskligt lidande.Anf. 16 Statsrådet ()Fru talman! Jag vill börja med att understrykaatt inlägg, som han också har fram-fört tidigare här i kammaren, visar att det behövsmänniskor med egen invandrarbakgrund i och att de gärna kunde vara fler än de är . Jag är stolt över att är min ersät-tare här i riksdagen.Därför vill jag säga att jag inte menade att detskulle verka så att vi som är födda och uppvuxnaoch har generationers erfarenhet av att leva och bo iSverige till fullo kan förstå den situation som mångainvandrare, kanske framför allt invandrarkvinnor, lever i när det gäller hälsa och arbetsmarknad.En invandrarkvinna beskrev för mig att de nu haren dubbel utmaning, nämligen att bli jämställdabåde med sina män och med de svenska kvinnorna.Därför behövs det fler invandrare och kvinnor ipolitiken och på andra områden, men också enmycket större kunskap bland alla oss andra somverkar i politiken. Jag vill bara understryka det JuanFonseca själv sade, dvs. att inte minst hälsosituatio-nen förtjänar en helt annan uppmärksamhet än vadden fått hittills.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1994/95:48 omBretton Woods-institutionernaAnf. 17 Finansminister ()Fru talman! har frågat mig om regeringens inställningtill förändringar i Bretton Woods-institutionerna ochåtgärder för att minska skuldbördor.50-årsjubileet av konferensen i Bretton ,där och grundades, har väckt ettökat intresse för institutionerna, också bland parla-mentariker, enskilda organisationer och i massme-dier. Detta är något som regeringen varmt välkom-nar. Det ger också möjligheter att sprida kunskapom vad institutionerna uträttar.Världsbanken och IMF har haft viktiga roller ien världsekonomi som växtsnabbare än . Enstarkt ökad internationell handel och friare kapital-rörelser har bidragit till ökat välstånd och globalise-ring. Men i ett stort antal har en hållbarekonomisk utveckling alltjämt inte fått fotfäste. Förmånga av de fattigaste länderna, särskilt i , ärskuldkrisen inte över. Detta, liksom omvandlingen iCentral- och och f.d. ,ställer omfattande krav på institutionerna, och dehar en viktig roll att spela för att stödja ländernasegna ansträngningar att skapa tillväxt och utveck-ling.Sverige har som litet land och anhängare avmultilateralt samarbete anledning att värna ominstitutionernas styrka, effektivitet och förmåga tillförnyelse. Som delägare har vi ett starkt intresse attdriva på de förändringar som från tid till annanbehöver göras. Vi verkar tillsammans med de nor-diska länderna i en grupp där även de baltiska sta-terna ingår sedan de blev medlemmar i banken ochfonden. I gruppen finns en bred samsyn i dessafrågor, vilket ökar våra möjligheter att påverka.De reformförslag pekar på är ettuttryck för att det finns ett starkt omvandlingstryckpå institutionerna. De bekräftar i mångtoch mycket det reformarbete som redan inletts. Låtmig ge några exempel.Inom pågår omfattande föränd-ringar som initierades genom en intern, självkritiskstudie . Den s.k. Wapenhansrapporten fann attäven om merparten av projekten utfallit väl hade enkvalitetsförsämring skett under det senaste decen-niet. En del av förklaringen kunde härledas till ban-kens arbetssätt. Främst betonades bankens fixeringvid hög utlåningsvolym snarare än kvalitet. Efterdiskussioner i styrelsen antogs ett omfattande ak-tionsprogram, som håller på att genomföras.Rapporten har för övrigt lett till att liknande diskus-sioner initierats i andra internationella finansinstitu-tioner med samma typ av problem.Sverige och förespråkar en ökad insyn ibanken. Vi anser att det ligger i bankens intresse attföra en mer öppen dialog med grupper som intresse-rar sig för verksamheten, inte minst med dem somberörs av projekten. finns en ny infor-mationspolicy som gör betydligt mer material till-gängligt för allmänheten, t.ex. utvärderingar, policy-och projektdokument. inrättades också enoberoende granskningspanel, som på begäran skallundersöka om banken i enskilda projekt eller förslagföljer fastställda riktlinjer. Begäran om granskningkan göras av ledamöter i bankens exekutivstyrelseeller berörda befolkningsgrupper. Panelen har nyli-gen mottagit en första anmälan, som gäller ett vat-tenkraftprojekt i Nepal.Världsbankens övergripande mål är att bekämpafattigdom. Det måste givetvis avspeglas i priorite-ringarna i verksamheten. har dettatagit sig uttryck i en ökad satsning på sociala sekto-rer och miljöområdet. Vidare förs en debatt om attbanken måste bli mer selektiv. Banken kan inte göraallt, och det behövs en klarare arbetsfördelning ochsamordning mellan olika internationella organisa-tioner.Mot bakgrund av detta har bankens och valuta-fondens gemensamma policyorgan, , tillsatt en s.k. task force, som skall göraen översyn av de multilaterala utvecklingsbankerna.Norden är representerad av en dansk ledamot, ochgenom det nordiska samarbetet har vi från svensksida goda möjligheter att följa och påverka arbetet.I avsikt att göra banken mer selektiv och kost-nadsmedveten har förslag också framlagts om bety-dande nedskärningar av den administrativa budge-ten , som också kommer att inne-bära att personalen minskas. Jag har främstuppehållit mig vid förändringarna i ,eftersom den ofta står i fokus i den svenska debat-ten. Jag vill dock också säga något om IMF, varscentrala uppgift är att främja stabiliteten i det inter-nationella monetära systemet.IMF har haft en stor betydelse för utvecklingen iolika delar av världen. Exempelvis gick fonden ibörjan av 80-talet in med insatser för att bidra till attlösa skuldkrisen i medelinkomstländerna, främst iLatinamerika. har fonden gått i brä-schen för att stödja f.d. planekonomier i omvand-lingen till marknadsekonomi. Nya lånefaciliteter harskapats, som är anpassade efter olika länders behov.Innehållet i programmen har förändrats kontinuer-ligt. läggs t.ex. större vikt vid strukturellareformer och sociala skyddsnät för att minska på-frestningarna för utsatta grupper.Den verkar för mer radikalaskuldlättnader för de fattigaste länderna, bl.a. iParisklubben, som enats om att medge yt-terligare avskrivningar, upp till två tredjedelar, ochmer heltäckande omförhandlingar.Åtgärder för att lindra skuldtjänsten till de multi-laterala institutionerna måste finansieras utifrån föratt inte leda till försämrade lånemöjligheter ochökade lånekostnader för andra låntagare, t.ex. fatti-ga länder som inte behövt omförhandla sina skulder.Det finns dock anledning att se närmare på hurinstitutionernas utlåning påverkar skuldtjänsten pålängre sikt. Detta kommer också att behandlas såväli som i IMF , bl.a. motbakgrund av det brittiska förslag som refererar till. Analysen får visa vilka åtgärdersom kan bli nödvändiga.Skuldfrågan bereds och kommer att fortsätta attberedas, i samråd mellan , ,SIDA och Riksbanken.Anf. 18 ()Fru talman! Jag vill tacka försvaret på interpellationen. Jag konstaterar att detökade intresse som finns för ochVärldsbanksgruppen naturligtvis hör ihop med 50-årsjubileet. När vi talar om är detviktigt att komma ihåg att vi talar om fem olikainstitutioner. Jag tänker här huvudsakligen uppehål-la mig kring själva , IMF och IDA.Vi vet att är världens största bi-ståndsgivare med över 6 000 anställda och verk-samhet i 140 länder. 177 länder är medlemmar ibanken. Administrationen är mycket omfattande.Den kostar . Nyli-gen har man byggt ett administrationshus, vilket varoerhört kostsamt.Kritiken - som jag har tagit upp och som GöranPersson delvis har besvarat - har i mycket stor ut-sträckning handlat om bristen på insyn i verksamhe-ten. Den har handlat om beslutsprocessen, som ärmycket låst. Den har handlat om bristande miljö-hänsyn. Den har handlat om strukturanpassningenoch dess svåra sociala följder och över huvud tagetom bristen på social utveckling.Jag är på det klara med att bankens policy harändrats i flera avseenden och att en del av kritikenhärrör . Bl.a. kommer den här ändradepolicyn till uttryck i egen skrift,jubileumsskriften Learning from the Past - Embra-cing the Future. Där finns tydliga signaler om - jaghåller verkligen med om det - att man har tagit tillsig exempelvis nödvändigheten av att pröva attolika projekt ingår i en hållbar utveckling och taradekvat miljöhänsyn.Ett problem, , är att praktiken intehar hunnit i fatt denna policy. Det finns åtskilligaexempel - faktiskt även - på hur ban-ken inte har använt sin styrka för att t.ex. befästademokrati. Det finns exempel från , därman hade kunnat trycka på i demokratisk riktningmen inte alls gjorde det. Det är inte alls särskiltlänge sedan. Miljöfrågor, framför allt dammbyggen,har gett upphov till en oerhörd kritik i , , osv.Det har inte bara kommit kritik, utan det haräven angetts hur man skulle kunna rätta till proble-men. I UNDP:s årsrapport talades om inrät-tandet av ett särskilt ekonomiskt säkerhetsråd. IChilders och rapport talades det om attVärldsbanken borde inordnas inom FN-systemet.Det finns även ett flertal andra mycket intressantaförslag.Även här i finns en sammanslutning,Världsbanksforum, som består av 40 nordiska or-ganisationer som har mycket kvalificerade, välunderbyggda synpunkter. Jag undrar i vilken ut-sträckning man från svensk sida faktiskt har beaktatden här kritiken. I vilken mån har verkligenanvänt sina möjligheter till inflytande? harunika möjligheter, eftersom vi har ett flertal mycketkvalificerade personer i ledning.Fru talman! Hela den här debatten kan man up-pehålla sig kring kritiken mot och hurden agerar. Jag skulle dock framför allt vilja kon-centrera mig på hur den ochSverige har agerat. Jag vill börja med att kommen-tera svaret på de frågor jag har ställt.Jag börjar bakifrån med ansvarsfördelningenmellan UD och . Det kan tyck-as vara en formsak, , men det är detinte. Eftersom finansministern och Finansdeparte-mentet är huvudansvariga även om man samarbetarmed UD, är det klart att man ser på det hela ur lån-givarens synpunkt - den som skall bevaka att enspengar används väl. Man ser det inte från mottaga-rens utvecklingsperspektiv. Det naturliga borde dåvara att man har hand om detta på UD:s internatio-nella avdelning som sysslar med utvecklingsfrågor.Jag frågar återigen varför inte villändra på detta. Utvecklingsfrågor i är juinte specialitet.Fru talman! Jag vill också ta upp frågan omparlamentets roll. Det gäller inte bara hur regering-en agerar. Det finns olika förslag, bl.a. om parla-mentarisk nämnd. Det föreslås att man kan göra enredogörelse - ungefär som när det gällerkrigsmaterilexporten - så att vi ledamöter skullekunna ta del och på ett mer aktivt sätt faktiskt lämnasynpunkter. Detta förslag tas upp i ett flertal motio-ner. Jag hoppas att fattar ett beslut omdetta. Men varför kan inte regeringen gå före häroch aktivt kräva att vi från sida agerar?Fru talman! Jag håller med om att öppenhetenhar ökat. Men så är inte fallet när det gäller IMF. har ett ärende om att offentliggörarapporter från IMF varit uppe. Beklagligt nog harman från socialdemokraternas sida motsatt sig detta.Jag förstår inte alls varför, . Jag villgärna veta mer.När det gäller skuldbördorna är det sant att Sve-rige har gått in för skuldlättnader men inte skuldav-skrivningar. Detta tema kommer återigen upp påKöpenhamn på . Man behöver inteha helt villkorslösa avskrivningar, men det gäller attinte skapa nya lån till utan att avskrivade som finns. Även på det området, ,är det bankinnehavarens perspektiv som gäller närman i förhandlar med och inte perspektivet hos dem som i Sve-rige är ansvariga för biståndsfrågor.Det finns mycket mer att säga, men jag nöjermig med detta nu.Anf. 19 ()Fru talman! Det är mycket glädjande att Världs-banken inrättade en oberoende granskningspa-nel! Det har länge varit ett önskemål. Tyvärr harVärldsbanken finansierat mycket olyckliga projekt,vilket har varit inne på. De har för-stört miljön och gjort människor hemlösa. De harinte gynnat utan snarare i-ländernasföretag.Världsbanken har mycket stora resurser, som i-länderna gärna ställer upp med. gårmed vinst, och de fattiga betalar. Genom flottapublikationer vinner man tilltro. Man excellerar isjälvkritik. Det är inget nytt att man är oerhörtsjälvkritiskt i rapporterna. I praktiken har det visatsig att man fortsätter i de gamla destruktiva mönst-ren. Det är faktiskt en bank, och man har mycketsvårt att ta sociala och ekologiska hänsyn.De s.k. strukturanpassningsprogrammen har in-neburit en minskad offentlig sektor och därmedmindre resurser till exempelvis sjukvård och ut-bildning, vilket är det allra viktigaste för de fattiga.Progressiva krafter i är ytterst skeptiskatill projekt, men det är inte säkert attderas länders representanter i bankstyrelsen anmälersådana projekt till granskning. Får jag fråga fi-nansministern om verkar aktivt för att sam-arbeta med NGO:s, de frivilliga organisationerna,och föra deras talan vidare i gransk-ningspanel?Finansministern säger: "i ett stort antal u-länderhar en hållbar ekonomisk utveckling alltjämt intefått fotfäste". Det är viktigt att analysera varfördessa länder har så stora ekonomiska problem.U-länderna hamnade i skuldfällan under 70- och80-talen då det internationella kapitalet hade svårtatt placera överskottet på petrodollars, som uppstodtill följd av de kraftiga oljeprisökningarna. ministrar närmast tubbades att skuldsättasina länder, som de faktiskt i många fallsjälva erbjöds pengar och bankkonton utomlands.Villkoren för lånen var mycket fördelaktiga när deupptogs.Skuldfällan slog igen när västvärlden saneradesin ekonomi och höjde räntan. Därmed blev detomöjligt för att klara av räntebetalning-arna. Även lån till projekt som aldrig kunde för-verkligas måste betalas tillbaka av . Des-sa startades ofta inte därför att länderna prioriteradedem, utan därför att i-ländernas företag behövdenågot att göra. På det sättet gick pengarna tillbakatill västvärlden igen, och de fattiga betalar. Det ärfaktiskt skandal!Världsbanken lånar ut mer pengar för att skall kunna sköta kapitaltjänsten på enökande skuldbörda. Hela systemet är djupt orättfär-digt. Jag skulle önska att finansministern sade någotom ansträngningar för en ny ekonomiskvärldsordning.Det saknas inte angelägna uppgifter för ett för-nyat Bretton Woods-system. Bretton tillkomför för att inte fi-nansiella kaos skulle upprepas. Det lyckades ändafram . finns verkligen storauppgifter när det gäller att se till att det skapas etthållbart internationellt valutasystem. Här är detverkligen uppgift i attarbeta för en förnyelse av Internationella valutafon-den.Valutatransaktionerna löper amok . Det be-hövs ett globalt system för att kanalisera kapitalet ini konstruktiva investeringar i stället för att det hu-vudsakligen förmerar sig självt genom valutatrans-aktioner och olika finansinstrument som mera hörhemma på ett kasino än i nyttig verksamhet.Jag har en fråga till finansministern: ta några initiativ för att vi skall få ett för vårtid globalt hållbart valutasystem?Anf. 20 ()Fru talman! Jag tycker också att det är bra att vihar fått en interpellationsdebatt som rör Världsban-ken och IMF. Men det är viktigt att vi särskiljer detvå institutionerna och identifierar vad som är ban-kens roll och vad som är Valutafondens roll.