prot · GJ0923 · 1995-11-15 00:00:00 — Vi kristdemo-krater vill rikta dem till kommuner och landsting föratt de skall kunna fullgöra det uppdrag som vi här iSveriges riksdag har bestämt att de skall göra.När det finns så stora brister som vi har sett, inteminst när det gäller rapporten om ÄDEL-reformenfrån , är det, precis som sade, ännu viktigare att vi ser till att det finnsresurser för att fullgöra det här så att våra mål om engod vård för alla kan bli verklighet överallt.Anf. 29 HANS ()Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillbetänkandet 1995/96:SoU2 i dess helhet och avslagpå samtliga reservationer.I detta betänkande från socialutskottet behandlasdrygt femtiotalet motionsyrkanden om äldrefrågorfrån den allmänna motionstiden . I motionerna tarman upp ett brett fält av äldreomsorgen och med dennärbesläktade områden, vilket redan framgått av de-batten här.Jag tycker att det redan från början finns skäl attunderstryka den omfattande samsyn som på det härområdet i allt väsentligt råder i utskottet tvärs överpartigränserna. De åsiktsskillnader som ändå finns ärofta marginella och handlar mer om medlen än ommålen.Jag säger detta eftersom det till och från brännertill kring de här frågorna i den allmänna debatten; oftamed utgångspunkt i någon officiell rapport eller i enenskild händelse som uppmärksammats i massmedi-erna. Det är lätt att tro att de politiska partierna vid detillfällena i står långt från varandra, men iregel tycker vi förhållandevis lika.Bara för att det råder stor samsyn får man natur-ligtvis inte nonchalera signaler om brister i välfärdenoch omsorgen när det gäller de äldre - och för dendelen inte för någon annan heller. Varje enskildmänniska som kommer i kläm är en för mycket ochger anledning till att noga ta reda på vad som faktiskthar inträffat och varför det har inträffat.Herr talman! Det finns skäl att noga följa utveck-lingen inför det som händer i kommuner ochlandsting. De omfattande besparingar som genom-förs kommer naturligtvis att påverka kvaliteten. Att tabort och ibland mera och säga attdet inte påverkar kvaliteten är inte riktigt trovärdigt.Kvaliteten i äldreomsorgen är så mycket mer än ettslags miniminivå för vad som är acceptabelt.Frågan bör i stället formuleras så här: Innebär be-sparingarna att kvaliteten sänks så mycket att äldre-omsorgen blir otillräcklig och ovärdig ett välfärds-samhälle?Herr talman! Sannolikt finns det på de flesta hållen sådan marginal till ett slags nedre gräns att det gåratt klara rimliga kvalitetsmål trots de neddragningarsom nu sker. Men måste man naturligtvissäga att färre anställda i omsorgen betyder lägre kvali-tet. Möjligheten att rationalisera och effektiviseraomvårdnad är så mycket mera begränsad än vad somgäller när varor produceras.Det går alltså inte att utfärda en garanti för att ris-ken inte skulle finnas att detta någonstans i detta landkommer att innebära så stora kvalitetssänkningar attdet inte är acceptabelt i en välfärdsnation som har allamänniskors lika värde som utgångspunkt och mått-stock. Alla människors lika värde skall självfalletockså gälla inom äldreomsorgen; därmed också rättentill samma vård, omsorg och behandling som allaandra kan få.Jag återkommer till frågan om en utvärdering ochanalys av äldreomsorgen och välfärden.De olika områden som tas upp i motionerna ochdärmed i betänkandet handlar om valfrihet och trygg-het inom äldreomsorgen, äldreboendet och hemtjäns-ten samt om vård och rehabilitering, anhörigvård,vård och behandling av demenssjuka, en god vård ilivets slutskede, äldreombudsman, övergrepp motäldre, äldre invandrare och frågan om högkostnads-skydd för kommunala avgifter.Merparten av motionsyrkandena har utskottet be-handlat mycket positivt. De flesta motionerna grundaspå en oro för de äldre i samhället och på hur omsor-gen om äldre kommer att fungera.Herr talman! För oss socialdemokrater är äldre-omsorgen en gemensam angelägenhet som skall fi-nansieras solidariskt och som skall styras demokra-tiskt och offentligt. Kommunerna har verksam-hetsansvaret, och resurserna skall fördelas efter be-hov. Verksamheten skall präglas av trygghet ochkontinuitet. Den skall i så stor utsträckning som möj-ligt utformas efter de äldres behov och önskemål. Ettav målen för äldreomsorgen är att de äldre skall gesmöjlighet att själva bestämma över sin livssituationoch över det sätt varpå omsorgen ges.Detta gäller naturligtvis också de äldres möjlighe-ter att bo kvar hemma, även när behovet av vård ochservice är omfattande. För detta ändamål har det visatsig att de statsbidrag som utgått har skapat bra förut-sättningar för kommunerna att tillgodose behovet avsärskilt boende för äldre.Herr talman! Sedan skall jag kommentera några avreservationerna.I frågan om alternativ respektive valfrihet inomäldreomsorgen framhärdar i sin defini-tion av valfriheten. Det är inget att bli överraskadöver. Jag respekterar för deras inställ-ning här. vill ju privatisera äldreomsor-gen, därför att de tycker illa om offentligt driven vårdoch om den offentliga sektorn. Då är det ganska na-turligt att inta nämnda förhållningssätt.Men som jag säger att jag respekterardetta ställningstagande är det nödvändigt att peka påden omständigheten att all erfarenhet visar att nämndaalternativ kommer att leda till dyrare vård och om-sorg. Det innebär också att det blir sämre ur ett rättvi-se- och jämlikhetsperspektiv.För oss socialdemokrater handlar valfrihet om val-frihet för alla, inte bara för några.Folkpartiet vill enligt reservation nr 3 öka trygghe-ten i äldreomsorgen. Det är en lovvärd ambition somnaturligtvis också vi socialdemokrater ställer upp på.Jag är övertygad om att alla andra har samma ambi-tion. Men då infinner sig naturligtvis frågan om vilkamedel man väljer.Socialtjänstkommitténs förslag innehåller detmesta av vad vill uppnå. Förslaget beredsnu i . Det finns därför inga skäl attslå in dörrar som redan är öppna.Kravet på att landsting och kommuner skall upp-rätta en trygghetsgaranti för äldre låter sig väl sägas.Men det är inte en trygghetsgaranti som kan ge kom-muner och landsting en ekonomi som garanterar deäldre en god vård och omsorg. Det är i stället ensamlad ekonomisk politik som syftar till minskadarbetslöshet och sanerade offentliga finanser som gerdenna trygghet. Detta borde ha insett närman förde befälet i Finansdepartementet.Det är inte särskilt hedervärt att kritisera den städ-patrull och renoverinsstyrka som är i full fart medatt städa och återuppbygga . Jag uppmanar istället att delta i den städningen och reno-veringen av landet. Jag är också övertygad om attFolkpartiet har mycket att tjäna på att slå in på denvägen.Herr talman! Jag lovade tidigare att återkomma tilluppföljningen och utvärderingen. I Socialstyrelsensårsrapport redovisas en del oroande tendenser. Dethandlar om personer som avlider inom 2 respektive14 dagar efter en utskrivning från somatisk akutsjuk-vård.I denna redovisning finns det uppgifter om att an-talet avlidna i efter utskriv-ning fördubblats . I en jämfö-rande studie i finns inte denna skillnad.Studien visar vidare att det i blivit alltvanligare att en gammal människa som skrivs in påsjukhus skrivs ut till en ny boendeform under de allrasista levnadsdagarna.Dessa uppgifter föranleder följaktligen frågan omhur människor bemöts, behandlas och vårdas i livetsslutskede. Det går inte att dra absoluta slutsatser avdessa uppgifter, men dessa är i sig tillräckligt alarme-rande för att man skall gå vidare med studier och meden uppföljning.Regeringen tillkallar därför en särskildutredare för att belysa frågan om hur äldre bemötsinom vård och omsorg. Utredaren skall kartlägga ochbeskriva brister i bemötandet av äldre inom vård ochomsorg, analysera vad som påverkar personalensbemötande av äldre, analysera faktorer i organisationoch struktur som bidrar till brister i kvalitet och bemö-tande, belysa internationella erfarenheter och kunskappå området, kartlägga och beskriva pågående utveck-lingsarbete i kommuner och landsting som rör kvali-tetsutveckling och utveckling av innehållet i omsorgoch vård samt föreslå åtgärder som kan bidra till attdessa brister och missförhållanden kan avhjälpas.Herr talman! har äldreomsorgsar-betet varit inriktat på viktiga strukturfrågor. Det hargällt organisationsförändringar och - framför allt -frågan om en ny, tydlig ansvarsfördelning mellanhuvudmännen. Formerna för vård och omsorg harengagerat politiker och tjänstemän. Frågan har stått iförgrunden . Mot denna bakgrund anserregeringen att det nu är dags att fokusera mer på inne-hållet i äldreomsorgen, på frågor som berör bemötan-de, respekt för äldres självbestämmande, integritet,trygghet och värdighet.Herr talman! Jag vill avsluta med att än en gångpåminna om den omfattande samsyn som råder kringäldreomsorgen i utskottet, en samsyn som kommer tilluttryck i betänkandet och i de många gemensammatexter som finns där. Polemik gällande några enskildaavsnitt får inte skymma detta faktum.Anf. 30 () replikHerr talman! Jag vill verkligen uttrycka glädjeöver utredarens uppdrag inom äldreomsorgen. An-ledningen till min replik är dock att jag skulle viljafråga om de reservationer som är för-anledda av motioner och som handlar om anhörigvår-den och om detta med en äldreombudsman.Orden är vi ju överens om, men ibland kan manbehöva gå till handling i fråga om olika saker. Vi vetatt anhörigvården utgör två tredjedelar av vår-darbetet. Detta arbete utförs oftast ideellt utan ersätt-ning. Jag vill fråga vilka åtgärder nisocialdemokrater ämnar vidtaga för att stödja anhö-rigvårdarna.Sedan gäller det äldreombudsmannen. Vi har iSverige en barnombudsman, men ingen äldreom-budsman. Vi har en ungdomsminister men, ingenäldreminister. Eftersom det i detta svåra ekonomiskaläge finns en stor risk att de äldre diskrimineras, und-rar jag om inte tycker att det voreklokt att se om det finns möjlighet att inrätta en äldre-ombudsman.Anf. 31 HANS () replikHerr talman! I frågan om äldreminister är det såatt den nuvarande regeringen har en sådan. Hon heterIngela Thalén.Förslaget om en äldreombudsman har vi diskuteratganska i den här kammaren. Man måstekonstatera att de äldre inte är någon homogen gruppdär alla ser likadana ut och har samma behov av stödosv. Därför tycker vi socialdemokrater att det är bätt-re att frågan om att ta till vara de äldres intressen sessom en gemensam angelägenhet. Inte minst bör detvara så inom det politiska systemet och för de politis-ka partierna.Jag tycker att de äldres situation uppmärksammaspå ett bra sätt såväl här i kammaren som i landstingoch kommuner. Att vi sedan inte har nått målet om enfullödig äldreomsorg och ett fullödigt omhänderta-gande tycker jag mer handlar om att vi har en högambition. Inget politiskt parti tvekar såvitt jag vet närdet gäller att nå detta mål. Det är i stället frågan omfärdvägen och medlen.Anf. 32 () re-plikHerr talman! Jag är väldigt glad över att man denhär veckan i kammaren har talat om att det finns enäldreminister vid namn . Jag tror attväldigt många äldre uppskattar det. Det är bara det attdet är först , när vi har väckt frågan, som detta harsagts. Det tackar jag för och jag tycker att det är bra.Så till frågan om en äldreombudsman. Den motio-nen är ju mest skriven därför att äldreministerämbetetutses av statsministern. Här i parlamentet kan vi an-vända andra vägar för att på något sätt tillmötesgå deäldres behov av en företrädare. Detta behov blir intelika starkt om man har en äldreminister; det vill jaggärna tillstå.Samtidigt säger att de äldre inte harsamma behov. Det är riktigt och det har jag själv sagti mitt anförande. Men väldigt många situationer somde äldre befinner sig kan mycket väl jämföras medhur ungdomar har det. Ungdomarna har inte hellersamma behov, men det finns många liknande grund-läggande värderingar. Jag tror att det är väldigt viktigtatt vi i det här samhället lyfter fram de äldres situationjust , eftersom de ekonomiska besparingarna annarskan komma att slå mycket hårt.Anf. 33 HANS () replikHerr talman! Jag har inget att invända motambitionen att lyfta fram de äldres situation. Jagtycker också att vi gör det från samtliga politiskapartier. Jag har gjort det här i kammaren, senast iallmänpolitiska debatten. Det finns som sagt mycketatt göra, det råder ingen tvekan om det.Bakgrunden till att vi kanske ser på framti-den med en viss rädsla är den ekonomiska utveckling-en . kännermycket väl till bakgrunden till den utvecklingen. Ingetparti kan säga sig vara oskyldigt till detta, men det varju ändå så att partivänner satt iregeringen . De gjorde inte särskilt mycketför att vända utvecklingen. Detta tycker jag ärnågot som kds och skall ta till sig.Anf. 34 () replikHerr talman! säger att Moderaternatycker illa om offentligt driven vård och om den of-fentliga sektorn. Det är inte sant. Däremot tycker viatt den offentliga sektorn är alldeles för stor.Det är 2, kanske av den privata hälso- ochsjukvården och äldrevården som drivs i privat regi.Därmed kan man likna den offentliga vården vid ettmonopol. Monopol tycker man inte om i andra sam-manhang, men här går det tydligen bra. Vi menar attden privata sektorn måste öka för att vi skall få enriktig konkurrens mellan sektorerna och för att viskall få en bra utveckling.Hans Karlsson säger också att vår politik är sämreur rättvise- och jämlikhetsperspektiv. Jag vill hävdaatt det är tvärtom. Vi vill ju att alla skall ha råd och fåmöjlighet att skaffa sig den sjukvård och omsorg devill ha. finns det bara ett sätt om man vill hanågot annat än det som erbjuds: att köpa det. Det äralltså bara något för dem som har pengar.Att den privata vården skulle vara dyrare kan dis-kuteras. Det finns dock siffror som säger att privatvård generellt sett är billigare än offentligt drivenvård. Jag citerade vad socialutskottet har skrivit i sittbetänkande om trygghet, valfrihet och integritet. Därsäger utskottet att med tanke på hur äldre- och handi-kappomsorgen bedrivits har de äldresällan haft speciellt mycket att välja mellan. Där harvi egentligen svaret när det gäller valfriheten.Anf. 35 HANS () replikHerr talman! upprepar Modera-ternas ståndpunkt att den offentliga sektorn är för stor.Jag respekterar denna åsikt, men jag vill talaom att vi socialdemokrater har en annan åsikt och villbli respekterade för den. Vi tror på den offentligasektorn som ett sätt att garantera trygghet, rättvisa ochjämlikhet för människor. Vi tror också på den som ettsätt att rättvist fördela det vi producerar i samhället.Låt oss, eftersom nämnde det,titta på sjukvården. tillhör faktiskt de ländersom har den billigaste sjukvården i hela den indust-rialiserade världen.Jag tycker att och kantjäna som avskräckande exempel ifråga om detta med valfrihet. Man hartvå olika modeller; en helt privatiseradi och en blandprivatiserad iFrankrike. Vi vet vilka enorma problemman i har med att hantera hälso-och sjukvårdens ekonomiskautveckling. Vi vet att det just nu pågårdemonstrationer i mot deförändringar av hälso- sjukvården somman av ekonomiska skäl tvingas till.Birgitta Wichne och andra moderaterhar alltså inga lysande exempel på vadsom skulle vara alternativet till densvenska offentliga sektorn.Anf. 36 () replikHerr talman! Vi misstror inte Socialdemokraternasgoda vilja att göra förbättringar. Men vi menar att detinte blir bättre med ert system, utan vi hävdar fortfa-rande vårt system. Det finns mycket kvar att göra föratt människor skall få en verklig valfrihet och få denvård som de är berättigade till. Detta gäller särskilt degamla.Vi har inte pläderat för den sjukvårdsförsäkrings-modell som man har i . Den tror inte vi heller på.Anf. 37 HANS () replikHerr talman! Det är bra att ochjag är överens om att vi har våra olika ståndpunkternär det gäller att värdera våra olika modeller. Det ären del av det demokratiska samhällets sätt att fungeraatt man för fram olika åsikter. Det är bra.Sedan vill jag säga något om valfriheten. Om manmycket ytligt lyssnar till talet om valfrihet låter detganska förföriskt. Men om man i stället ser på hur detfaktiskt fungerar i praktiken så har vi sett en del ex-empel under den gångna borgerliga regeringsperiodendå det infördes fri etablering osv. Det leder till får högre kostnader och till att man slår sönderfungerande strukturer och fungerande organisationer.Inte i något fall har man kunnat leda i bevis att dettaskulle vara en bättre, billigare och mer rättvis modellför fördelning av samhällsservice på dessa områden.Anf. 38 () re-plikHerr talman! Vårt förslag om en trygghetsgarantiför de äldre handlar för oss om att skapa klarhet ivilka regler och rättigheter som gäller för de äldre. Vitror nämligen att det skapar trygghet för de äldre, somi dag ofta känner oro.Hans Karlsson säger att det mesta av våra kravkommer att tillgodoses. Vi får väl se när förslagenläggs fram här i . Men i detta läge har vi intefunnit någon anledning att avstå från att yrka bifall tillvår reservation, med anledning av vår motion, om entrygghetsgaranti.Hans Karlsson har också vänligheten att inbjudaFolkpartiet liberalerna att vara med och sanera Sveri-ges ekonomi. Jag vill faktiskt hävda att vi redan harvarit det. Det framgår av de förslag som vi har väckthär i på det ekonomiska området. Vi harställt oss bakom en hel del av regeringens förslag,men vi har också lagt fram andra förslag och gjortandra prioriteringar. Vi har t.ex. prioriterat barnbidragoch flerbarnstillägg framför en sänkning av matmom-sen.Efter de debatter som jag har hört här i kammarenkan jag inte påminna mig att några av Folkpartietsbesparingsförslag som gäller att man skall se till attSverige kommer på fötter igen, så att vi skall ha rådmed en god äldreomsorg, har fallit finansministerGöran på läppen. Tvärtom har jag den be-stämda känslan av att han avvisar allt som kommerfrån liberalerna.Anf. 39 HANS () replikHerr talman! Vi socialdemokrater har inget emoten trygghetsgaranti för de äldre. Men en sådan garantiär verkningslös om det inte finns ekonomiska resurserså att man kan uppfylla den. Det är detta som är be-kymret i landsting och kommuner just , dvs. att depengar som egentligen behövs inte finns. Det beror påatt vi har befunnitoss i en mycket djup nedförsbacke ekonomiskt. Ar-betslösheten har ökat, statens finanser har försämratsoch statsskulden har näst intill fördubblats. För dettakan inte avsvära sig ett betydande ansvar.Därför menar jag att det viktigaste är att sanera eko-nomin för att man skall kunna ge den trygghet somFolkpartiet och efterlyser. Detfinns inte någon skillnad mellan oss när det gällerambitionen. Men om pengarna och resurserna intefinns så hjälper det inte att formulera några trygghets-garantier.Anf. 40 () re-plikHerr talman! Vi kan naturligtvis vara överens omatt det behövs ekonomiska resurser för att man skallklara av tryggheten för bl.a. de äldre. Därför är vi iFolkpartiet liberalerna också angelägna om att saneraSveriges ekonomi.Beträffande vårt ansvar för ekonomin, anser jagatt samtliga partier i har lika mycket ansvarbåde för det som har hänt nu och för det som har häntlängre tillbaka i tiden. Men för oss finns ambitionenatt rätta till ekonomi och ge valfrihet ochtrygghet för de äldre.Anf. 41 HANS () replikHerr talman! Beträffande det ekonomiska ansvaretför utvecklingen sade jag tidigare att inget parti kansvära sig fritt från ansvar. Men det finns ändå olikagrader av ansvar. Om man studerar vad som har häntunder perioder med borgerliga regeringar kontraperioder med socialdemokratiska regeringar, kan mankonstatera att borgerliga regeringar i genomsnitt harhaft ett underskott i statens budget som har varit femgånger så stort som socialdemokratiska regeringars.Detta har sammantaget lett fram till att vi har enstatsskuld i storleksordningen 1 400 miljarder kronor.Vi måste avsätta mer än påförsta kontot innan vi kan börja fördela pengarna påandra områden som är vällovliga och angelägna. Attdet ser ut på detta sätt har ett stort ansvarför.Anf. 42 () replikHerr talman! talar om risken förkvalitetssänkning. Han säger att man till slut hamnarvid en smärtgräns.I står det att antalet patientersom har avlidit på sju geriatriska sjukhus i ökat från 25 till 165 ,dvs. Kan man ta en sådanuppgift som ett tecken på att smärtgränsen är nåddeller var skall man dra gränsen? Det är mycket allvar-liga siffror, kanske de mest extrema.Hans Karlsson jämförde regeringens insatser meden städpatrull och en renoveringsstyrka. Ett litet tipsär att man börjar städa uppifrån, vilket jag har fått läramig. Det innebär att man tar tag i sådant som männi-skor retar sig på, t.ex. fallskärmsavtalen, skattefusk,missbruk och tillskansande av förmåner, och inte tillatt börja med ger sig på dem som befinner sig längstned på botten.Beträffande det som sades om en renoveringsstyr-ka vill jag fråga följande. Har inte svensk sjuk- ochhälsovård fungerat ganska bra tidigare? Om man nuskall renovera och återställa den, är det då inte lämp-ligt att man tillskjuter pengar?Anf. 43 HANS () replikHerr talman! Jag delar den oro som ger uttryck för med anledning av Socialstyrel-sens rapport om äldreomsorgen. För detta ändamålhar regeringen tillsatt en utredning som skall ta redapå vad som ligger bakom detta och vad som kan görasför att rätta till det som inte är bra. Men det är vansk-ligt, vilket mycket väl känner till, attbara rakt av ta de siffror som presenteras och inte gåin och se vad som döljer sig bakom. Det är därför somman inte bara kan använda en sådan rapport rakt uppoch ned och utifrån den föreslå åtgärder. Det kan blilika galet som att inte göra något alls. Regeringen sernu över detta och kommer att återkomma till riksda-gen med förslag . Det finns skäl att låta signöjas med det , eftersom det inte finnsnågon snabbare väg att nå resultat.Stig kan känna sig trygg i att vi social-demokrater verkligen anstränger oss för att komma åtskattefusk och ekobrott. Det pågår ett omfattandearbete för att komma till rätta med dessa avarter isamhället. Men det är inte heller något som kan skeöver eller som låter sig göras med enkla me-del. Det krävs många olika åtgärder för att man skallkomma till rätta med den ekonomiska brottslighetenoch med fusket. Om vi får litet tid på oss är jag säkerpå att en hel del av det som tillhör den svarta sektornkan komma att återföras till den vita.Anf. 44 MY ()Herr talman! Låt mig först konstatera att det ärglädjande varje gång som vi i den här församlingendiskuterar frågor som rör de äldre. Jag skulle viljapåstå att det är en rätt glömd grupp i dagens ung-domsfixerade samhälle.Den stora gruppen vitala äldre tas inte till varasom den stora resurs som den faktiskt är. För mig ärdetta obegripligt. När det gäller den grupp äldre somvi främst har diskuterat här - de gamla, de sjukaoch de som ofta själva inte kan föra sin talan - vill vialla så väl i alla våra utredningar, förslag och planer.Men när detta sedan skall omsättas i praktiken visardet sig att resultatet inte alltid blir lika gott som detursprungligen var tänkt, vilket också Socialstyrelsensutvärdering av ÄDEL-reformen, som vi har hörtmycket talas om här , har visat.Jag tänker icke komma med ytterligare synpunkterpå den utvärderingen mer än att citera det som mansäger: "kända kvalitetsbrister i det särskildaboendet kvarstår framför allt avseende medicinsktillsyn och omvårdnad." Detta är alltså brister som nuSocialstyrelsen har påtalat . Dessutom har desom arbetar inom vården slagit larm. Anhöriga harpekat på dessa brister. Den lilla skara - det finns docken sådan - eldssjälar som talar för de gamlas rättighe-ter och behov har också slagit larm för att försöka attfå en ändring till stånd.Man kan med fog ställa sig frågan varför de äldreså ofta blir satta på undantag.De äldre har inte någon lag om full behovstäck-ning i äldreomsorgen i ryggen. De har ingen som talar för dem. De har inte heller denstora skara kämpande medmänniskor som så mångaandra grupper i vårt samhälle har.