prot · GJ0935 · 1995-12-11 00:00:00 — Det innebär naturligtvis inte att all utbildningkommer att ske vid de mindre högskolorna. Det fram-går också av propositionen.Jag tror att detta kommer att stå helt klart när vinär lägger fram vår proposition. Jag tror att de som ärengagerade i den högre utbildningen - det är jumånga: lärare, studenter, näringsliv och allmänhet -kan vara helt trygga. Det kommer att ske en utbygg-nad och den kommer att ha den inriktning som rege-ringen har föreslagit.Jag har sagt, fru talman, att beskedbeträffande arbetsmarknadspengarna kommer att ges itilläggspropositionen . Jag har ingenting yt-terligare att tillägga i den frågan.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 1995/96:17 om Li-vets Ords Kristna GymnasiumAnf. 32 Statsrådet ()Fru talman! har frågat mig dels hur detkommer sig att regeringen i sitt avslag på ansökanfrån Livets Ords Kristna Gymnasium i omoffentligt stöd hänvisar till kommunen, när kommu-nen har tillstyrkt offentligt stöd, dels vilka åtgärderjag avser vidta så att regeringen läggerstörre vikt vid de yttranden som kommer från länssty-relse och eftersom dessa enligt förord-ningar och förarbeten skall utreda och yttra sig inämnda ärenden, dels om jag är beredd att omprövaregeringens beslut.Jag vill börja med att redogöra för gällande lagreg-lering.Enligt 9 kap. 8 § skollagen (1982:1100)får rege-ringen i fråga om viss utbildning förklara en friståen-de skola berättigad till bidrag från elevernas hem-kommuner, om utbildningen ger kunskaper och fär-digheter som till art och nivå väsentligen svarar motde kunskaper och färdigheter som gymnasieskolanförmedlar och skolan även i övrigt svarar mot gym-nasieskolans allmänna mål. I det sammanhanget skallsärskilt beaktas de krav som anges i 1 kap. 2 § andraoch tredje styckena skollagen, vilket innebär att sko-lans verksamhet skall utformas i överensstämmelsemed grundläggande demokratiska värderingar. Skolanskall vidare vara öppen för alla och inte medges of-fentligt stöd om den brister i öppenhet och insyn.Undervisningen måste vidare vara saklig och allsidig.Regeringens förklaring skall dock inte lämnas i frågaom utbildning som skulle innebära påtagliga negativaföljder för gymnasieskolan inom det offentliga skol-väsendet i regionen.Enligt regeringens uppfattning bör det också iframtiden finnas fristående gymnasieskolor som alter-nativ för de elever som föredrar en skola med t.ex. enkristen profil.Detta innebär dock inte att regeringen förhåller sigokritisk till skolor med konfessionell inriktning.Samma kvalitetskrav måste ställas på dessa skolorsom på alla andra gymnasieskolor. Det gäller bl.a.krav på att det finns en bredd och kvalitet i utbild-ningen som ger möjlighet till allsidig social fostranoch utveckling. Det nuvarande kravet, att en skola föratt ges rätt till bidrag från elevernas hemkommunerskall meddela kunskaper och färdigheter som väsent-ligen svarar mot de kunskaper och färdigheter somgymnasieskolan förmedlar och att skolan även i övrigtskall svara mot gymnasieskolans allmänna mål, är ettuttryck för den kvalitet som alla föräldrar och eleverhar rätt att kräva av skolan.Elevernas rätt till god utbildning måste säkerstäl-las. Kravet på undervisningen är att den skall varasaklig och allsidig. En skolas undervisning får aldrigge en ensidig bild av det som lärs ut. Samma sakgäller kravet att verksamheten i skolan skall utformasi överensstämmelse med grundläggande demokratiskavärderingar, vilket innebär att skolan måste främjaaktning för varje människas egenvärde och jämställd-het mellan kvinnor och män. En skolas profil får såle-des inte stå i strid med dessa grundläggande krav omskolan skall kunna godkännas.Vid regeringens bedömning om en friståendegymnasieskola skall förklaras berättigad till bidragmåste därför övervägas om den aktuella skolan kan geden bredd och kvalitet i utbildningen som fordras föratt motsvara den i den kommunala gymnasieskolansamt ge möjlighet till allsidig social fostran. Vidareskall en skattning göras av omfattningen av den effektsom den fristående gymnasieskolan kommer att få påden kommunala gymnasieskolan i närområdet. I detsenare fallet fäster regeringen stor vikt vid den be-dömning som görs på nivå. Varje gymna-sieskola, eller fristående, innebär ett rela-tivt stort kommunalt åtagande. Det är därför viktigt attöverväga vilka effekter beviljandet av offentligt stödtill en fristående gymnasieskola medför för eleverna idet övriga skolväsendet i kommunen eller regionen.Ulf redogör i sin interpellation för de olikaturerna i ett aktuellt ärende. kommun till-styrkte att Livets Ords Kristna Gymnasi-um skulle erhålla offentligt stöd. i Upp-sala län gjorde detsamma i yttranden ochden . Ansökningen avsåg då ettberäknat elevantal av 180 vid fullt utbyggd organisa-tion. Under den fortsatta ärendeberedningen ändradehuvudmannen - i en komplettering 1995 - det beräk-nade elevantalet till 360. Det är alltså inte fråga omnågon ny ansökning utan om en och samma ansök-ning men med ändrade förutsättningar. Det för-dubblade elevantalet gav väsentligt ändrade förut-sättningar varför och kommunen gavsmöjlighet att avge nytt yttrande.I sitt nya yttrande avstyrkte Uppsalakommun ansökningen. däremot till-styrkte ansökningen även denna gång.Regeringen har vid sitt beslut tagit hänsyn till denbedömning som kommunen gjort avseende de negati-va konsekvenserna för det offentliga skolväsendet ikommunen.Huvudmannen för Livets Ords Kristna Gymnasi-um har lämnat in en ny ansökning som kom in tillSkolverket . Ansökningen är ännuinte överlämnad till regeringen för prövning. När såhar skett kommer ärendet naturligtvis att prövas ienlighet med gällande lagstiftning.Jag vill avslutningsvis nämna att en av regeringentillsatt utredare har redovisat förslag tillframtida reglering för fristående gymnasieskolor.Förslaget innehåller förslag till ändringar bl.a. vadgäller ordningen för beslut och ansvarsfördelningenmellan olika aktörer men också förslag om vad somsärskilt bör beaktas när det gäller prövning av fristå-ende gymnasieskolor. Förslaget innebär en skärpningi förhållande till nuvarande regler. Förslaget är nu påremiss för synpunkter. Regeringen avser att på dettaunderlag lämna förslag i frågan till , vilketberäknas ske under våren 1996.Anf. 33 ()Fru talman! Först vill jag klargöra attjag delar statsrådets uppfattning i svaret när det gälleratt man skall leva upp till gällande skollag och läro-plan, oavsett om en fristående skola blir godkänd ellerinte. Det är, såvitt jag vet, regler som den tidigareborgerliga regeringen införde.Jag vill också ge en eloge till skolministern för ettutförligt svar. Det tycker jag är bra. Det är också braatt man har lyft fram vilka kriterier som skall ställasför att en fristående skola skall godkännas.Om vi nu är överens om att skolan skall följa gäl-lande läroplan och skollag för att erhålla offentligamedel, skall Livets Ords Kristna Gymnasium, enligtmin mening, bli godkänd av regeringen och därmedockså erhålla offentliga medel.Skolan har haft sin verksamhet i gång sedan hös-ten 1991. Undervisningen har helt bedrivits med egnamedel, trots att kommun får statsbidrag förden del som staten skall betala ut när det gäller gym-nasiedelen. har haft tillsynsansvar förskolan och har haft uppfattningenatt skolan följer både läroplan och skollag.Kommunen, och har tidi-gare varit överens om att tillstyrka skolans ansökanom bidrag för maximalt 180 elever. har skolan96 elever. och har ocksåtillstyrkt en ansökan om en utökning till 360 eleverunder en tioårsperiod. Den senare ansökan har Uppsa-la kommun sagt nej till, som skolministern säger i sittsvar.Enligt min uppfattning har regeringen i avslagetpå ansökan felaktigt hänvisat till kommunsnej till en utökning från 180 till 360 elever. Jag tyckeratt regeringen mycket väl kunde ha sagt ja till ansökanavseende de 180 eleverna. Men om man nu av andraskäl inte vill att skolan skall utöka sin verksamhet,skulle man då ha sagt nej till de 360? Jag tycker attskolministern blandar ihop korten. Det är tydligenbekvämare att använda kommuns beslut iregeringens motivering till att man säger nej. Detkanske hade varit mer renhårigt att säga att regeringeninte gillar en konfessionell skola som drivs av LivetsOrd, framför allt mot bakgrund av att Livets Ord i sinansökan om en utökning från 180 till 360 eleverframhöll att detta var förhandlingsbart och kundediskuteras. Om det skulle ha varit fråga om ett miss-förstånd kunde man ha rett ut detta med litet god vilja.Såvitt jag förstår var det också en bilaga till beslutet,där Livets Ord skrev till att man mycketväl kunde stanna vid 180 elever. Det hade regeringenockså kunnat bejaka i sitt svar.I statsrådets svar, s. 3, står det att man lägger storvikt vid den kommunala bedömningen. Men Uppsalakommun har faktiskt sagt ja till 180 elever.Skolministern lyfte tydligt fram detta med grund-läggande värderingar, som jag tidigare nämnde, attutbildningen skall vara saklig och allsidig, att rege-ringen inte förhåller sig okritisk till skolor med kon-fessionell inriktning och att skolan skall vara öppenför alla osv. Det är värderingar som jag instämmer i.Jag vill ställa en konkret fråga till regeringen att Livets Ords skola inte uppfyllerdessa mål? Den frågan tycker jag att svara på här i debatten.Socialdemokraterna talar väldigt ofta om att fri-stående skolor är segregerande, att de kan välja eleverosv. I det här fallet är faktiskt regeringens agerandekontraproduktivt, därför att regeringen skapar ju sko-lor som måste ha ganska höga elevavgifter, eftersomde inte får några offentliga medel. Bara av det skäletborde man kanske ta sig en funderare på om mantycker att avslaget är rimligt.I slutet av sitt svar hänvisade tillatt Livets Ord har kommit in med en ny ansökan, därman håller sig till den ursprungliga ansökan om 180årselevplatser. Om det råder ett missförstånd på grundav att regeringen och Livets Ord har talat olika språk,är detta ett utmärkt tillfälle att råda bot på missför-ståndet. I så fall bör det vara ren formalia för rege-ringen att fatta ett positivt beslut, eftersom kommu-nen, och är överens om attLivets Ord kan bedriva gymnasieskola med 180 ele-ver. Kan jag då utgå från att regeringen kommer attbehandla den ansökan positivt? Om det hela är rättuppfattat skulle jag vilja ställa den frågan till skolmi-nistern.Statsrådet avslutade med att kort redovisa SolveigPaulssons utredning om den framtida regleringen förfristående gymnasieskolor och att reglerna skall skär-pas. Vari består den skärpningen? Planerar man förfriskolor, precis som på grundskolenivå, att införa ettkommunalt veto, trots att utredningen visar på depositiva effekter som dessa skolor haft för elever,kommuner och för utvecklingen inom den offentligaskolan?Regeringen fattar beslut om bidrag till gymnasie-skolan och lägger fram förslag till . AnserYlva att borde ha hårdare nyporän regeringen?Anf. 34 ()Fru talman! Frågan om hur fristående skolor be-handlas har oerhört stor principiell betydelse. Denvisar väldigt tydligt vilken tilltro regeringen har tillenskilda medborgares förmåga att själva fatta viktigabeslut som berör de egna familjerna.Vi vet att åsikterna om friskolan går isär inom re-geringspartiet. Därför var det väldigt spännande attlyssna på de första uttalandena av statsrådet. Jag villenämligen lyssna in signalerna om vilket håll dettaskulle gå åt. Efter att tidigare ha visat en, som jagtycker, något trevande och ganska positiv inställninghar det blivit alltmer tydligt att skolministern nu kanräknas till den falang inom socialdemokratin som inteser fristående skolor med blida ögon.För det första kom uppgörelsen med Centerpartieti våras. Den har redan i vissa fall och kommer i andrafall att försämra villkoren för många fristående skolor.För det andra har utredningar tillsatts, båda medsnäva direktiv och med att arbeta.Båda utredningarna föreslår ytterligare skärpningaroch åtstramningar för friskolorna.Var tredje ordförande i skolstyrelser och utbild-ningsnämnder räknar med mindre bidrag till frisko-lorna, om utredningsförslagen blir verklighet, enligten enkät som har genomfört.Beslutet som vi diskuterar , att inte beviljaLivets Ords Kristna Gymnasium offentligt stöd, kanses som ett led i den nya politiken.Jag tycker också att det är bra att skolministernägnar en stor del av sitt svar åt att beskriva vilka reg-ler som gäller för att fristående skolor skall få offent-ligt stöd. Det finns krav - krav när det gäller kunska-per och färdigheter, öppenhet och insyn, undervis-ningens saklighet och allsidighet och att verksamhetenskall utformas i enlighet med grundläggande demo-kratiska värderingar. Det är oerhört väsentliga krav.Ibland låter det nämligen i debatten som om det var-ken finns några krav eller att det utövas tillsyn somgår ut på att pröva om skolorna lever upp till kraven.Självfallet skall samma krav ställas på konfessio-nella skolor som på alla andra, och det görs också.Men har jag inte fått uppfattningen att regeringensnej till offentligt stöd i det här fallet beror på att sko-lan inte har levt upp till de grundläggande kraven.Orsaken är, enligt regeringsbeslutet, att Uppsalakommun avstyrkt en utökning av elevantalet vid sko-lan från ca 90, som man har , till 360 eleverunder en tioårsperiod. En utökning till 180 elever harkommunen däremot tillstyrkt tidigare.I en skrivelse till har rektorn förskolan meddelat att hon är beredd att inhibera utök-ningen av antalet elever, om kommunen skulle anseatt så många elever medför problem för den egnaverksamheten.Därför vill jag helt enkelt fråga: Är skolministern,utifrån det underlag som vi har i frågan , bereddatt tillstyrka att Livets Ords Kristna Gymnasium iUppsala får offentlig stöd, om skolan kan kommaöverens med kommunen när det gäller elevantalet?Anf. 35 Statsrådet ()Fru talman! Låt mig reda ut en del saker när detgäller regeringens möjligheter att ge en friståendegymnasieskola rätt till offentligt stöd. Det är inte såatt man har någon ovillkorlig rätt till detta enligt lag-stiftningen. Däremot är det så att regeringen inte fårge en sådan rätt, om det kan antas få påtagliga negati-va effekter för det kommunala skolväsendet.Därför har regeringen också att ta ställning till denkonkreta ansökan som finns inlämnad. När en skolaen gång är beviljad rätt till offentligt stöd är det intefråga om någon reglering av antalet elever i den sko-lan. Den frågan är aktuell enbart vid det tillfälle dåregeringen gör sin bedömning. Det är det antal somman då anger som utgör grunden för de olika yttran-den som regeringen har som underlag för sitt beslut.Det är inte så att man förhandlar om antalet elevplat-ser. Både och vet väl attnågon sådan reglering inte existerar när det gäller stödtill fristående gymnasieskolor.Varje gymnasieskola är ett mycket stort kommu-nalt åtagande. Man skall se till att man kan upprätthål-la en ganska stor organisation, som ju är nödvändigför att gymnasieskolan skall kunna ge ett allsidigtutbud av utbildningar och även erbjuda en bred allsi-dig social fostran. Man måste också kunna upprätthål-la denna organisation med varierande stora ungdom-skullar. Man kan inte anpassa organisationen för varjeår. Det är därför som det finns en lagstift-ning - som den borgerliga regeringen var ansvarig för- som innebär att regeringen har att göra dessa be-dömningar och att göra en bedömning av kvaliteten.I kvalitetshänseende har regeringen ingen anled-ning att göra någon annan bedömning än den somSkolverket gör. är den myndighet som hartill uppgift att göra denna bedömning.Ulf frågade mig om regeringen anser att Li-vets Ord uppfyller de kvalitetskriterier som ställs ochinsinuerar att regeringen egentligen har en mycketogin inställning till Livets Ord och av den anledning-en inte har beviljat den konkreta ansökan.Som jag sade har regeringen ingen anledning attgöra någon annan kvalitetsbedömning än den somSkolverket gör. Vid samma regeringssammanträdesom regeringen avslog ansökan om rätt till offentligtstöd för i , tillstyrkte rege-ringen rätt till offentligt stöd för i , som också står Livets Ordnära.Jag tycker också att det är ett något märkligt reso-nemang som för när han säger att det ärvärre om man måste ta ut höga elevavgifter när mandriver verksamheten, för det får en segregerandeeffekt, och att det väl vore bättre om man gav skolanrätt till offentligt stöd.Så kan man förstås alltid resonera. Men regering-en har i de här fallen enligt lagstiftningen, och jagdelar den uppfattningen, att ta hänsyn till ett någotvidare perspektiv än det som gäller för de elever somjust då går i en gymnasieskola som inte har rätt tilloffentligt stöd. Man måste göra en bedömning somgäller andra elever i kommunen eller i regionen justdärför att gymnasieskolan är ett så pass stort åtagande.Jag vill understryka, fru talman, att regeringen intehar behandlat någon ansökan från Livets Ords KristnaGymnasium i som gäller 180 elever. Rege-ringen har behandlat en ansökan och den gällde, närden kom till regeringen, 360 elever. Det är den somregeringen har tagit ställning till. Något annat harregeringen inte tagit ställning till.Jag vill också säga till , som villgöra tolkningen att regeringen har en ogin inställningtill människors möjlighet att själva välja sin utbild-ning. Det är faktiskt inte så . SomInger själv vet, och som jag har sagt fleragånger, är en ny gymnasieskola ett stort beslut, varesig den är eller fristående. Varje sådantbeslut kommer att få effekter utanför den konkretaskolan. Skall människor ha en reell valmöjlighetmåste man ta hänsyn till helheten och inte bara se påen skola i taget.Jag vill också, även om detta leder något utanfördet interpellationsdebatten egentligen handlar om,kommentera det säger om att rege-ringen har en ogin inställning till fristående skolor,eftersom man genom lagstiftning tänker föreslå enlägre garanterad nivå än den som har gällt. Jagtycker att det är en något märklig slutsats. Om man,som utredningen nu har gjort, föreslår likvärdigavillkor, att en fristående skola skall tilldelas resurserenligt samma principer och på samma villkor som enkommunal skola, är det en ogin inställning mot fristå-ende skolor, ?Vad är det då man begär? Är det bättre resurser ände kommunala skolorna har? Det är vad vissa fristå-ende skolor har haft med den tidigare regleringen. Detvill jag och regeringen ändra på. Jag finner det stötan-de när en fristående skola kan skaffa sig mer resurserän en jämförbar skola.Anf. 36 ()Fru talman! Skolministern säger att friståendeskolor har varit överkompenserade, Vad har hon förgrund för detta? Både och jag sattmed i , och där kunde man intepåvisa att de fristående skolorna i något fall har varitöverkompenserade. Men ministern har chans till enreplik till, så det kanske finns möjlighet att svara påden frågan.Jag har en känsla av att skolministern kryper un-dan när det gäller Livets Ords kristna gymnasieskola,att man trots allt hänvisar till ytterligare en komplette-rande ansökan för att säga nej. I och med att länssty-relsens beslut, kommunens beslut och Skolverketsbeslut var med tycker jag faktiskt att man kunde haordnat till det så att man behandlade den ansökan somgällde 180 platser och sade nej till de 360, för bådaansökningarna borde i rimlighetens namn ha varitmed vid det regeringssammanträdet, om jag har för-stått det hela rätt.Men jag tolkar ändå replik på detsättet, att om har gjort bedömningen attLivets Ords Kristna Gymnasium uppfyller de kriteriersom skall gälla för bidrag, bör också regeringen sägaja till de 180 platserna, för dem har faktiskt länsstyrel-sen, kommunen och sagt ja till.Sedan är jag litet nyfiken på om jag kunde få nå-gon kommentar från skolministern när det gäller justSolveig utredning. Man hänvisar i slutet avsvaret till denna och säger att reglerna kommer attskärpas. Då vill jag fråga: Vilka regler är det somkommer att skärpas? Är det ytterst kommunen somkommer att avgöra om elever skall kunna gå i enfristående gymnasieskola eller inte, oavsett hur stortbåde elev- och föräldratryck är till en sådan eventuellskola?Jag skulle också vilja ställa en fråga i och med nu kommer att skärpa reglerna. ligger detpå regeringen att bevilja fristående skolor på gymna-sienivå offentligt stöd. Kommer , somuppenbarligen skall få den uppgiften i stället - vilketjag i och för sig tycker är riktigt - att få direktiv omatt man skall försöka bromsa utvecklingen av de fri-stående gymnasieskolorna? Jag tror att många ärnyfikna på att få ett svar på den frågan.Anf. 37 ()Fru talman! Vi skulle behöva ha en egen debattom friskolor i allmänhet. Jag vet inte om jag hinnerdet . Men att säga att det förslag somutredningen har lagt fram är bättre vågar jag hävda ärfel.Kommunen skall först avgöra om skolan behövseller inte och sedan skall man förhandla från fall tillfall. Med den historiska erfarenhet vi har av hur detgår till även i mindre förhandlingar och hurmycket friskolorna är i underläge i förhållande tillkommunens tjänstemän kan man dra vissa slutsatserom framtiden.En skola skall naturligtvis inte tillstyrkas om denfår påtagliga negativa effekter för kommunen, sägerstatsrådet. Så måste det vara. Men det finns delademeningar också i det här fallet.Kommunen säger nej till 360 elever och säger attdet får påtagliga negativa effekter. , sombrukar betecknas som regeringens förlängda arm,säger tvärtom att de här 360 platserna skulle behövas,därför att befolkningsunderlaget växer. Man ser fram-för sig kullar av just 16-åringar , ochkommunen kommer att få problem att bereda allaplats i gymnasiet. Man för ett mycket positivt reso-nemang. Även där kan man ha olika åsikter om hurläget är just i Uppsala.Men om vi bortser från det och går in på debattenom varför denna avstyrkan föreligger, vill jag hävdaatt man har svårt att se att det handlar om de här plat-serna. Det finns som sagt delade meningar. Kommu-nen tycker att 180 platser är okej, men alltihop avslås.Skolverket har gjort bedömningen att skolan skallgodkännas. Den har varit föremål för tillsyn. Frånlänsstyrelsen säger man att detta är okej, och frånkommunen säger man att 180 platser är okej. Jag villställa en fråga igen, eftersom jag inte fick något svarpå den. Antag att det nu är så som statsrådet säger, attdet inte hade gått att förhandla och visa litet välviljadärför att man bara kan ta hänsyn till att det står 360 iden ansökan som föreligger. Kan statsrådet i det lägetlova att, om det kommer in en likadan ansökan ochunderlaget i övrigt fortfarande ser ut som det gör, detkommer att tillstyrkas att skolan får offentligt stöd?Anf. 38 Statsrådet ()Fru talman! Låt mig ta den senaste frågan först.Jag kan självfallet inte föregripa regeringens ställ-ningstagande till en ansökan som ännu inte har in-kommit till regeringen, som inte är behandlad avSkolverket och som inte har genomgått det bered-ningsarbete som krävs. Det är ju inte heller så attregeringen har tagit ställning till den tidigare ansökansom gällde 180 elever, eftersom den ändrades till attgälla 360 elever.Det blir en ny process som får ta vid, och jag kanförsäkra om att regeringen i den pro-cessen kommer att följa den lagstiftning som finns.Regeringen har att göra en bedömning när det gällerkvalitet, tillgänglighet och effekter på det övriga skol-väsendet. Som jag har sagt har regeringen närdet gäller kvaliteten ingen anledning att göra någonannan bedömning än , som är den myndig-het som har till uppgift att göra den värderingen.När det gäller effekter på det övriga skolväsendetskall regeringen enligt lagtexten göra en bedömningoch regeringen får inte ge offentligt stöd till en skolasom kan ge påtagligt negativa effekter för det övrigaskolväsendet. Detta är självfallet en inte alldeles enkelavvägning och det finns, vilket också har framkommithär i debatten, olika meningar om vad som är påtagli-ga negativa effekter och på vilken grund detta skallbedömas.