prot · GI0981 · 1995-03-29 00:00:00 — Då skulle det nog bli ganskamycket liv i skällan, och man skulle inse att detta ärfullständigt omöjligt. För gotlänningarna är situatio-nen precis sådan.Det här skulle mycket lätt kunna undanröjas, omman såg till att några platser på linjen, kanske 10 eller15, alltid fanns reserverade för gotlänningar. Dessaplatser kunde kanske hållas före fär-jans avgång eller kanske ända fram till sex timmarföre färjans avgång. Det skulle man få se närmare på.Men det borde finnas en möjlighet för bofasta got-länningar att komma ifrån ön, om de så behöver, ävenunder den tid när den är invaderad av turister.Det här är ett mycket berättigat krav, och jag hop-pas att vi får stöd för motionen i varje fall från de tvåsocialdemokratiska riksdagsledamöterna från Got-land. De borde inse att det inte handlar om diskrimi-nering utan om något som nödvändigt behövs därföratt ön är så frekventerad.Ni kan tänka er en motsvarande situation i er egenstad! En Karlstadsbo tycker att det är självklart attkunna använda vägen även , menför gotlänningar är det alltså annorlunda.Motionen har beteckningen T607. Jag yrkar bifalltill vår reservation 11.Vi har också väckt en motion om bl.a. svavelhal-ten i fartygsbränslen, vilken har berörts av ElisaAbascal . I motionen anförs att det borde finnasmöjlighet för fartyg som ligger i hamn att ansluta sigtill elnätet. Detta är bl.a. ett Gotlandsproblem. Sombekant är de flesta byggnaderna på uppförda ikalksten, och finns med på lista övervärldskulturarv, men detta kulturarv vittrar sönder.Det beror på att vi använder mycket av oljeproduktersom släpper ut svaveldioxid och begagnar motorersom avger kväveoxider. Dessa ämnen fräter sönderkalkstenen, och det leder till att detaljerna i de kultur-värden som finns i blir allt otydligare. Kultur-arvet håller alltså på att vittra sönder.Ett problem är därvid sjöfarten. När man ligger ihamn låter man ofta hjälpmotorerna gå. Hade man istället möjlighet att ansluta fartyget till ett eluttag,skulle åtminstone föroreningarna därifrån kunnaundvikas. På stänger man t.ex. Visbys inner-stad för biltrafik för att försöka mot-verka den försurning som tär så hårt på kulturskatter-na.Jag är Södertäljebo, och som sådan är jag faktisktganska beroende av sjöfarten. Genom kanalgår ungefär 4 000 båtar , och genom den kana-len sker mycket av försörjningen av de stora industri-erna i t.ex. och . Många av transpor-terna innehåller farligt gods, och är sombekant reservvattentäkt för hela Stockholmsregionen.Vi har fått en lag som säger att de oljetransportfar-tyg som går över och skall ha dubblabottnar, men för gamla fartyg gäller en övergångstidom . Vi menar att det är en alldeles för lång tid.Det skulle räcka med för att dessa fartyg skullekunna byggas om för att få dubbla bottnar.Det konstiga är att de båtar som finns vid inloppettill kanalen utanför Landsort omfattas av en annanbestämmelse. För dem krävs inte dubbel botten. Degår ut i , och där finns inget krav på dubbelbotten. Det känns litet märkligt att man utanförLandsort vid infarten till kan gå medenkel botten men att det inne i kanalen krävs dubbelbotten. Samma bestämmelse borde naturligtvis gällaför alla fartyg som tar sig genom kanalen. Faktum äratt det inträffar ganska många incidenter. Under åren1985-1993 förekom 19 incidenter i farleden, och vidtvå av dem var oljefartyg inblandade.Det finns alltså stor anledning att se till att den nu-varande övergångstiden mellan och Vänernför införande av dubbel botten minskas från 30 till 2år. Det finns också all anledning för att se tillatt det internationellt införs en bestämmelse somsäger att de transporter av framför allt olja som skerpå borde ske enbart med dubbelbottnadefartyg. Det är en säkerhet som behöver.Östersjön är en mycket speciell biotop, ett känsligtbrackvattenshav vars djur och växter ofta befinner påöverlevnadsgränsen.Vi har också en motion som handlar om de storabåtarna i . Det är ett mycketuppmärksammat problem. Transporterna med de storabåtarna ger svåra erosionsskador på stränderna.Stockholms skärgård, som har en mycket känsligbiotop, påverkas rejält av dessa stora båtar. Det skullegå mycket lätt att flytta dessa transporter till andrahamnar, t.ex. och Kappelskär eller varförinte och Södertälje.Om dessa hamnar användes i stället för Värta-hamnen, skulle de här transporterna genom en känsligskärgård försvinna. Bl.a. skulle det påverka Dennis-paketet, som diskuteras så mycket i stadoch , framför allt den s.k. Norra län-ken, som just är till för att ta hand om de tunga trans-porter som går till och från Värtahamnen.Med en annan trafikpolitik när det gäller hamnar-na, genom vilken vi såg till att hamnarna bortomVärtahamnen utnyttjades, skulle vi kunna få enmycket bättre trafiksituation, framför allt i . Vi kan här alltså slå två flugor i ensmäll. Jag är förvånad över att inte flera partier änMiljöpartiet har tillstyrkt motion T613. Jag yrkarbifall till reservation 9, där det hemställs om bifall tilldenna motion.Sammanfattningsvis yrkar jag än en gång bifall tillreservationerna 11 och 9.Anf. 83 () replikHerr talman! Jag har när det gäller Gotlandstrafi-ken ingen annan uppfattning än skall gotlänningar och andra som vill besö-ka ha möjligheter till bra transporter och ävenatt få sittplatser. Men kommerunder att avlämna sitt betänkan-de. Den är i slutjusteringsskedet, och den har i uppgiftatt lösa just dessa frågor. De andra frågor om färje-trafiken som tar upp ligger i dennyligen tillsatta utredningens uppgifter. Är det intebättre att de som sätter sig ned och verkligen skallborra sig in i dessa detaljer och problem som man harkonstaterat får jobba färdigt? Låt dem lägga fram ettförslag till en långsiktig och enhetlig lösning på detta.Jag håller självklart också med om att det vorebättre om fartyg som ligger i hamn hade möjlighet tilllandbaserad elström, men för detta erfordras mycketkostnadskrävande investeringar. kan intefatta beslut om detta utan att också skicka med pengartill detta, och de finns som bekant inte i statsbudgeteni dag.Anf. 84 ()Herr talman! Jag är glad över att alla fall kan sträcka sig så långt att han inser attgotlänningarna har problem. Jag är övertygad om attom flera partier hade representanter på ,skulle problem diskuteras mycket mera.I det betänkande som vi nu behandlar hänvisas dettyvärr inte till utan till att denbestämmelse som vi krävt skulle vara diskrimineran-de. Jag undrar om skulle tycka attdet vore diskriminerande om hans bostadsort skullevara avskärmad och om hansom boende där skulle behöva begära möjlighet att tasig fram på vägen. Jag skulle tro att han tycker att detär en medborgerlig rättighet. Jag menar också att dethandlar om en medborgerlig rättighet för gotlänning-arna att när de behöver det kunna ta sig därifrån ochatt de inte skall behöva planera sitt resande flera må-nader i förväg.Jag är förvånad över att ett så enkelt krav, somgotlänningarna har drivit , skall vara såsvårt att få tillgodosett. Jag anser inte att handlar omdiskriminering utan om att göra livet lättare för demsom bor på en ö som . Färjan är faktiskt derasväg.Anf. 85 () replikHerr talman! Jag tycker inte att det är tillfredsstäl-lande att man i Gotlandstrafiken skulle göra skillnadpå människor på grundval av var de bor. Självklartskall alla människor som har intresse av att resa tilleller från ha möjlighet att resa, oavsett om debor där eller tillfälligt ellerkommer dit för ett kort besök. Man bör inte säga atten viss kategori skall ha företräde framför andra. Vimåste lösa Gotlandstrafiken så att alla har möjlighetatt inom rimlig tid, till skälig kostnad och med godbekvämlighet besöka Gotland.Anf. 86 () replikHerr talman! Om det vore så bra, , att alla människor fick plats på Gotlandsfärjanvarje gång de ville åka, vore det här inget problem.Men det skulle inte vara ekonomiskt möjligt för enfirma som trafikerar att ständigt ha så mångabåtar i gång att det alltid finns plats. Det kommeralltid att finnas vissa trafiktoppar, till vilka man måstevara ute för att få plats. Detta är ett problemför gotlänningarna. Jag kan inte förstå att en reserve-ring av 15 platser för gotlänningarna på båtarna frånGotland skulle utgöra en så diskriminerande ordningatt vi inte kan tillgodose detta rättmätiga krav frånderas sida. På det sättet kan man enkelt utnyttja den"väg" som finns från ön.Jag tycker att det är småaktigt och konstigt attkrångla till det genom att kalla detta diskriminerande.Jag hoppas att denna diskussion skall leda till att vikan tillgodose detta mycket viktiga krav från gotlän-ningarna. Gotlandslinjen kan kanske frivilligt gå got-länningarna till mötes. Det råder tydligen en storovillighet hos riksdagsledamöterna här i kammaren attinse att det här är ett stort problem för den som ärbosatt på en ö.Anf. 87 ()Herr talman! Vi utsätts för den risk förkatastrof som ett haveri med en oljetanker kan innebä-ra. Utmed våra kuster har vi ett otal mycket svårnavi-gerade farleder. Det finns farleder där det under sär-skilda omständigheter borde vara förbjudet för olje-tonnage att framföras utan lots.Enligt min mening är det rimligt att allt oljetonna-ge som framförs på svenskt vatten åläggs anmälnings-skyldighet till myndighet.I dag förekommer en generell dispens frånlotsplikt. Det kan gälla enskilda hamnar men ocksåhela kuststräckor. Frågan om lotstvång prövas medutgångspunkt i farledsförhållanden, fartygets storlek,konstruktion, utrustning och beskaffenhet, bemanningsamt lastens miljöfarlighet. Undantag från lotstvångetfår medges med hänsyn bl.a. till befälets kännedomom farleden och språkkunskaper i den nödvändigakommunikationen med lotsplats och trafikinforma-tionscentral. Allt detta beskrivs alldeles utmärkt iutskottets beslutsförslag.Verkligheten är dock också den att det kan inträffasituationer där ett befäl med miljöfarlig last ombordkommer till en för honom eller henne helt ny hamn;detta på grund av regeln om generell dispens frånlotsplikt för en hel kuststräcka.Enligt min mening bör den generella dispensen förmer än en hamn avskaffas. Jag förutsätter därför attutskottet bevakar dessa krav i samband med de nupågående utredningarnas arbete och också i sambandmed att man behandlar de pågående utredningarnasslutsatser senare i utskott och i kammare.Anf. 88 ()Herr talman! Vi har här talat om uppgiften att seöver detta, så att vi får en bättre sjösäkerhet. Självfal-let ingår där också frågor om hur lotstvång och obliga-torisk lotsning av fartyg på svenska vatten skall be-handlas. Sådana frågor kommer alltså att tas upp. Iövrigt har också att ständigt se överdetta och att följa upp vad som händer på det härområdet.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutJoU17 Ändringar i lagen (1994:1704) om lagerav-gift på socker och risMom. 1 (lagförslagen)1. utskottet2. (m, c, fp, mp)Votering:153 för utskottet140 för res.56 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna.För utskottet: 134 s, 18 v, 1 kdsFör res. : 67 m, 24 c, 24 fp, 1 v, 16 mp, 8 kdsFrånvarande: 27 s, 13 m, 3 c, 2 fp, 3 v, 2 mp, 6kdsMom. 2Kammaren biföll utskottets hemställan.SkU32 Ändrad ansökningstid för skattereduktionför reparation och ombyggnad av bostadshusKammaren biföll utskottets hemställan.TU13 Trafikpolitikens inriktningMom. 2 (trafikpolitikens inriktning i övrigt)Yrkanden:1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (c)4. res. 3 (v)5. res. 4 (mp)6. utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till mot. 1 (kds)Förberedande votering 1:17 för res. 412 för mot.270 avstod50 frånvarandeKammaren biträdde res. 4.Förberedande votering 2:20 för res. 316 för res. 4261 avstod52 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Förberedande votering 3:25 för res. 219 för res. 3255 avstod50 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 4:66 för res. 126 för res. 2207 avstod50 frånvarandeKammaren biträdde res. 1Huvudvotering:170 för utskottet68 för res. 161 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna.För utskottet: 137 s, 23 fp, 10 vFör res. 1: 68 mAvstod: 25 c, 1 fp, 9 v, 16 mp, 10kdsFrånvarande: 24 s, 12 m, 2 c, 2 fp, 3 v,2 mp, 5 kdsMom. 3 (besparingar budgetåren 1997 och 1998)1. utskottet2. 6 (kds)Kammaren biföll utskottets hemställan genom upp-resning.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.TU14 BanverketMom. 1 (verksamhet)1. utskottet2. 1 (m)Votering:217 för utskottet80 för res. 152 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna.För utskottet: 137 s, 21 c, 24 fp, 19 v,16 mpFör res. 1: 68 m, 2 c, 10 kdsFrånvarande: 24 s, 12 m, 4 c, 2 fp, 3 v, 2 mp,5 kdsMom. 7 (anslaget Drift och vidmakthållande av statli-ga järnvägar)1. utskottet2. 3 (v)Votering:276 för utskottet19 för res. 34 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna.För utskottet: 137 s, 68 m, 25 c, 24 fp,12 mp, 10 kdsFör res. 3: 19 vAvstod: 4 mpFrånvarande: 24 s, 12 m, 2 c, 2 fp, 3 v,2 mp, 5 kdsMom. 8 (anslaget Nyinvesteringar i stomjärnvägar)1. utskottet2. 6 (mp)Votering:243 för utskottet15 för res. 638 avstod53 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna.För utskottet: 136 s, 36 m, 25 c, 24 fp, 11 v,1 mp, 10 kdsFör res. 6: 15 mpAvstod: 31 m, 7 vFrånvarande: 25 s, 13 m, 2 c, 2 fp, 4 v, 2mp, 5 kdsMom. 16 (planeringsinriktning)1. utskottet2. 7 (mp)Votering:268 för utskottet30 för res. 71 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna.För utskottet: 137 s, 68 m, 25 c, 24 fp, 4 v,10 kdsFör res. 7: 14 v, 16 mpAvstod: 1 vFrånvarande: 24 s, 12 m, 2 c, 2 fp, 3 v, 2mp, 5 kdsMom. 21 (omaxlingsstation i )1. utskottet2. 8 (v, mp)Votering:262 för utskottet35 för res. 81 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna.För utskottet: 137 s, 67 m, 24 c, 24 fp, 10 kdsFör res. 8: 19 v, 16 mpAvstod: 1 cFrånvarande: 24 s, 13 m, 2 c, 2 fp, 3 v, 2mp, 5 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.TU12 SjöfartMom. 1 (medelsanvisning för Bidrag till svenskarederier)1. utskottet2. 1 (m)Votering:230 för utskottet67 för res. 152 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna.För utskottet: 137 s, 1 m, 25 c, 23 fp, 19 v, 15 mp,10 kdsFör res. 1: 67 mFrånvarande: 24 s, 12 m, 2 c, 3 fp, 3 v, 3 mp,5 kdsMom. 6 (konstruktionskrav för tankfartyg m.m.)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 7 (förbud mot sjötransport av miljöfarliga äm-nen m.m.)1. utskottet2. 3 (mp)Votering:282 för utskottet16 för res. 351 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna.För utskottet: 137 s, 68 m, 25 c, 23 fp, 19 v, 10kdsFör res. 3: 16 mpFrånvarande: 24 s, 12 m, 2 c, 3 fp, 3 v, 2 mp,5 kdsMom. 12 (emissioner)1. utskottet2. 5 (mp)Votering:281 för utskottet16 för res. 552 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna.För utskottet: 137 s, 68 m, 24 c, 23 fp, 19 v,10 kdsFör res. 5: 16 mpFrånvarande: 24 s, 12 m, 3 c, 3 fp, 3 v, 2 mp,5 kdsMom. 14 (statligt investeringsstöd för installation avkatalysatorer på fartyg)1. utskottet2. 6 (v)Votering:274 för utskottet20 för res. 61 avstod54 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna.För utskottet: 135 s, 68 m, 23 c, 23 fp, 15 mp,10 kdsFör res. 6: 19 v, 1 mpAvstod: 1 sFrånvarande: 25 s, 12 m, 4 c, 3 fp, 3 v, 2 mp,5 kdsMom. 16 (förbud mot försäljning av vissa fartygs-bränslen)1. utskottet2. 7Kammaren biföll utskottets hemställan genom upp-resning.Mom. 19 (färjor och farleder i )1. utskottet2. 9 (mp)Votering:278 för utskottet17 för res. 1054 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna.För utskottet: 135 s, 68 m, 24 c, 23 fp, 18 v,10 kdsFör res. 10: 1 s, 1 v, 15 mpFrånvarande: 25 s, 12 m, 3 c, 3 fp, 3 v, 3 mp,5 kdsMom. 20 (återinförande av det statliga fritidsbåtsre-gistret)1. utskottet2. 10 (m, c, fp)Votering:173 för utskottet124 för res. 1052 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna.För utskottet: 137 s, 1 c, 19 v, 16 mpFör res. 10: 68 m, 24 c, 22 fp, 10 kdsFrånvarande: 24 s, 12 m, 2 c, 4 fp, 3 v, 2 mp,5 kdsMom. 28 (reserverade platser på Gotlandsfärjorna)1. utskottet2. 11 (mp)Votering:279 för utskottet17 för res. 111 avstod52 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna.För utskottet: 136 s, 68 m, 23 c, 23 fp, 19 v,10 kdsFör res. 11: 1 c, 16 mpAvstod: 1 sFrånvarande: 24 s, 12 m, 3 c, 3 fp, 3 v, 2 mp,5 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.11 § betänkande 1994/95:AU11Arbetsmarknadspolitik (prop. 1994/95:100 delvis)Anf. 89 PER ()Herr talman! Några nya jobb skapas förvisso inteav regering och riksdag. Arbeten uppkommer närföretag växer och möjligheter öppnas för att få viktigauppgifter utförda. Arbetsuppgifterna måste finna demsom är beredda att sörja för att de utförs.Regering och riksdag kan alltså inte skapa någrajobb, men man kan väl och viktigt nog medverka tillatt andra kan göra det. I det senare hänseendet finnsdet skäl att enligt min mening vara ytterligt kritiskmot vad regeringen har gjort sedan den tillträdde ihöstas. Låt mig exemplifiera vad jag menar.När den nödvändiga saneringen av statsfinansernaknappt ens föreslås, än mindre förefaller klara sigigenom utskott, då stiger räntan.När räntan stiger och underminerar statsfinansernaytterligare, som detta bromsar angelägnaframtidsinvesteringar, förhindras uppkomsten av dejobb som de arbetslösa behöver.När skattehöjningar med stor precision sätts inmot just de företag som måste stå för nyanställningar-na, då förstärks också arbetslöshetsproblemet. Atthögbeskatta i synnerhet små företag är att göra precistvärtom mot den politik som skulle gagna tillväxtenav flera arbeten.Återregleringen av arbetsrätten slår lika och sär-skilt hårt mot de småföretag som också regeringensäger sig vilja sätta sådan tilltro till. Oavsett motivenför den genomförda återställarpolitiken är och förblirdet ett ofrånkomligt faktum att den har gjort företagsom skulle ha velat nyanställa mindre benägna attgöra detta.Den nedrustning av forskningsambitionersom regeringen dess värre vill genomföra slår kanskeinte mot jobben precis nu men gör det med destostörre kraft på litet sikt. skickar emeller-tid en sådan politik signaler till de mest avanceradeföretagen att man, om än inte annat så för säkerhetsskull, bör investera i andra länder än i Sverige.När företrädare för regeringen mot allt förnuft an-ser sig böra underminera energiförsörjningen genomatt mitt under en allvarlig ekonomisk kris börja stängakärnkraftverk, måste dessa företrädare också inse attföretagens reaktioner blir att investera någon annan-stans, eller att inte investera alls. Energipolitiskadumdristigheter kommer med nödvändighet att gå utöver jobben.Till sist: Också själva arbetsmarknadspolitiken,med dess åtgärder, ersättningsnivåer och ersättning-sperioder, påverkar möjligheterna att få fler i arbete.Det gångna året har vittnesbörden varit särskilt talrikom bristerna i en arbetsmarknadspolitik som förvissohar gamla anor men som är illa anpassad såväl tilldagens arbetslöshetsnivåer som till nya villkor påarbetsmarknaden som vi möter. Klientifieringen av dearbetslösa undergräver dessas möjligheter att kommatillbaka till reguljärt arbete.Resultatet av allt detta, herr talman, är en arbets-löshet på en oacceptabelt hög nivå. sjunkervisserligen arbetslösheten, framför allt till följd av dentidigare deprecieringen av kronan, men långsammareän vad som tidigare antagits. Också med dessa tidiga-re mera optimistiska antaganden förväntades arbets-lösheten 1998 ligga på nästan 10 %.Arbetsmarknadsminister hartidigare karskt förklarat att han "är på väg att föralandet ur massarbetslösheten". Många skulle gärnavilja tro att han har rätt. Allt fler börjar nog emellertidfråga sig om egentligen vet vad han talarom.De problem som politiken faktiskt rår på förstärksav att parterna på arbetsmarknaden låst in i enlönestruktur som gör att viktiga arbeten inte kan utfö-ras mot ersättning. Också av detta skäl är arbetslöshe-ten högre än vad den skulle ha behövt vara.En regering som menar allvar med jobben gör nå-gonting åt de företeelser som jag här har talat om.Dess värre finns det få, om ens några, tecken på attsocialdemokraterna ens är i närheten av att förstå huren politik för nya jobb egentligen borde se ut. Medanvillkoren för en expansion av företagen görs sämre tyrsig och hans regeringskolleger till en ar-betsmarknadspolitik som aldrig, även om den skullelyckas, kan bli annat än reparativ till sin karaktär.Fortsätter regeringen så här, herr talman, kommerdet att sluta illa.Moderaterna har en annan syn än socialdemokra-terna på hur en politik för riktiga jobb egentligen skallse ut. Denna syn har vi sammanfattat i ett program isju punkter som lyder som följer.1. Företagen måste kunna växa och flera företagetableras. Det kan bl.a. ske genom att avdragsrätt förriskkapital införs.2. Skattesystemet måste ge goda förutsättningarför arbete och företagande genom att skatterna sänks.Det gäller i särskilt hög grad skatt på jobb.3. Lönebildningen måste främja rekrytering av nyarbetskraft, men också karriär och arbetsbyten.4. Arbetsmarknaden måste bli en verklig marknad.Dagens arbetsmarknadslagstiftning måste reformerasoch generella möjligheter öppnas för enskilda an-ställningsavtal mellan företag och medarbetare.5. Socialförsäkringarna måste ändras så att de be-främjar arbete men också medger nödvändigt skyddnär rörligheten på arbetsmarknaden tilltar. Arbetslös-hetsförsäkringen skall vara allmän.6. Utbildningen skall vara av hög kvalitet. Den börkunna fortgå under hela yrkeslivet, bl.a. med hjälp avvad vi kallar personliga utbildningskonton.7. Arbetsmarknadspolitikens effektivitet måsteförstärkas. Det kan ske bl.a. genom sådana ersätt-ningsregler som främjar ett aktivt arbetssökande.Kring dessa sju områden måste, herr talman, enligtvår mening en politik för förnyelse av byggas.Att avstå från den utmaning som ligger i programmet- eller att misslyckas - är detsamma som att låsaarbetslösheten vid en nivå som inte är acceptabel, attinte dra nytta av all möjlig mänsklig förmåga och attacceptera ett lägre välstånd än vad vårt samhälleskulle kunna prestera.Herr talman! Den politik jag här har skissat skulleockså kunna beskrivas på följande sätt. Skall Sverigeklara kampen för jobben måste företagsamhet bli vårtlands kompromisslösa kultur och livsstil. Att ta signågot för måste ges företräde framför andra värden.Att arbeta och anstränga sig måste alltid löna sigbättre än att inte göra det. Företag och företagare skallges förtur när de politiska prioriteringarna läggs fast.Görs inte detta, eller dras företagandet in i den poli-tiska debattens oändliga jämlikhets- och rättvisetrau-ma, kommer kampen mot arbetslösheten att misslyck-as.Företagen är arbetets första frontlinje. De avance-rade kunskaperna är den andra.Få tendenser är så internationellt tydliga som attkunskapsintensiteten världen över tilltar. Det ställerkrav på alla medarbetares utbildning och kompetens.Men det ställer också krav på sådana förutsättningarför den industriella utvecklingen att det allra bästa kanhävda sig särskilt väl.Sverige har dess värre en industristruktursom inte är tillräckligt anpassad för den nya tidenskunskapskrav. För få företag finns i den internationel-la kunskapsmässiga fronten. Läkemedels- och elek-tronikindustrin är för ensamma.Orsakerna till att det blivit på det här sättet är fle-ra. På staten faller emellertid åtminstone uppgiften attförstå, och helst dessutom att handla i enlighet där-med.Dagens regering, herr talman, förefaller att inteens förstå. Handlingarna blir därefter. I stället för attge sitt stöd till det mest avancerade brännmärks justsådant som osund elitism.