prot · GI09100 · 1995-05-08 00:00:00 — Men den syftar också till att förmåmedlemsländerna att beakta effekterna av den egnapolitiken på andra länder. Det måste med andra ordfinnas en vilja att aktivt delta i det internationellaekonomiska samarbetet och ta intryck av de synpunk-ter som framkommer i denna process. Som bekantråder det inte fullständig enighet på denna punkt. Ivissa länder finns alltjämt uppfattningen, att om varjeland för sig söker lösa sina problem på bästa sätt såuppnås också bästa möjliga utfall totalt sett.Jag delar inte den uppfattningen. Tvärtom anserjag att det är angeläget att det internationella ekono-miska samarbetet förstärks, också på valutaområdet.Detta överensstämmer väl med förslagen från kom-missionen om globalt samarbete som statsministernledde och som hänvisar till. Etthuvudbudskap från kommissionen är ju att det ärangeläget att snabbt få till stånd ett effektivt multilate-ralt samråd om centrala frågor rörande världsekono-mins utveckling.När det gäller valutafrågor är IMF den centralaövervakande organisationen. Valutafonden har suc-cessivt utvecklat sina insatser på detta område. Underintryck av Mexicokrisen enades medlemsländerna vidett möte i om att ytterligareförstärka övervakningsförfarandet, bl.a. genom attgöra det kontinuerligt och i större utsträckning foku-sera på länder med problem. En ytterligare metod somenligt svensk uppfattning bör övervägas är att ökaöppenheten, t.ex. genom att IMF offentliggör de slut-satser som nås vid granskningen av medlemsländernasekonomier. En ökad öppenhet kan på olika sätt med-verka till effektivare påtryckningar.Den andra önskvärda insatsen för att förbättra va-lutasystemets funktion är att så tidigt som möjligtuppmärksamma när en valuta är uppenbart under-eller övervärderad. Det är detta snarare än de dagligakursfluktuationerna som är ett huvudproblem i dagenssystem. Felvärderingar leder tillsnedvridningar av både handel och investeringar.Svårigheten här är givetvis att fastställa när en valutakan anses felvärderad och att förmå ifrågavarandeland att vidta lämpliga åtgärder. Återigen är det denpolitiska viljan som är avgörande.En tredje viktig grupp av åtgärder gäller de finan-siella marknadernas funktion. I grunden fullgör dessamarknader en nyttig funktion vad gäller fördelning avsparande, likviditetsförsörjning och diversifiering avrisker. har de präglats av ökad labili-tet. Bakom denna utveckling ligger sannolikt såvälden snabba volymökningen vad gäller kortfristigtplacerat kapital som ett antal tekniska faktorer. Ut-vecklingen har skett i en sådan takt att de myndighetersom utövar tillsyn inte alltid hunnit anpassa sig till desnabba förändringarna. Det är angeläget att förbättraförståelsen av de moderna marknadernas funktionssättoch att förstärka tillsynen av de aktörer som verkar påmarknaderna. Sådana åtgärder bör vidtas på såväl detnationella som det internationella planet.Sverige skall självfallet, inom de internationellaorgan vi är representerade i, verka för att kunskapenom de finansiella marknaderna fördjupas och att skä-len till exceptionella svängningar klarläggs. Förbätt-rad transparens är av särskilt stor betydelse. Genomvårt EU-medlemskap har vi fått ökade möjligheter attmedverka till förstärkta insatser på detta område.Sammanfattningsvis är min bedömning att ett me-ra tillfredsställande valutasystem och en bättre funge-rande världsekonomi bara kan uppnås genom ett kon-tinuerligt och tålmodigt arbete. Det finns inga snabbaoch enkla grepp som kan förändra situationen somgenom ett trollslag. Ett litet land med en öppen eko-nomi som har ett starkt intresse av att deltaaktivt i dessa långsiktiga ansträngningar med sikte påatt förstärka det multilaterala samarbetet. Detta ärockså huvudinriktningen för det arbete som Finansde-partementet bedriver på det aktuella området.Anf. 40 ()Fru talman! Jag ber att få tacka finansministern försvaret på min interpellation.Finansministern säger att "en bättre fungerandevärldsekonomi bara kan uppnås genom ett kontinuer-ligt och tålmodigt arbete". Men statsrådet ger ingasom helst konkreta exempel på hur nu arbetarför att nå detta mål.Sverige har tagit många praktiska initiativ i FN.Under 60- och 70-talen arbetade vi för en ny, rättfär-dig ekonomisk världsordning. toginitiativet till den första globala miljökonferensen1972. Uppföljningen i var också ett svensktinitiativ, om jag är rätt underrättad. Jag hade som FN-delegat tillfälle att följa ambassadör i tålmodiga överläggningar med och i-länder i s.k. informal informals, och jag vågar påståatt det till mycket stor del var - i det härfallet närmast UD:s - förtjänst att Riokonferensenblev av. Det centerledda fullfölj-de arbetet framgångsrikt vid konferensen i 1992.Finansministern säger sig inte ha några idéer omhur det ekologiska tänkandet skall kunna föras in iekonomin, trots att Riomötet gick ut på det, utan hanmenar "att det inte går att överblicka". Statsrå-det hänvisar vagt till att vi alla har ett ansvar att ägnaoss åt omprövning. Ändå är besluten i myckethandlingsinriktade. Alla världens kommuner har iuppdrag att utarbeta för en uthållig ut-veckling eller, uttryckt i ekonomiska termer, för enekologiskt och socialt ansvarsfull tillväxt av BNP.På vilket sätt tar sig denna omprövning uttryck iFinansdepartementets agerande i internationella sam-manhang? Och hur aktivt ser man till att Sverigeskommuner får resurser att följa upp det goda arbetesom påbörjades under biträdande miljöminister ledning?Hur arbetar för att ta de kon-kreta initiativen för en fungerande världsekonomi?Sverige innehar just nu höga poster i både Världsban-ken och IMF. Enligt data har fattig-domsklyftan i världen ökat med under detsenaste decenniet i stället för att minska. Världsban-ken kalkylerar att inkomsterna hos de av värl-dens befolkning som är rikast nu är ca 140 gånger såhöga som hos de som är fattigast. och har dess värreofta röstat mot resten av världen i FN när det gäller attminska den makt som har över mänskligheten.På vilket sätt arbetar vi nu i EU för att ändra derasinställning och ge världens fattiga majoritet mer attsäga till om? Eller ägnar sig någon på Finansdeparte-mentet åt att analysera Sydrapportens förslag till ettnytt sätt att se på hur strukturerna kan förändras avmänniskorna själva, i stället för enligt IMF:s ineffek-tiva och grymma strukturanpassningsprogram ovani-från? Dessa s.k. SAP:er pressas på regeringarna ochleder till ökad fattigdom för de redan fattiga - rakamotsatsen till våra biståndsmål och omöjligt att kom-binera med en demokratisk utveckling.Finansministern säger: "Det är angeläget att för-bättra förståelsen av de moderna marknadernas funk-tionssätt och att förstärka tillsynen av de aktörer somverkar på marknaderna." Det låter intressant. Jag voretacksam för en konkretion. Har Finansdepartementetarbetsgrupper som analyserar t.ex. nobelpristagarenJames Tobins förslag att tygla valutamarknaden ge-nom att "öka friktionen" i transaktionerna - en valu-taskatt, som förslagsvis kunde användas för att finan-siera FN?Bland de insatser för en lugnare valutamarknadoch en bättre fungerande världsekonomi som finans-ministern nämner är "att varje land måste föra enansvarsfull ekonomisk politik". I vilken betydelse ärden "ansvarsfull"? Om ett u-lands fattiga blir alltfattigare och undervisningen och sjukvården allt säm-re, men siffrorna i IMF:s statistik visar på att landetbättre kan betala sina räntor till de rikare länderna -är det en ansvarsfull ekonomisk politik?Finansministern anför med tillfredsställelse attIMF kommer att "ytterligare förstärka övervaknings-förfarandet, bl.a. genom att göra det kontinuerligt ochi större utsträckning fokusera på länder med pro-blem". Detta beslut fattade IMF efter Mexicokrisen,som tydligen störde de rika ländernas intressen. Inne-bär inte detta att trycket mot de fattiga länderna ökarännu mer för att en orättvis och illa fungerande eko-nomisk världsordning skall kunna upprätthållas?Anf. 41 Finansminister ()Fru talman! Först vill jag ta upp frågor om och uppföljningenav den. Där har vi inte skilda meningar. Det pågårnaturligtvis ett omfattande arbete efter Riokonferen-sen 1992 - jag hade för övrigt möjlighet att bevistaden, och det var en upplevelse. i varjekommun är ett uttryck för att det försiggår ett samlatarbete.Vad jag har velat markera med svaret är att jagtillhör dem som tror att här ligger en enorm ekono-misk potential, i ordets bästa mening - dvs. Men det vore fel av mig att påstå att jag vetexakt hur det skulle gå till. Jag brukar formulera migså att jag tror att vi kommer att ta nästa stora språng iden ekonomiska tillväxten just därför att vi tvingasgöra den ekonomiskt uthållig.Med det menas att marknadsekonomin när denfungerar som bäst är ett sätt att möta mänskliga behovpå ett rationellt och effektivt sätt. Jag kan inte tänkamig annat än att den utvecklade världen och ävenövriga delar av klotet kommer att ha ett oerhört behovav att det drivs fram en ord-ning för produktion som är ekologiskt uthållig. Närden drivs fram därför att det finns ett grundläggandebehov innebär den ny energiproduktion, nya trans-portlösningar, nya produktionsmetoder, nya sätt attanvända råvaror och att återanvända material, nyaforskningsinstitutioner. Det ligger en oerhörd kraft idetta. Hur det skall materialiseras, tas ned till konkre-ta politiska handlingar, är jag inte beredd attbeskriva, men jag är övertygad om att där ligger en avde intressantaste och mest eggande utmaningar som vihar framför oss.I svaret antyds också en annan diskussion: Väldigtmånga av oss är nu engagerade i att diskutera om detmed hjälp av skatteinstrumentet går att driva samhäl-let i en viss riktning. Hur långt kan man användaskatteinstrumentet i en internationellt integrerad eko-nomi? Hur kan som ett litet, utlandsberoendeland gå före? Hur stor är vår frihet i det samman-hanget?Mot den bakgrunden arbetar just nu en utredning iFinansdepartementet med att titta närmare på möjlig-heterna att växla skatt, exempelvis sänka skatten påarbete men höja den på sådant som vi tycker är mil-jöskadligt. Det finns oerhört starka miljöpolitiska skälför detta, men det finns också en del statsfinansiellainvändningar mot det. Beskattning av arbete innebärofta en bred skattebas som är stabil, medan däremotbeskattning av utsläpp och andra miljöstörande före-teelser innebär en instabil skattebas. De är till sinkaraktär sådana att man faktiskt önskar att den skatte-basen skall försvinna - det är målsättningen. Om mandå har det som statsfinansiell grund kan det leda del nya problem. Men att blunda för att det i denfrågan finns en oerhörd potential för en god sam-hällsutveckling vore fel. Att säga att detta ärlösningen vore nog att göra det för enkelt för sig.Därför har vi nu tillsatt den här kommittén, som arbe-tar under ledning, och resultatet avdet arbetet ser jag faktiskt fram emot.Jag kunde , , diskutera dehär sakerna med Ritt , min partikamrat iEuropeiska unionens kommission. Också hon bedri-ver, på den nivån, ett arbete i den här riktningen, så vii är inte ensamma om det - långt därifrån.Birgitta frågade vilka initiativ vi tar iolika internationella organ. Jag överblickar inte helafältet, men det är riktigt, som , att vi i har en tradition - vi har ju oftatagit initiativet till den här typen av internationellasammankomster; vi har spelat en ledande roll. Jag seringenting som hindrar att vi gör det också på det härområdet. Jag tycker att i sitt bidragtill sin kommission om vårt globala ansvar lyfterfrågor på det ekonomisk-politiska området som förutinte har blivit lyfta. Det kan mycket väl tjäna somutgångspunkt för svenska initiativ och en fortsattdebatt.Jag har ingen övertro på de klassiska organen -IMF, och allt vad de heter. Men definns där och representerar en utomordentligt storkompetens och även resurser. Det finns anledning förSverige att i sådana sammanhang driva de klassiskasvenska ståndpunkterna. Jag är ganska säker på att jagoch har i stort sett samma upp-fattning om vilka prioriteringar som skall göras. Att vihar svenska toppfunktionärer i dessa organ ger ossnaturligtvis större möjlighet, kanske inte till inflytan-de men till dialog, och den skall vi självfallet utnyttja.Anf. 42 ()Fru talman! Jag delar finansministerns uppfattningom IMF och . Men de har inte bara storkompetens och mycket pengar - de är faktiskt de klartledande aktörerna i världssamhället just nu när detgäller bistånd och när det gäller relationerna mellanfattiga och rika länder. Ansvaret för ageran-de i IMF och ligger på Finansdeparte-mentet. Det är alltså viktigt att vi följer upp det häroch att vi tar initiativ och inte bara sitter av samman-trädena. Jag skulle vara intresserad av litet mer kon-kretion. Vad gör vi, vilka initiativ tar vi där, för attden här enormt stora potentialen skall bli litet merinriktad på behov, på socialt och ekolo-giskt ansvarsfulla investeringar och socialt och eko-logiskt ansvarsfullt agerande över huvud taget?Självfallet menar jag inte att nuskall deklarera något slags exakt kunskap om hela detekologiska sammanhang som vi befinner oss i, menjag skulle gärna vilja veta hur man i Finansdeparte-mentet arbetar konkret för att fullfölja det här. Fi-nansdepartementet har fortfarande ett stort internatio-nellt ansvar, så länge frågorna som rör IMF ochVärldsbanken handläggs av Finansdepartementet.Utredningen om skatteväxlingen väntar jag migockså mycket av. Jag var intresserad och glad att höraatt den också har ett internationellt ansvar. Jag trorverkligen att detta är en framtidsmodell. Man kan välsäga att den hårda belastning på arbete som vi har haftnu under en lång följd av år faktiskt har minskat, ochdet har även underlaget för skatten i och med att dethar blivit allt färre som arbetar inom produktionen.Men självfallet önskar vi att miljöstörande verksam-het skall försvinna i mycket högre grad. Man kanjämföra med att lägga ökad skatt på t.ex. energi - denvill vi också ha kvar, men vi skall se till att man är såeffektiv som möjligt. Vi vill ha till stånd en effektivi-sering så att man använder energin som den dyrbarhetden är när vi håller oss inom de ekologiska ramarna.Kunde finansministern berätta litet mer konkret:Om man inte har några arbetsgrupper just , t.ex. närdet gäller det här med större friktion i valutasystemeteller det vi har pratat om här - ämnar finansministerni så fall tillsätta sådana grupper?Anf. 43 Finansminister ()Fru talman! formulerade detsom om skulle gå förlustigtansvaret för dessa internationella ekonomiska frågor;jag tror att hon sade att vi har det "än så länge". Påden punkten kan jag vara väldigt tydlig: Ansvaret förSveriges agerande både i och i IMFligger hos och kommer att liggakvar där. Vi delar dock ansvaret för vissa av frågornamed våra vänner i . De är natur-ligtvis föremål för gemensam beredning.Arbetet bedrivs naturligtvis inom linjen. Vi behö-ver inte ha några särskilda arbetsgrupper; det här ären organisation som ständigt arbetar med dessa frå-gor. Vi har ständigt människor ute i världen, männi-skor som deltar i internationella konferenser och görSveriges röst hörd. Det finns ingen anledning att änd-ra inriktningen av det som och jagtydligen är överens om som svenska ståndpunkter.Det arbetet fortsätts och bedrivs med kraft.Birgitta uppehöll sig vid något tillfällevid nobelpristagaren och hans skatt på valutat-ransaktioner. Det har också utretts ordentligt. De allraflesta som bedömer det tror inte på den tanken, heltenkelt därför att vissa länder kommer att ställa sigutanför, och när de gör det bryter det hela ihop. Deträcker med att en handfull, några stycken, ställer sigutanför den typen av skatt för att man skall ha skapatnya finansiella centra i världen där man kan handlamed dessa instrument utan att de beskattas. Att åstad-komma ett beslut som är världstäckande vid ett ochsamma tillfälle tror jag inte är möjligt. Även om jagannars känner stark sympati för Tobins idéer måstejag nog säga att jag inte tror att detta är praktiskthanterbart.Det finns säkert också andra uppslag, och dekommer att diskuteras. Jag pekar i svaret på en intres-sant sak som inte har diskuterats särskilt mycket idebatten men som jag tror är en ingång för framtidameningsutbyte, och det är genomskinlighet, att manfaktiskt ser igenom transaktionerna - när de sker, varde sker och mellan vilka de sker.Den enorma transparensen vi har exempelvis förhandeln med aktier har inte alls någon motsvarighetpå dessa sektorer. Det skulle naturligtvis vara oerhörtrevolutionerande om detta kom att införas. Sverigekan inte göra en sådan sak isolerat. I internationellaorgan kan man självfallet driva den tanken och förasådana diskussioner. Det är naturligtvis något somligger mig ganska varmt om hjärtat, eftersom det finnsupptaget även i svaret.Anf. 44 ()Fru talman! Det låter oerhört spännande om Sve-rige nu i de internationella fora där vi har ganskainflytelserika positioner, börjar föra fram den härsortens tankar. Jag menar inte att vi här och skalllösa problemen. Jag vill bara ha en försäkran om attSverige verkligen driver dessa frågor.Finansministern säger att vi i inte har änd-rat åsikt när det gäller vårt sätt att arbeta med IMFoch , men tyvärr har vi det. Jag satt medi den multilaterala biståndsutredningen. Vi analysera-de och roll, framväxt och hur demer och mer har tagit över från UNDP och FN-organen. har mycket länge motarbetat detta.Vi har varit kraftfulla motståndare och haft en oerhörtamper kritik mot strukturanpassningsprogrammen,mot pressen och mot den smala nyliberala analysensom tvingar länder som inte har någon fungerandeindustri att gå in i industriländernas trånga mallar osv.Vi kritiserade det här mycket starkt ända fram tillmitten av 80-talet då vi bytte inställning.Nu kräver vi att skall göra upp medIMF. Vi säger på samma sätt som i , enligt dennyliberala ekonomiska modellen, att man måste ha sinekonomi i ordning först. På vilket sätt? På vilket sättskall man föra en ansvarsfull politik? För u-ländernaär det rena hånet.Vi har ändrat inställning. Vi är globalt beroende. Ilikhet med bejakar jag det. Jag tror påen värld med en tät väv av internationella kontakter.Jag tror att det kommer att skapa enfredlig värld. Vi måste se till att inte avmänskligheten, som är rika, fortsätter med sina privi-legier medan den fattiga världen blir fattigare ochfattigare. Det är fruktansvärt. har haft enmycket stor roll att spela här. Vi bytte inställning imitten av 80-talet. Det skedde faktiskt efter OlofPalmes död.Jag tycker att det nu är dags att återuppta vår roll.Man kan fråga sig om det är möjligt nu när vi är med iEU. Men låt oss strunta i det. Låt oss göra det ändåoch se vad som händer. Under förutsättning av att dethär sker kommer jag inte att hävda med stor bestämd-het att de här frågorna skall tas ifrån Finansdeparte-mentet. Annars antydde vi mycket försiktigt underutredningen att de här frågorna egentligen hör hemmai UD, där internationella relationer ändock är dethuvudsakliga ansvarsområdet.Anf. 45 Finansminister ()Fru talman! Jag har stor respekt för kollegerna iUtrikesdepartementet. De kan dock inte allt. Jagskulle tro att de har samma uppfattning om Finansde-partementet. I båda fallen är beskrivningen riktig. Viär beroende av varandra. är frågorna särfördeladeoch kommer så att förbli. Jag tycker att det är ganskabra.Jag skall ta till mig det har sagt. Vihar all anledning att föra en dialog. Det här bör intevara partiskiljande frågor i . Vi borde kunnavårda en tradition som vårt fina land har arbetat iunder . Jag tackar för konstruktiva synpunk-ter.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 1994/95:96 om inten-tionerna i djurskyddslagenAnf. 46 Jordbruksminister ()Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder regeringen kommer att vidta för att förhindraatt eldressyr och andra kränkande aversionsmetoderanvänds inom hunddressyren.I 2 § djurskyddslagen står det att djur skall be-handlas väl och skyddas mot onödigt lidande ochsjukdom. har i allmän-na råd uttalat att elhalsband på hund inte bör användasannat än av personer som genomgått sådan utbildningsom rekommenderas av . Av rådenframgår vidare att innan elhalsbandet tas i bruk börkontakt tas med för besked om halsbandet ärgodkänt för användning. har intenågot bemyndigande att utfärda föreskrifter i den härfrågan.Jag är inte övertygad om att de regler som finns ärtillräckliga. För att få ett heltäckande underlag kom-mer regeringen att ge i uppdrag attsnabbt utreda all användning av el vid dressyr avhundar. När jag fått ett sådant underlag från kommer vi skyndsamt att ta ställning tillde ytterligare åtgärder som kan behövas för att regleraanvändningen av el vid hunddressyr.Anf. 47 ()Fru talman! Först vill jag tacka jordbruksministernför svaret. Jag tycker att det är mycket glädjande attinte heller jordbruksministern är tillfredsställd medden ordning som råder . Det finns en del saker somjag ändå tycker är viktig att påpeka inför den utred-ning som skall göra.De allmänna råd som finns har helt nyligenändrats. I de tidiga allmänna råden fanns ett klartuttalat förbud. Det sades att elhalsband och stackel ejfår användas. När man säger att allmänna råd bara ärrekommendationer och inte föreskrifter är det inte heltriktigt. Det är ett bevis och en allmän inriktning frånmyndigheterna. Det sägs också i en skrivelse att i defallen tillsynsmyndigheten tar upp ärenden som rör deallmänna råden kan man räkna med att få stöd frånhögre instans.När man då ändrade i de allmänna råden till "börinte användas" och dessutom säger att man rekom-menderar en utbildning har det gett en mycket storöppning. Inriktningen har förändrats mycket.När det gäller elhalsband kan det faktiskt sägasstrida mot de grundläggande intentionerna i och djurskyddslagen. Att tillåta elhals-band när man i lagstiftningen förbjuder kodressöreroch barrering av hästar är en ologisk kullerbytta. Detär otroligt viktigt att man också väger in de etiskaaspekterna på frågan och inte bara de rent praktiska.Den etiska grundläggande frågan måste ändå varahur långt vi människor har rätt att gå för att få djurenatt utföra det vi vill att de skall utföra. Det måste varaden grundläggande frågan som man ställer.Jordbruksverket kommer att göra en utredning ochen utbildning kommer att rekommenderas. står för den utbildning som rekom-menderas. Förbundet har varit den stora förespråkarenoch man har använt sig av den här metoden i störstutsträckning.Om man ser över vilka sakkunniga man har kon-sulterat inför ändringarna av de allmänna råden, fin-ner man att det även har varit personer som har varitpositiva till elanvändning och personer som faktisktbedriver utbildning av instruktörer när det gäller an-vändning av elhalsband. När de allmänna råden gickut på remiss kom en mängd remissvar - bl.a. frånSvenska , alla djurskyddsorgani-sationer och även - som intetyckte att man skulle ändra i de allmänna råden utanatt man i stället skulle införa ett förbud med möjlighettill dispens.Diskussionen om elhalsband har mycket gällt ren-renhetsträning, och det har gällt ett slags halsband.Elhalsband finns i en mängd olika utföranden, bl.a.sådana som skall förhindra att hundar skäller. Närhundarna skäller får de en stöt.Från hundorganisationernas sida säger man i dagatt man själv vill ta ansvaret och styra tillsynen överdetta och att man inte vill ha ett förbud. Det man dåglömmer är att alla inte är anslutna till dessa organi-sationer. Man kan se annonser i dagstid-ningar där människor erbjuder hundägare som harproblem med sin hund att komma för att få hjälp,vilket innebär att hunden får elstötar.Detta kommer att bli ett stort problem om vi integör någonting. Användningen har ökat otroligtmycket. Därför tycker jag att det är viktigt att man idet underlag som skall lämna ocksåtar in alla dessa synpunkter och att man framför alltockså fäster stor vikt vid vad Veterinärförbundetsäger.En av de allra viktigaste grundläggande frågornahandlar om att sällskapsdjuren inte omfattas av 4 § idjurskyddslagen. Om de hade gjort det, hade inte denhär typen av frågor behövt debatteras här.