prot · GI0997 · 1995-04-28 00:00:00 — Dåsade man sig vilja värna verksamheterna när det gällerbarnomsorg, äldreomsorg och sjukvård, och manskulle se till att människor inte sades upp. handlardet inte om tusentals människor, utan det handlar omhundratusen människor på fem år.Det har funnits en möjlighet att inte skicka utmänniskor i öppen arbetslöshet utan att i stället satsapå kompetensutveckling, på att se till att människorfår möjligheter att finna andra jobb och inte drivas ut iarbetslöshet. Socialdemokraterna har inte utnyttjatden möjligheten.Herr talman! Man kan använda rätt hårda ord omden här typen av politisk verksamhet, när man sägeren sak före valet och sedan genomför någonting heltannat efteråt. Vi skall kanske inte använda de allrahårdaste orden, för nu gäller det faktiskt att gemen-samt finna lösningarna. Dess värre finner jag inte isvaret någon lösning på just de problem som LarsStjernkvist tar upp i sin interpellation.Det finns inga klara besked om ifall länsarbets-nämnderna kommer att ha den här möjligheten fort-sättningsvis. Finns det några pengar till detta? Totaltsett minskar faktiskt resurserna till arbetsmarknadsåt-gärder, och då är ju frågan om länsarbetsnämndernakommer att prioritera just detta, när man så tydligt hörandra direktiv om att det skall göras en sådan sats-ning.Anf. 25 Arbetsmarknadsminister ()Herr talman! Jag skall börja med att svara på LarsStjernkvists frågor. Jag är en mycket varm anhängareav den nya effektivare arbetsmarknadspolitiken därman för ut ansvar och befogenheter till den lokalanivån. Det gläder mig att också ärdet, liksom de allra flesta som har erfarenhet av ar-betsmarknadspolitik.Jag har varit på ett otalmöten och mött kommunföreträdare, fackliga företrä-dare och arbetsförmedlare - ja, alla dem som jobbarmed arbetsmarknadspolitik. De har uttryckt stor upp-skattning över den här dramatiska förändringen ochstyrningen av arbetsmarknadspolitiken. Jag tror att detär klokt att man inte från i detalj reglerarhur arbetsmarknadspolitiken skall utformas. Den blirklokare om man gör det lokalt.En sådan här uppläggning, där man för ut ansvaretlokalt, innebär inte att man får göra vad som helst.Tvärtom är det naturligtvis väldigt viktigt att mankoncentrerar arbetsmarknadspolitiken på det somriksdagen har sagt skall gälla.Det innebär att vi skall koncentrera oss på tillväxt.Åtgärderna skall ha en inriktning som ökar tillväxten iSverige för att man på det sättet skall bekämpa arbets-lösheten. De skall inriktas mot dem som har varitarbetslösa länge och som hotas att bli permanentlångtidsarbetslösa. De skall inriktas på det sättet attbåde män och kvinnor får del av åtgärdsmedlen på ettjämlikt och rättvist sätt, för att nämna några viktigainriktningar.Detta kommer ju att framgå väldigt tydligt av detregleringsbrev som regeringen har överlämnat tillAMS. Som alltid när man sysslar med målstyrning harregeringen i detta brev formulerat mål, och därefterblir det en benhård ordentlig kontroll och uppföljning,av att myndigheten verkligen lever upp till de målsom finns, t.ex. att den når en volym på 240 000.Riksdagen har fastställt ett volymmål nästan varjeår. AMS har inte uppnått denna volym under något avde , utan man har snarare skickat till-baka pengar, därför att regelverket har varit så krång-ligt. Man har därmed inte uppnått de volymmål somriksdagen fastställt.Jag tycker inte att det är bra att man har ett styr-system där fastställer mål som sedan bindermyndigheten, trots att redan innan vet attmålen inte kommer att nås.Sedan vill jag för understryka attdet finns möjligheter för arbetsmarknadsmyndigheter-na att jobba i samverkan med kommunerna. Men jagvill inte säga hur de skall göra just i ,utan det skall utformas lokalt och regionalt. Det skallbedömas från ort till ort vilka insatser som är de klo-kaste, som långsiktigt minskar långtidsarbetslöshetoch som leder till tillväxt och främjar jämställdhet.Dan sade att det inte finns några nyapengar. Nej, det är riktigt, . Vi har alltförlänge levt på lånade pengar. Det finns de som gjordedet till en dygd att sänka skatter och öka upplåningeni statens budget. Det var inte en speciellt rättvis poli-tik. Jag kommer inte att medverka till en sådan poli-tik, och inte heller någon annan i den socialdemokra-tiska regeringen. Det är för oss principiellt viktigt inte utlovar reformer som man inte kan betalaför. Vi sysslar med att försöka att få ordning på stats-budgeten. Då kan man varken trycka eller låna nyapengar.Dan uttalade också ogillande över flex-ibiliteten, det moderna styrsättet. Det kan han natur-ligtvis få göra. Det visar ju att han är kvar i den gamlastalinistiska modellen, som går ut på att man skallstyra de politiska sammanhangen. Att jobba medmålstyrning och en ordentlig uppföljning är numeraett mycket vedertaget styrsätt. Det är bra att vi nuockså inför det systemet i arbetsmarknadspolitiken.Regeringen har hårt prioriterat verksamhet framförtransfereringar. Bidraget till kommunerna, t.ex., är juoförändrat medan i stort sett alla anslag som är trans-fereringar på ett eller annat sätt har minskat. Detsammanhänger med just den för oss så viktiga frågan,nämligen att man inte kan låna till reformer. borde vara medveten om att det inte är ettspeciella framgångsrikt sätt att jobba på, att låna tillreformer.När det gäller vad vi sade före och efter valet, varvi oerhört tydliga före valet. Vi skulle genomförabesparingar, få ordning på statsfinanserna och få igång sysselsättningen. Skillnaden är ändock att nuökar sysselsättningen medan den under de tre borger-liga åren faktiskt minskade.Anf. 26 ()Herr talman! När jag tog upp den här frågan - ochdet gjorde jag redan under den förra mandatperioden- var aldrig syftet att vinna några partipolitiska po-änger. Då, som , har det helt avgörande för migvarit att underlätta för att vårdbiträden, undersköter-skor, vaktmästare och andra som gör en fullgod ar-betsinsats , men som pågrund av det ekonomiska läget riskerar att bli sysslo-lösa, skall få en rimlig möjlighet att ställa om sig tillframtidens arbetsmarknad. På det viset kan man und-vika att människor tvingas att gå ut i sysslolöshet. Detär det som jag tycker är helt avgörande.Det kan finnas skäl att påminna om den förra re-geringens insatser. Jag välkomnade att den förra re-geringen införde möjligheten att använda arbetsmark-nadsmedel för senareläggning av uppsägningar. Omjag inte minns alldeles fel sade jag då att det var ettsteg i rätt riktning att man fick använda pengar somhade blivit över hos AMS för att senarelägga upp-sägningar.Om man tar av sig sina partipolitiska glasögon måsteman rimligtvis dra slutsatsen att den nuvarande ar-betsmarknadsministern tar ett betydligt större stegframåt när man nu inte bara får använda de pengarsom blivit över hos AMS, utan att man nu ger - såvittjag förstår - helt fria möjligheter för parterna att lo-kalt träffa avtal för att använda arbetsmarknadsmedelför att senarelägga uppsägningar. Vad gäller regelver-ket kan man rimligtvis inte begära mer. Där är inten-tionerna bakom Östgötamodellen, om vi nu skall kalladen så, infriade.Den avgörande frågan är naturligtvis om det finnstillräckligt med resurser för att träffa den här typen avavtal och för att förhindra att t.ex. 2 000 offentligan-ställda i går ut i öppen arbetslöshet. Detkan vi inte svara på varken här eller någon annan-stans, eftersom detta nu skall avgöras i förhandlingar.Om jag förstår saken rätt är det åtgärdsbatteri somfinns och som enligt omfattar240 000 människor ändå en ambitionshöjning. Detgör att jag drar slutsatsen att möjligheterna rimligenhar ökat. Skulle det av någon anledning inte finnasresurser för det här, lovar jag arbetsmarknadsminis-tern att jag i så fall återkommer i den här frågan. Detfinns rimligtvis inte någon anledning att kasta inhandduken innan vi har sett om resurserna är tillräck-liga för att träffa avtal som kan förhindra en ökning avden öppna arbetslösheten.Anf. 27 ()Herr talman! antydde att jagskulle ogilla flexibilitet. Det gör jag inte. Men detmåste vara en flexibilitet som ger möjligheter, och detgör inte den här flexibiliteten.I tidningen kommenteras justavtalen i och projektet där. Man säger:Landstinget vill fortsätta att jobba på ett liknande sätti ett nytt projekt, men på finnsinga nya pengar att gå in med. Vi har sagt nej. I nulä-get finns inga sådana medel. Då måste det kommanågot i kompletteringspropositionen, säger länsar-betsdirektör har vi kompletteringspropositionen här,men det finns inga nya pengar. Det enda som finns ärtalet om flexibilitet. I verkligheten är detta ett sätt attdölja ett misslyckande när det gäller förhållandet tillkommunerna. säger att kommu-nernas bidrag är oförändrade. Det är inte sant, AndersSundström. Vi har ingen inflationsuppskrivning, ochrealt kommer bidragen att minska mycket kraftigt. Låtmig ta ett enda exempel på hur er politik slår motkommunerna. I Kommun Aktuellt redogörs myckettydligt för det faktum att kommunerna inte kompense-ras för egenavgifterna, vilket kommer att leda tillinkomstminskningar som motsvarar 24 000 arbetstill-fällen. Det är verkligheten, , såkom inte och tala om att kommunernas bidrag äroförändrade. Fakta säger något helt annat.Anders säger: Det finns inga nya peng-ar. Nej, men det handlar ju om prioriteringar och omvad ni sade i valrörelsen - jag återkommer till det nu.Men det är inte det allvarligaste, för det tycker jag äratt människor kommer att bli arbetslösa och att rege-ringen inte gör så mycket åt det. Det som också ärallvarligt i den här frågan är förtroendet för demokra-tin och politiken. Ni förespeglar väljarna en sak ochsedan genomför ni något helt annat. Jag tror inte attväljarna uppfattade att socialdemokraterna skulledriva en politik som innebär att vi kan se fram emotungefär 20 000 uppsägningar ute i kommuner och landsting.Tror att väljarna insåg att so-cialdemokraterna skulle driva en sådan politik? Nej,detta är faktiskt också något som är allvarligt. Mansäger en sak i valrörelsen för att tillskansa sig maktenoch sedan genomför man en helt annat politik. På detsättet blir det ett slags politisk och moralisk bankruttöver det här politiska fögderiet.Anf. 28 Arbetsmarknadsminister ()Herr talman! Jag måste börja i slutet, medan jagkommer ihåg det som sades.Dan använde ordet bankrutt. Jag vet inteom är den rätte personen att uttala ordetbankrutt och rikta det mot en socialdemokratisk rege-ring. Valrörelsen präglades av en enorm oro i landetoch även utanför landet, just därför att var påväg in i den situationen, att gå bankrutt. Vi kunde intelängre betala för oss. Det är det vi håller på att städaupp. Det svenska folket visste att det var vår uppgift.Det var det uppdrag vi fick.Åter till frågan, har nämligen enförmåga att sväva ut litet grand.Lars undrar om det finns tillräckligtstora resurser. Det finns inte tillräckligt stora resurseri den meningen att de förväntas räcka till 240 000människor i åtgärder, alltså 5½ % av arbetskraften.Det är ytterligare lika många som är öppet arbetslösa,så det är klart att åtgärdsanslagen skulle behöva varamycket större.Däremot har vi inte mer pengar. Så är det medmycket av välfärdspolitiken. Det finns en rad områ-den där jag som socialdemokrat känner mig missnöjd,där jag vill ha större resurser. Men jag har lärt mig attvi skall skaffa resurserna först, innan vi kan dela utdem. Det är en bitter erfarenhet av de senaste årensupplåning.Det jag vill säga är att i den gamla arbetsmark-nadspolitiken var träffbilden någonstans mellan 70 %och , dvs. om sade att man skulle nå240 000 människor i åtgärder, nådde man storleks-ordningen genom det gamla sättet att styra.Nu menar jag att vi med det nya sättet att styra börkunna nå full effektivitet. Det innebär en kraftig ök-ning av antalet människor som kan komma i åtnjutan-de av den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Det tyckerjag är bra.Sedan får vi se om det räcker. Men det är ändå enansenlig insats, 240 000 personer. Det betyder att omAMS prognoser slår in skulle den öppna arbetslöshe-ten kunna vara , om vi nårde volymerna, 240 000 människor. Det känns bra.Det är faktiskt korrekt, , att sägaprecis det som jag sade. I budgetpropositionen hadevi kvar det gamla, borgerliga arbetssättet, som ocksåpräglade den förra socialdemokratiska mandatperio-den. Där angav vi faktiskt volymer för hur mycketpengar som skulle satsas på utbildning i företag. Dåvar påståendet i det stycke som lästeupp riktigt. Då fanns inga pengar för att gå vidaremed utbildningsvikariat i kommuner och landsting.Men genom den förändring vi gör i regelverket ärdetta möjligt. Jag vill understryka det, och det ärviktigt att inte signalerar någontingannat, ifall någon skulle tro honom. Det är möjligt förlänsarbetsnämnderna att lägga en ökad andel av åt-gärdsanslaget i utbildningsvikariat. Men det är intenågot som jag skall säga att de skall göra. De skalllokalt och regionalt avväga vad som ger störst effek-tivitet. Ju duktigare förhandlare de är gentemot ar-betsgivarna, desto mer volym kan de få ut, desto flerkan de se till som slipper den öppna arbetslösheten.Det är viktigt att man når resultat.Sedan vill jag säga att jag inte tror att det finnsnågon av kvinna född som kan säga hur mycketpengar som finns i den kommunala sektorn år 2000.Det blir en oerhört akademisk diskussion. När jagbörjade som kommunalpolitiker i början av 70-talethade vi kommunalekonomiska långtidsplaner på 5 åroch visioner mot . Jag vet vilken träffbild delångtidsplanerna hade. Det var en oerhört dåligträffbild.Det enda jag kan säga är att vi kommer att kon-centrera oss på att få ordning på statsfinanserna. Detkommer vi att lyckas med. Lyckas vi med det, får viockså i gång jobben. Får vi i gång jobben, ökar ocksåskatteinkomsterna för kommunerna och kommunernasmöjligheter att klara sig. Kommunerna lever faktisktinte huvudsakligen på statsbidrag, utan på avgifteroch skatter från sina medborgare hemma i kommunen.Anf. 29 ()Herr talman! Får jag först understryka det som ar-betsmarknadsministern säger. En av kvintessensernamed de här möjligheterna - om vi skall kalla det öst-götamodellen eller något annat - är faktiskt att det ärviktigt att man är duktig som förhandlare.Med dessa regelförändringar ger vi arbetsmark-nadsmyndigheterna en möjlighet att ta hjälp av kom-muner och landsting för att betala det som arbets-marknadspolitiken traditionellt har stått för. Arbetsgi-varna kan ta ett större ansvar. Det innebär i förläng-ningen att fler människor får del av utbildningsinsat-ser och annat. Det är därför naturligtvis oerhört viktigtatt man är duktiga förhandlare för att på det viset setill att fler människor får del av åtgärderna.Den som lyssnar på den här debatten tycker nogatt det är litet förvirrande. Var går egentligen mening-arna isär? Jag vill därför gärna upprepa det jag sadeinledningsvis. Det är viktigt för mig att säga att jaginte lever i tron att det för tid och evighet går att stop-pa vare sig uppsägningar eller än mindre perso-nalminskningar i kommuner och landsting.Jag är tyvärr övertygad om att det kommer att krä-vas personalminskningar. Men vad det handlar om äratt vi i stället för att kasta ut offentliganställda i syss-lolöshet skall använda arbetsmarknadsmedel för attfortbilda, höja den allmänna kompetensen och omsko-la människor så att de förhoppningsvis skall kunna fåandra jobb hos sin nuvarande arbetsgivare eller ståbättre rustade den dag som de skall ut på arbetsmark-naden och konkurrera om andra jobb.Jag vill därför upprepa den fråga som jag ställdetidigare. Jag tycker att statsrådet ännu inte har varit sådär alldeles glasklar. Vi är överens om att det behövsrationaliseringar i kommuner och landsting. Men detkänns oerhört angeläget för mig att vi är överens omoch ger ett klart besked till kommuner, landsting ochde lokala arbetsmarknadsmyndigheterna att utgångs-punkten för de förändringar som sker är att dessarationaliseringar inte skall leda till en ökning av denöppna arbetslösheten.Hur man gör och vilka former det skall ha avgörman lokalt. Men utgångspunkten är att det uppgångsom nu sker inom andra sektorer av arbetsmarknadeninte får förtas av att kommuner och landsting genom-för omfattande uppsägningar i detta dystra arbets-marknadsläge. Även om arbetsmarknadsministernmed sin statsrådsvokabulär har antytt ett svar på denfrågan är det viktigt att få ett glasklart svar att dettaändå är utgångspunkten för de förändringar som nusker.Anf. 30 ()Herr talman! Jag skall i mitt sista inlägg ändå för-söka att se något positivt i den här debatten. Det fannslitet positivt i det som sade.Han talade om att möjligheten finns kvar för länsar-betsnämnderna att sluta avtal med kommuner ochlandsting, dvs. regeringen förbjuder inte den verk-samheten. Men knäckfrågan är om möjligheten finnskvar realiteten. Vi får se vadsom händer på den punkten.Precis som efterlyser jag en tydli-gare markering än det som ministern sade om att detär möjligt. Det är inte speciellt offensivt med tanke påvad som står i dagens nummer att Tid-ningar, eftersom den här frågan i mycket handlar omÖstergötland. Där står att totalt hotas nu 1 000 lands-tingsanställda om varsel.Det är kraftfulla och massiva uppsägningar somförbereds i ett socialdemokratiskt styrt landsting. Vihar en socialdemokratisk regering som för bara någramånader sedan, i oppositionsrollen, sade sig värna omverksamheterna i kommuner och landsting och sadeatt personal inte skulle sägas upp. Det är denna dystrabakgrund vi har till dagens debatt.Vad säger då till alla dessa somnu hotas av uppsägningar och varsel? Kommer denhär möjligheten verkligen att finnas i realiteten så attmänniskor inte går ut i öppen arbetslöshet utan vialänsarbetsnämnderna får en möjlighet till utbildning,kompetenshöjning och andra åtgärder? Det är ettviktigt besked som ministern nu har möjlighet att ge isitt sista inlägg.Herr talman! Ministern talade här om den gamlaarbetsmarknadspolitiken som han menar att den förraregeringen och tidigare socialdemokratiska regeringarförde och att det är den man nu förändrar och gerflexibilitet. Det är en riktig inriktning. Det var denförra regeringen som luckrade upp reglerna och ska-pade möjligheten för länsarbetsnämnderna att slutaavtal med kommuner och landsting.Men det gäller att vara mycket tydligvart man vill nå och hur man skall prioritera. I etttidigare inlägg beskrev jag hur länsarbetsnämndernasåg på detta. De ser inte detta som ett prioriterat om-råde, utan det är annat som är prioriterat. Också påden punkten vore det väsentligt om ministern nu kange ett tydligt besked.Herr talman! Slutligen till frågan om bankrutt. Detär faktiskt så, , att det är ni som haransvaret för att vi kanske är att knäcka en uppgåendekonjunktur och att vi inte får den tillväxt som vi öns-kar och folk i arbete. Det är det som är det allvarliga.När jag talar om politisk-moralisk bankrutt handlardet just om att man ger ett budskap innan valet ochsedan genomför en helt annan politik efter valet. Detär det som skadar tilltron till demokratin.Anf. 31 Arbetsmarknadsminister ()Herr talman! Socialdemokraterna har funnits un-der väldigt både i och i kommuneroch landsting. Socialdemokraterna har tagit ansvarunder mandatperiod efter mandatperiod och fått ståtill svars för vad man har gjort. Det har också varit enväldig styrka för Socialdemokraterna att vi har kunnatvisa upp de resultat vi har åstadkommit.Vi har ett mycket svårt uppdrag, det erkännerjag, att städa upp och få ordning på statsfinansernaoch att komma ur en massarbetslöshet som Sverigefördes in i under de tre, fyra . Det är ettjättejobb, men vi skall klara av det.Jag vill rikta mig till . Arbets-marknadspolitiken gör det nu möjligt att förhindrauppsägningar i kommuner och landsting därest, jagvill understryka det, man gör den prioriteringen. Då ärfrågan om man kommer att göra den prioriteringen.Man skall också klara ett antal andra mål och intebara att förhindra uppsägningar i kommuner ochlandsting. Det gäller också att se till att långtidsarbets-lösa kommer in i jobb, att prioritera tillväxt och attklara jämställdhetsmålet.Arbetsmarknadspolitikens regelverk är såutformat att detta är möjligt. Så var det egentligen intei den förra regeringens politik. Man tog pengar frånett anslag som var avsett att användas för utbildning iföretag, eftersom företagen hade det så dåligtställt att de inte hade råd att utbilda. Då tog man depengarna och använde dem till att utbilda i kommuneroch landsting till dess företagen skulle få det bättre.Vi skall komma ihåg att den permanenta föränd-ringen av regelverket genomförs . Under den förraregeringen var det en tillfällig åtgärd för att klara ettproblem. Man hade pengar över eftersom företagenhade det så dåligt ställt att de inte klarade av utbild-ningen. Det är viktigt att komma ihåg. Det är svaretpå den frågan.Till vill jag säga ungefär samma sak.Sysselsättningen ökar , den minskar inte på det sättsom den gjorde . Då försvann enhalv miljon jobb, men ökar sysselsättningen dagför dag, . Att öka sysselsättningen ärett jobb som vi skall fortsätta med.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1994/95:90 om insyni EU-organisationenAnf. 32 Statsrådet ()Herr talman! har frågat mig omvilka erfarenheter, när det gäller öppenhet, som Sve-rige har delat med sig av inom EU, i vilka former dethar skett och vilka konkreta förslag har förtfram eller ämnar föra fram inom EU för att, som Ken-neth uttrycker det, bryta den slutenhet sompräglar och myndigheter.De avsiktsförklaringar om öppenhet och insynsom gjordes i det svenska inledningsanförandet vidförhandlingsstarten om ett svenskt medlemskap i till fullo av den nuvarande regeringen.Jag vill citera från det anförande jag höll i den härkammaren . Jag framfördedå att: "skall verka för ett med enlevande demokrati. Alla människors lika värde ochdelaktighet skall ligga till grund för politiken. Det ärdärför nödvändigt att den offentliga insynen i EUökar. kommer att verka för en ökad öppenhetoch insyn och en fast parlamentarisk och folklig för-ankring av unionsarbetet. Ett nära samråd med riks-dagen är avgörande för våra möjligheter att medframgång driva en aktiv EU-politik. "har varit medlem i den europeiskaunionen endast , knappt fyra månader.Ändå tvekar jag inte att hävda att övriga medlemssta-ters uppfattning om i hög grad präglas avinsikten om strävan att verka för ett öppnareEU i alla sammanhang. har också lagt framkonkreta förslag som jag strax skall återkomma till.Herr talman! har, som framhålls i inter-pellationen, tagit ett viktigt initiativ som syftar tillökad öppenhet i rådsarbetet. Initiativet rör, som Ken-neth är väl förtrogen med från ,följande frågeställningar:fler öppna rådsdebatteravskaffande av möjligheten att hemlighålla om-röstningsresultatobligatoriskt offentliggörande av rådsprotokoll närrådet agerar som lagstiftareSverige stöder helhjärtat det danska initiativet.Sverige har dessutom framfört tilläggsförslag som gårut på att offentliggöra det sista utkastet till rådsbeslut ilagstiftningsärenden innan rådet tar beslut. Avsiktenmed det svenska förslaget är att underlätta en offentliggranskning av rådets arbete och att ge medierna ochden intresserade allmänheten tillgång till ett mer om-fattande underlag inför avgöranden i rådet.Det svenska förslaget har rönt stor uppmärksamheti den europeiska debatten, bl.a. i tidningen under rubriken , dvs. Nykomlingar trycker på för att öppnaupp Europa.De danska och svenska förslagen är nu föremål förrådsbehandling och har diskuterats vid det allmännarådets ministermöte . Beslut i frågan vän-tas tas vid det allmänna rådsmöte som skall hållas den29 maj. Vi hoppas naturligtvis att något eller några avförslagen kommer att realiserar, men är välmedvetna om att det i vissa medlemsländer, i dettaskede, finns en skepsis mot förslagen.Ett viktigt svenskt bidrag till strävandena motökad öppenhet i EU hoppas jag kommer att bli denkonferens om öppenhet som förbereds inom Justitie-departementet av justitieministern.