prot · GJ099 · 1995-10-17 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1995/96:9Tisdagen den 17 oktoberKl. 14.01 15.31Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Justering av protokollJusterades protokollen för ..2 § Svar på fråga 1995/96:30 om försöksverk-samhet med alkolåsAnf. 1 Kommunikationsminister ()Fru talman! har frågat mig vilka åtgär-der jag ämnar vidta för att försöksverksamhet medalkolås skall kunna komma i gång.Jag har som kommunikationsminister prioriteratarbetet för en ökad säkerhet inom vägtransportsyste-met. En av de viktigaste trafiksäkerhetsfrågorna är attverka för en drogfri vägtrafik. Droger och bilkörninghör definitivt inte ihop, vilket bl.a. bekräftas av att såmycket som av dödsolyckorna är alkoholrelate-rade.Alkolåset kan vara ett sätt att förhindra personersom gjort sig skyldiga till rattfylleribrott att köra bilalkoholpåverkade. Om det visar sig vara möjligt attgenomföra försök med alkolås är jag villig att prövadetta.Remissbehandlingen av första förslagpekade dock på ett flertal oklarheter kring bl.a. deurvalsprinciper som skall tillämpas. Urvalsprincipernaär speciellt viktiga att beakta då dessa kommer att haen avgörande betydelse för försökets utvärdering ochdärmed den framtida tillämpningen av alkolås. Andrasynpunkter berörde försökets tidsplan, hanteringen avunga förare och yrkesförare, överklaganderätten,instansordningen samt förhållandet mellan dels spärr-tid och prövotid för villkorlig återkallelse, dels grän-sen för grovt rattfylleri och gränsen för utvidgadlämplighetsprövning.Vägverket lämnade till Kommunikationsdeparte-mentet ett reviderat förslag till för-söksverksamhet med alkolås, där en del av de syn-punkter som lämnats av remissinstanserna beaktats.Förslaget bereds inom Kommunika-tionsdepartementet i syfte att skapa ett fullgott be-slutsunderlag.De kvarvarande frågorna kring försök med alkolåsmåste lösas innan jag är beredd att förelägga riksda-gen ett förslag. Jag vill dessutom framhålla vikten avatt frågor kring droger och trafik hanteras utifrån etthelhetsperspektiv, där alkolås kan vara ett sätt attminska detta trafiksäkerhetsproblem.Mot den bakgrunden är jag inte beredd att i dagvidta någon ytterligare åtgärd.Anf. 2 ()Fru talman! Först vill jag tacka kommunikations-ministern för svaret.Vi kan vara ganska stolta i , eftersom vi ärvärldsmästare i trafiksäkerhet. Vi har det minsta anta-let dödade och skadade i trafiken av alla länder. Detär en mängd olika faktorer som samverkar till detta.Vi kan dock konstatera att just alkohol och drogerär den stora boven. Var fjärde förare i dödsolyckornaoch varannan förare i singelolyckorna är nämligenalkoholpåverkad. Att försöka angripa drogernas platsi trafiken är med andra ord den kanske viktigasteåtgärden vi kan vidta om vi ytterligare vill minskaantalet dödade och skadade.Därför blir jag ganska förvånad när jag läserkommunikationsministerns svar. Det andas väldigtmycket problem när det gäller att genomföra provenmed alkolås. Kommunikationsminister skriver "Omdet visar sig vara möjligt att genomföra försök...", ochdet finns en mängd problem.Vad det handlar om är ju att nu genomföra ettprov. Det har tagits fram ett mycket bra underlag, somhar varit ute på remiss. Det fanns visserligen ett antalfrågetecken i kanten, men de är ingalunda av det sla-get att man inte ganska snabbt skulle kunna starta ettprov. Enligt uppgifter som jag har fått fanns det i stortsett en färdig proposition, men plötsligt har dennadragits tillbaka och lagts på is.Hur länge tänker kommunikationsministern hålladen här frågan på is? Är det nu inte dags att agera ochatt se till att det kommer en proposition så att dettaförsök kan komma i gång? Därefter får vi ta ställningtill om det här är något som skall införas i Sverige.Men det är viktigt att försöket kan starta så fort sommöjligt.Anf. 3 Kommunikationsminister ()Fru talman! Visst kan vi vara rätt stolta över att vii är hyfsat bra på trafiksäkerhet. Jag delar denuppfattningen. Av den anledningen är det också vik-tigt att vi fortsätter att arbeta systematiskt med de härsakerna.Visst kan det vara värdefullt med ett isolerat för-sök med alkolås, men ett sådant försök måste görasunder s.k. fältmässiga former, dvs. försöket skall varaså likt verkligheten som möjligt. En sak som fortfa-rande är oklar är vilka urvalsprinciper man skall an-vända sig av. Vi behöver titta vidare på hur den sakenskall lösas.Anf. 4 ()Fru talman! Detta var en central fråga i arbetet.Remissinstanserna - Kammarrätten i ,Länsrätten och i , i , Trafiksäkerhetsför-bundet i och - har ju visat på hur dettakan lösas. Jag är förvånad över att de här problemenskall förorsaka att frågan nu läggs på is.Såvitt jag kan se i propositionsförteckningen finnsdet över huvud taget inte vid horisonten någon pro-position från i den härfrågan. Hur länge tänker ni grunna på de här sakernainnan ni är beredda att utarbeta en proposition? Är detinte riktigt att det fanns ett material som i stort sett varklart att läggas fram men som ni nu har dragit tillba-ka?Anf. 5 Kommunikationsminister ()Fru talman! Vi har inte lagt frågan på is. Jag kan inte svara på hur länge vi behöver grunna, men vikommer inte att grunna längre än nödvändigt. Detfinns ett antal oklarheter, varav jag har nämnt en, sommåste redas ut först. Vi återkommer till riksdagenmed den här frågan, för den är inte på något sätt be-gravd i något utredningsväsende. Precis som MatsOdell tycker jag att detta är en angelägen och viktigfråga och att vi bör komma i gång med försök. Men vihar som sagt en del oklarheter kvar, och jag skallåterkomma när de är utredda.Anf. 6 ()Fru talman! Det låter bra. Dock skall vi kommaihåg att det har funnits ett förslag frånVägverket och att det har bearbetats på ett antalpunkter allteftersom remissinstanserna har uttalat sigom de problem som finns. Förslaget ligger nu i stortsett klart. Skall jag tolka det säger somatt det handlar om att baka in det här i något störresammanhang? Är det så det kommunikationsministernsade om fältmässighet skall förstås, att verklighetenpå något sätt skall arrangeras så att det här passar in?Hur länge skall vi vänta på att försöket skall komma igång?Detta försök kommer att ta i sin fältmässig-het, det kommer att ta minst att förbereda,och utvärderingen - det är ju det viktiga - kommerockså att ta sin tid. Det är alltså ganska bråttom. Detär ganska många människor som under de här årenkommer att få sätta livet till och bli skadade av alko-hol i trafiken. Jag anser därför att det är mycket bråt-tom.Anf. 7 Kommunikationsminister ()Fru talman! Frågorna om alkohol i trafiken är oer-hört viktiga, och vi får inte förledas att tro att manlöser dem bara genom att vidta en åtgärd. Innan vifattar ett slutgiltigt beslut är det därför viktigt att dethär försöket blir ganska brett och att resultatet ocksåkan användas.Anf. 8 ()Fru talman! Jag tackar för detta,och jag tolkar det hon säger som att den här frågankommer att drivas på, förhoppningsvis tillsammansmed andra konkreta förslag när det gäller alkohol ochdroger.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på fråga 1995/96:36 om VägverketsbudgetarbeteAnf. 9 Kommunikationsminister ()Fru talman! har frågat mig om jagavser att vidta några åtgärder som förhindrar en om-fördelning av medel från drift och underhåll till trafik-säkerhet och miljö.Bakgrunden till frågan är att nyligenbeslutat om en preliminär fördelning av medelsramarför . fördelningsbeslut innebär attmedel för trafiksäkerhet och miljö hålls på en oför-ändrad nivå jämfört med . Till följdav beslut om att ombilda Vägver-kets produktionsdivision till ett aktiebolag, har reserverat medel på anslaget Drift och under-håll av statliga vägar för kostnader i samband medbolagsbildningen. Därmed har utrymmet för drift- ochunderhållsåtgärder på vägnätet minskat jämfört medinnevarande år.Trafiksäkerhet och miljö är två högt prioriteradesektorer inom mitt ansvarsområde. Arbetsfördelning-en mellan och regeringen innebär att rege-ringen sätter upp mål och riktlinjer för Vägverketsverksamhet medan självt avgör hur anvisa-de medel skall utnyttjas. är således ansva-rigt för att medlen utnyttjas på ett sådant sätt att må-luppfyllelsen blir så hög som möjligt.Under de senaste åren har effektiviseratsin egen produktionsverksamhet, vilket medfört vägunderhåll per krona har kunnat produceras.Mot bakgrund av det nämnda har jag inte föravsikt att vidta några åtgärder med anledning av förslag till fördelning av preliminära bud-getramar.Anf. 10 HANS ()Fru talman! Jag vill börja med att tacka för svaret.Det är mycket riktigt som kommunikationsministernsäger, att det är som skall fördela vägan-slagen enligt de riktlinjer som riksdag och regeringhar lagt fast. Men det innebär inte att vi politiker intehar ansvar för det gör. Om , somjag nu bedömer det, har missuppfattat de politiskasignalerna är det vår uppgift som politiker att klargöravad vi menade med de beslut som är fattade.Vägverkets budgetförslag - det är ännu inte slut-giltigt fastställt - innebär en omfördelning av medelfrån drift och underhåll till trafiksäkerhet och miljö.Det får naturligtvis konsekvenser för vilka jobb somkan utföras inom regionerna. Men det får också denkonsekvensen att det omfördelas medel till storstads-regionerna från övriga regioner i landet.Det finns åtminstone tre bra skäl till att omprövaden inriktningen. För det första har vi redan som lägetär alldeles för knappa medel till drift och under-håll för att upprätthålla framkomligheten på ett vettigtsätt.För det andra har vi en situation där vår viktigasteexportindustri, skogsindustrin, tvingas till produk-tionsstopp på vårarna därför att man inte får framråvaror till industrierna. Det skadar samhällsekono-min på ett helt oacceptabelt sätt.För det tredje anser jag att människor i detta land,oavsett var de bor, har rätt till en acceptabel vägstan-dard.Jag vill fråga kommunikationsministern om honanser att det är rimligt att göra den omfördelningmellan regionerna som sker.Anf. 11 Kommunikationsminister ()Fru talman! pekade på det som göratt det inte kan bli en ministerfråga, nämligen att enberedningsprocess är i gång. Under den berednings-processen vore det synnerligen förkastligt, och därtror jag att har samma uppfattning somjag, om ministern ingriper och säger: Akta er, så får niinte göra.Fru talman! En annan sak som pe-kade på var att han anser att det är för knappa medeltill drift och underhåll totalt sett. Det är en uppfatt-ning som jag mycket väl kan dela och ha förståelseför. Det var precis det som var orsaken till att vi ibudgetpropositionen , när Kommunikations-departementet tillsammans med alla andra departe-ment var tvungna att göra indragningar, avstod frånatt göra indragningar på anslaget drift och underhålloch gjorde neddragningarna på nyinvesteringarna ochsköt dem framåt i tiden.Detta är en gammalt problem som vi lever med.Det är en av de saker som Kommunikationskommitténnu brottas med. Skall det vara så, att mangör omfördelningar från nyinvesteringar till reinves-teringar, eller återinvesteringar, drift och underhåll?Det är en fråga som vi inte kan lägga in i årets bered-ningsprocess, som just nu håller på med.Anf. 12 HANS ()Fru talman! Jag är medveten om att kommunika-tionsministern inte kan gå in i pågåendeberedningsprocess. Men jag tycker, precis som jagsade förut, att det är viktigt att vi politiker ger signalerom vad vi har menat med de beslut som har fattats.När man från och regeringens sida sagtatt det är viktigt att satsa på trafiksäkerhet och miljöhar det inte inneburit att vi sagt att vi skallflytta pengar mellan regionerna och flytta vägpengarfrån mindre tätbefolkade län till storstadsregionerna.Här anser jag att har missförstått de beslutsom har fattats.Sedan tycker jag att det är viktigt att få en flexi-bilitet i hanteringen. Det är viktigare med trafiksäker-hetssatsningar i tätbebyggda områden med myckettrafik än i glesbygden. I kanske det ärviktigare att prioritera industrins råvarubehov.Anf. 13 Kommunikationsminister ()Fru talman! Som avslutning måste jag fortsätta attvidhålla att jag inte kan lägga mig i den pågåendeberedningsprocessen. Men jag vill säga attde mål som gäller trafikpolitiken och handlar omregionalpolitik men också om miljöfrågor och fram-komlighet, som egentligen går tillbaka ända till år1988, ligger i grunden för såväl beredningsom de fortsatta beslutsprocesserna i riksdag ochregering.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på fråga 1995/96:42 om utbyggnadenav kollektivtrafiken i StockholmAnf. 14 Kommunikationsminister ()Fru talman! har frågat mig omdet är ett krav från regeringen att Österleden skallbyggas för att regeringen skall betala ut statliga medelför en fortsatt utbyggnad av kollektivtrafiken i Stock-holmsregionen.Bakgrunden till frågan är att regeringen har stop-pat alla utbetalningar av statsbidrag till SL - - för kollektivtrafikinveste-ringar så länge inte parterna i regionen enats om enhållbar ekonomisk lösning för Dennisöverenskom-melsen. Den lösning som parterna var eniga om, dvs.vägtullar i ett snitt utanför Ringen, har varit ifrågasatti regionen. För att de finansiella förutsättningarna föröverenskommelsen skall vara stabila, krävs bl.a. attStockholms stad har fattat beslut i kommunfullmäkti-ge om detaljplaner för betalstationerna. Genom denkoppling parterna i regionen har gjort till att Norralänken skall ha öppnats för trafik innan vägtullar fårbörja tas ut, anser regeringen också att detaljplanernaför måste vara antagna i fullmäktigeinnan statsbidragen till SL kan betalas ut. Österledenoch Västerleden ligger utanför den garantiram förDennisöverenskommelsen som godkänt.Det finns därför ingen koppling mellan utbetalning avmedel för kollektivtrafikinvesteringar och eventuelladetaljplaner för . Svaret på fråga är alltså nej.Anf. 15 ()Fru talman! Jag vill tacka kommunikationsminis-tern för svaret. Det känns lugnande både för mig ochStockholmarna att beslutet om Österleden inte är ettkrav från regeringen för att statliga medel skall beta-las ut för kollektivtrafiken. Det ger oss tid att inväntakontrollstationen , som vi lovade väljarna ivalet.Mina två följdfrågor gäller ett klargörande av ut-trycket "bl.a.", som är regeringens krav för Denni-söverenskommelsen. Kräver inte heller regeringen entidsplan för när detaljplaner skall tas fram för ?Den andra frågan handlar om det uppdrag rege-ringen gett till bl.a. förra statsrådet att ta fram alternativ för tredje spåret.För mig verkar ett beslut nu om Österledenolämpligt, om tredje-spår-utredningen skall kunnaarbeta förutsättningslöst. undrar jag om kommuni-kationsministern delar min åsikt att det vore lämpligtatt först se vilka lösningar för trafiken genom Stock-holm som tredje-spår-utredningen kommer fram tillinnan beslut fattas om Österleden.Anf. 16 Kommunikationsminister ()Fru talman! Jag skall vara mycket, mycket försik-tigt med att uttala mig om huruvida jag delar IngerSegelströms uppfattning eller ej, utan jag skall besva-ra de två frågorna.I de krav som vi har ställt finns det inte med nå-gonting om en tidsplan för . Vi har ställtkrav från regeringen på grundval av det beslut somhar fattats av , som självhar varit med om att fatta. Det handlar om att det skallfinnas en hållbar finansiering. Bilavgifterna är avgö-rande. I , som man var överens om i regio-nen , ingår att betalstationerna skallkopplas ihop med . Det är den endaorsaken till att regeringen så att säga har blandat inNorra länken. I övrigt är det betalstationerna som ärdet intressanta. Det är svaret på den första frågan.Så till den andra frågan om Riddarholmskommit-tén eller , som skallstudera vilka alternativ man kan få fram för att lösaproblemen på och i innerstaden när detgäller spår och vägtrafik. Det är ett utredningsuppdragsom är relativt öppet. Jag kan inte se någon anledningtill att man inte skulle planera utifrån andra förutsätt-ningar. När förslagen väl kommer - det kan kommaatt finnas flera förslag och de kan vara olika - måstedäremot både regionen och regeringen ta ställning tillförslagen i förhållande till andra föreliggande planer.Anf. 17 ()Fru talman! Efter de klargöranden som jag har fåttfrån kommunikationsministern - både när det gällerförvirringen beträffande tidsplanen och de andra kra-ven för kollektivtrafiken - tror jag att det kan finnasförutsättningar för att vi skall kunna få en bra diskus-sion om tredje spåret och Österleden. Jag vill tackakommunikationsministern för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1995/96:44 om enskilda vägarm.m.Anf. 18 Kommunikationsminister ()Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser att vidta för att uppfyllariksdagens beslut om att de enskilda vägarna ochfärjelederna hålls öppna för alla i oförändrad ut-sträckning även kommande år.Jag är ledsen, men först måste jag rätta TorstenGavelin. har inte fattat något beslut medden innebörd som påstår. har fattatett beslut som innebär dels att statsbidraget till driftoch byggande av enskilda vägar skall halveras, delsatt en analys skall göras om bidrag till enskilda vägar.Denna analys skall bl.a. studera möjligheterna attsäkerställa att de enskilda vägarna hålls öppna för allai oförändrad utsträckning.Mot bakgrund av beslut har jag givitVägverket i uppdrag att senast den 15 november 1995redovisa överväganden och förslag om hur det gällan-de regelverket för statsbidrag till enskilda vägar kanbehöva förändras med anledning av det minskadeanslaget för . I uppdraget ingår också att re-dovisa svar på de frågor som särskilt påpe-kat för regeringen vid beslutet våren 1995.Så snart redovisat sina övervägandenoch förslag för regeringen kommer jag att ta ställningtill vilka åtgärder som bör vidtas.Anf. 19 ()Fru talman! Först vill jag tacka statsrådet för sva-ret. Eftersom tiden är knapp vill jag inte ägna mig åtatt diskutera formalia, utan jag går rakt på sak.Om den här analysen som kommerden visar att en lång rad enskilda vägaroch enskilda färjor kommer att stängas för allmänhe-ten, vilka åtgärder avser ministern då att vidta? Jaghar uppfattningen att man handskas mycket bra medde allmänna medlen i vägföreningarna. Man har eneffektiv hantering, och man gör många ideella insat-ser, som gör att man kan hålla vägarna i stånd ochhålla dem öppna för allmänheten till en mycket lågkostnad. Samhällets insatser rör sig alltså om av de reella kostnaderna som det skulle innebäraom staten eller kommunen tog över fullt ut. Om manskär ned statsanslaget till hälften, kan jag inte se annatän att det måste få som konsekvens att en hel del avde här vägarna stängs för allmänheten och bara kom-mer att nyttjas av dem som äger vägen. Det är mycketotillfredsställande. De här vägarna har stor betydelse,inte minst regionalpolitiskt. Om analysen ger det härresultatet, vad avser då ministern att göra åt det?Anf. 20 Kommunikationsminister ()Fru talman! Det är en s.k. hypotetisk fråga. Viskall se över vad ett stort antal vägar innebär, hurmycket som kommer att påverkas, osv. Det är mycketviktigt att vi får fram den här analysen innan jag sva-rar på frågorna.En sak tycker jag att riksdagsdebatten gavbesked om, nämligen hur värdefullt och viktigt allariksdagspartier anser att det är att vi har framkomligaenskilda vägar. Det måste vi också väga in i bedöm-ningen av analysen.Anf. 21 ()Fru talman! Det finns ytterligare en part förutomstaten som lämnar bidrag till de enskilda vägarna -kommunerna. För min del anser jag att det är otänk-bart att vi från statens sida skulle vältra över ytterliga-re kostnader på kommunerna för att hålla de här vä-garna öppna. Kommunerna har en mycket kämpigekonomisk situation. Det har förvisso staten också.Jag kan dock inte se det som en rimlig prioritering attstaten inte skall stå för de här kostnaderna för att hållavägarna tillgängliga för allmänheten, utan att kommu-nerna skulle åta sig ytterligare kostnader för detta.Anf. 22 Kommunikationsminister ()Fru talman! Avslutningsvis tror jag att TorstenGavelin och jag har alla skäl att återkomma med denhär debatten när vi har analysen på bordet. Då finnsdet något konkret att diskutera. Jag välkomnar det.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1995/96:27 om utbildnings-satsningarna som finansieras av arbetsmarknads-politiska medelAnf. 23 Utbildningsminister ()Fru talman! harfrågat mig om en kartläggning påbörjats av utbild-ningssatsningarna som finansieras med arbetsmark-nadspolitiska medel och när resultaten av dennakommer att presenteras.Satsningen på de s.k. är viktiga församhället för att öka antalet naturvetare och teknikersamt lärare inom det naturvetenskapliga/tekniskaområdet och naturligtvis också för den enskilde. Detär en chans för många som inte haft möjlighetatt studera inom högskolan, att nu få en sådan möjlig-het och även förbättra sina utsikter på arbetsmarkna-den.Regeringens satsning har kritiserats både för attden är för generös och för att den är för litet generössamt för att platserna inte har kunnat fyllas. Jag vill gärna säga att avgivenstatistik visar att ca 2 000 studerande har antagits tillNT-utbildningen, varav nära en tredjedel är kvinnor,vilket måste anses vara bra. Antalet sökande har varitstort, särskilt med tanke på att det är en ny utbild-ningsmöjlighet som för allmänheten blivit känd förstpå senvåren. Den som skall lämna ett arbete för enlängre studieperiod behöver också tid för att planera.Ytterligare två antagningstillfällen, höstterminerna1996 och 1997, är beslutade.Det är mycket viktigt att utbildningssatsningarnaföljs upp och utvärderas. Det sker fortlöpande genomCentrala och Högskoleverket.Därmed är också informationen tillgänglig för riksda-gen.Utöver detta förbereds inom Utbildningsdeparte-mentet ett särskilt uppdrag till attutvärdera samtliga utbildningssatsningar som finansi-erats med arbetsmarknadspolitiska medel. En samladredovisning av regeringens kartläggning kommer attlämnas till i nästa budgetproposition.Då , som framställtfrågan, anmält att hon var förhindrad att närvara vidsammanträdet, medgav andre vice talmannen att Ing-rid i stället fick delta i överläggningen.Anf. 24 ()Fru talman! Jag får tacka utbildningsministern försvaret.Även vi i tycker att det var en vik-tig och riktning satsning. Därför stödde vi också för-slaget. Vi pekade på en fara. Vi pekade på flera, mendet fanns en som vi särskilt ville framhålla. Det var attdet var väldigt knappt om tid när det gällde ansök-ningstiden.Det har också visat sig, i alla fall enligt den statis-tik vi har tillgång till, att omkring hälften av platsernai dag är tomma. Det skulle bero just på den oklarainformationen och den knappa ansökningstiden. Hög-skolorna hade inte tid att förbereda sig.Det har också visat sig - i alla fall enligt den in-formation jag har tillgång till - att det är många kvin-nor som har sökt platserna. Det är glädjande. I Luleåär det kvinnor. I är av studenternakvinnor. Det är bra. Problemet har varit att mångakvinnor har saknat behörighet.I storstäderna får vi en helt annan bild. Där är an-delen kvinnor väldigt liten - i de största städerna lägreän riksgenomsnittet.Gör inte allt detta utbildningsministern nyfiken?Det gör i alla fall mig väldigt nyfiken. Vad är det somhar spelat in? Hur har det sett ut? Vad har gjort attkvinnor på vissa orter söker mer och att kvinnor istorstäder söker mindre? Hur kan vi hantera fråganinför nästa ansökningstillfälle?Vi måste ha kunskap för att anpassa stödet så attdet träffar rätt. Vad har hänt på arbetsplatserna? Harman fått ledigt? Behövs det regeländringar i andrasystem?Mot den bakgrunden och mot bakgrund av ut-bildningsministerns försvar skulle jag vilja att mansnabbade på utvärderingen eller undersökningen så attvi fick ett redskap inför nästa ansökningstillfälle.Anf. 25 Utbildningsminister ()Fru talman! Det är helt rätt att det var ont om tid.Det har säkert också påverkat. Jag vill likväl under-stryka att det fanns närmare 6 000 sökande, så det varingen brist på intresse. Men det är riktigt att mångainte var behöriga.Det skall naturligtvis ses till att informationen blirbättre inför nästa ansökningsomgång.