prot · GJ0923 · 1995-11-15 00:00:00 — Jag vill dock kanske modifieraden och säga att det finns betydande plumpar i det sättsom den nya förvärvslagstiftningen har kommit attutnyttjas, även om den i och för sig är bra i det storahela.Jag kan belysa det sakförhållandet med ett aktuelltexempel från . Där förvärvades alldeles nyli-gen en skogsfastighet på av en upp-köpare. Den kalavverkades nära nog över en endanatt. Detta är bara det senaste exemplet i en lång radmotsvarande fall i , och detförekommer även på andra håll i landet.Jag tvekar inte att beteckna det som en modernvariant av baggböleri, dvs. skogen ses enbart som ettobjekt för snabba penningklipp. Det finns inget intres-se för en långsiktig miljöinriktad skogsvård.Att äga, bruka och förvalta skog är enligt minmening ett långsiktigt åtagande som kräver ansvar förbåde skogsråvaran och viltbeståndet och även för denbygd där skogsfastigheten är belägen, inte minst i ettlän som där även krav på hänsyn till turis-mens intressen ibland måste vägas.För hundra år sedan stävjades baggböleriet delsmed en kraftfull opinionsbildning, dels genom dens.k. som leddefram till en lagstiftning här i . Jag noterar attGudrun i sitt särskilda yttrande har tagit uppdetta med de kortsiktiga spekulationsköpen av justmindre skogsfastigheter. Jag vill gärna ta tillfället iakt och framhålla att jag i det avseendet helt delar deåsikter hon framför.De aktualiserade missförhållanden kan åtgärdas påflera sätt utan att för den skull ändra skogslagstift-ningens huvudinriktning. Man kan bl.a. tänka sig attförvärv som skett på oriktiga grunder, eller t.o.m.lögnaktiga grunder, måste leda fram till en kraftfulljuridisk åtgärd och påföljd. Som jag ser det saknasuppenbarligen den möjligheten . Vidare kanman, liksom man gör med större skogsfastigheter,kräva ett kvarvarande skogsvärde eller skogsbeståndunder efter förvärvet. Det skulle radikaltminska intresset för och möjligheterna till rena speku-lationsköp.Jag noterar också, som andra har sagt här, att ut-skottet tagit till sig detta sakförhållande och att mansålunda skriver: "att --- med förturtar fram ett underlag för bedömning av vilka ytterliga-re åtgärder som behövs för att motverka den typ avproblem som beskrivs. "Jag vill framhålla angelägenheten av just dettamed betoning på begreppet förtur. Jag utgår från attbåde utskottet och regeringen följer den här utvärde-ringen av den nya skogslagstiftningens effekter.Slutligen vill jag framhålla att det här inte enbartär en skogsvårdande och miljövårdande fråga. Det ärockså en överlevnadsfråga för glesbygd och lands-bygd i stora delar av vårt land där skogen är denlångsiktiga resursen, vilket har sagts här från talarsto-len, och där skogsfastigheterna kan ge sysselsättningoch utkomstmöjligheter och därvid bidra till ett upp-rätthållande av en levande landsbygd. Låt oss slippaett dystert återfall i baggböleri så här efter dessavskaffande.Anf. 105 () replikFru talman! Jag kan naturligtvis förstå dettamycket väl. Jag kommer också från trakter där jag harsett de avarter som försökerbeskriva. Som vi har debatterat i kammarenär väl inte det här en våldsamt stor fråga i förhållandetill de fastigheter som omsätts. Däremot kan det slåmycket hårt lokalt.Av den anledningen tror jag att det är fel att helatiden försöka gå på förvärvslagen. Den kom till medsyfte att man skulle få omsättning på fastigheterna utei glesbygd så att man skulle slippa se ljus efter ljusslockna på glesbygden. Förvärvslagstiftningen harhaft framgångar.Avarterna dök upp i och med förändringen iskogsvårdslagens ransoneringsparagraf. Jag tror kanske kan lösa problemet med mycket småmarginella förändringar och ändå ha en radikal för-värvslagstiftning med tre steg - rågångsgranne, orts-befolkningen och juridiskt person, där kommunernahar inflytande. Den delen i skogsförvärvslagstiftning-en har faktiskt medfört att vi har fått bättre bosätt-ningar på landsbygden. Till detta har naturligtvisockså dödsboutredningen och lagstiftningen beträf-fande dödsbon bidragit.Jag tror inte att man får göra det här till en så storsak när det gäller förvärvslagen. Däremot måste vihålla frågan under uppsikt, och därför tycker jag ock-så att det är bra att frågan kom upp på den politiskadagordningen i en debatt i kammaren.Anf. 106 ()replikFru talman! I mitt anförande har jag inte i någotavseende begärt att förvärvslagstiftningen skulle änd-ras. Jag sade tvärtom att den i stora delar är bra. Mendet är helt uppenbart att det behövs justeringar, ochjag pekade på två möjligheter.Det gäller inte att ändra lagstiftningen som sådan.Man kan i stället införa någon typ av juridisk påföljdför de personer som förvärvar fastigheter på oriktigagrunder och med, som jag sade, lögnaktig informa-tion. En annan metod att förändra detta sakernas till-stånd är att, som jag sade, kräva att även mindreskogsfastigheter skall ha ett garanterat skogsvärdesin-nehåll efter förvärvet. Det inne-bär alltså inte att man ändrar nuvarande förvärvslag-stiftning.Anf. 107 () replikFru talman! Eftersom kopp-lade det jag sade om skogsvårdslagstiftningen till dehär avarterna som förekommer vid tillämpningen avlagstiftningen vill jag klargöra att jag naturligtvis inteförsvarar sådana avarter. Totalt sett i förhållande tillantalet avverkningar i landet är den här typen av av-verkningar i själva verket försumbara. Men skogsä-garna skall självfallet följa skogsvårdslagen, vilketinnebär en skyldighet att återbeskoga fastigheten. Omdetta inte sker finns det juridiska möjligheter att följaupp ett sådant dåligt förfarande.Jag vill varna för - om jag uppfattade detta rätt -att ha någon slags ransoneringsåtgärd vid förvärv avskogsfastigheter. Det är en av de bra och nödvändigamöjligheterna, nämligen att man kan göra ett störreskogsuttag vid ett förvärv för att klara likviditeten ochklara köpeskillingen. Det är en av förutsättningarnavid generationsskiften, som är mycket vanliga i detprivata skogsbruket. Jag vill bestämt avråda från ensådan ransonering.Anf. 108 ()replikFru talman! säger att det rör sigom så få fall av den här hanteringen. Det är möjligt.Jag har ingen statistik på antalet fall i landet. Men därdessa fall inträffar kan det rent av bli en katastrof.Man får således inte negligera dem på grund av deraseventuellt ringa antal.Så till frågan om den s.k. ransoneringsåtgärden. Vihar redan detta förhållande när det gäller skogsfastig-heter . Det finns alltså ett stipuleratkrav på ett kvarvarande skogsbestånd efter förvärvet.Jag ser inget skäl till att man har dragit gränsen vidjust . Denna princip skulle kunna tillämpaspå betydligt mindre fastigheter, i synnerhet skulle detkanske kunna göras mera regionalt betingat beroendepå i vilka områden dessa skogsfastigheter finns. I mitttidigare inlägg pekade jag på just turistområden, därden här typen av hantering kan få nästintill katastrofa-la följder för hela miljön.Anf. 109 ()Fru talman! Jag vill huvudsakligen tala om reser-vation 2. har tidigare yrkat bifall tillden, och det vill jag också göra här.Reservationen handlar om s.k. rotsnurr. är jaglockad att också tala om omvänt baggböleri som jaghar haft en interpellation om, men jag låter det anståtill . Detta sagt med anledning av inlägg.På s. 6 i betänkandet hänvisas angående s.k. rots-nurr till en interpellationsdebatt som jag hade mednäringsministern . Att tala i fram-tidstermer om den här frågan är helt riktigt, men denslutsats som då drogs är enligt min mening helt för-kastlig. Man skulle satsa och glömmagamla försyndelser.Skog som planterades hör i all-ra högsta grad framtiden till med tanke på trädetslånga tillväxttid. Skall vi få en skog som uppfyllerkraven , krävs en utredning när detgäller rotdeformationer och instabilitet, dvs. rotsnurr.Varje år som drabbade träd lyckas växa vidare innande vid en storm faller innebär en ekonomisk förlust.Det är också en förlust för naturen.Det är också en stor risk att historiska impedimentskapas, särskilt i höjd- eller norrlägen. Ett impedimentär ingenting som bevarar skog. Det har sagts här tidi-gare, och det vill jag å det bestämdaste motsätta mig.Impediment är områden där skogsbruk icke kan ägarum. Det är just ingenting att spara som skogsfastighe-ter eller skogsgrupper. Däremot kan det gälla andratyper av områden som kan vara värda att finnas kvarav den orsaken. Kanske kan man sedan tala om ökadeprocentsatser som har undantagits från skogsbruk,t.ex. Det tycker jag att man skall lämnaåt sidan. Det finns ett historiskt impediment på 10 000hektar, en kvadratmil, i . Det finns mångasådana områden, men jag känner till just det här. Därkan man aldrig mera bedriva något skogsbruk. Detbetyder att man efter flera planteringar inte har lyck-ats beskoga området. Det är ett historiskt impediment.I mellersta och i uppstår i allmänhetinte dessa problem. Nya planteringar kan återbeskogaområdena efter misslyckad plantering.Att undersöka rotsnurrens omfattning och att sna-rast försöka med andra metoder är en nödvändighet.En metod är naturlig föryngring. Borrotsplantor är enannan metod. Det blir ett fortsatt händelseförlopp närman har undersökt rotsnurrens utbredning.Den här frågan är så stor att ingen ansvarig politi-ker på allvar vågar ta i frågan. Det gäller miljarderkronor. Det gäller inte bara någon miljard utan kanske100 eller , som man har för-summat i . Många forskare är faktiskt enigaom detta. Det är inte bara något som jag har tänkt uthär.Rotsnurr är inte historia, även om historien omrotsnurr ger dålig eftersmak. har100 000-tals hektar planterats med miljontals, miljar-der, små täckrotsplantor. Bara har plan-terat med paper pot i norradelen av . Med stora kunskaper om fenomenetfortsätter man att använda plantor som ger rotsnurr.Det säljs än plantor som ger upphov till kraftigtdeformerade rotsystem.Jag har sett plantor som man planterade , och de är fortfarande snurrade. GenomSkogsstyrelsens plantinventering vet man att en av treplantor dör . , alltså två vege-tationsperioder, har dött, och alltsåca en tredjedel. I och södra ärvanliga orsaker snytbaggen eller att plantorna dränks iplanteringarna, men i och , somsnarare har Norrlandsnatur, är det "annan orsak". Detbetyder att det är i första hand rotsnurr som är orsa-ken. Enligt min och många andras åsikter är det pådetta sätt.Genom knölarna som finns i övre roten på litetstörre träd - träd som är fem till - strypsnäringstillförseln till trädet. Det ger utrymme förangrepp av framför allt honungsskivling. På naturligtföryngrade skogar finns nästan inget angrepp av ho-nungsskivling på plantor som är . Detvill säga att de klarar av de angrepp som förekommer.Det gör inte rotsnurrade trädplantor. Honungsskiv-lingen ger då nådastöten, och då kan två tre meterhöga träd ramla som plockepinnar.När man tänker på att skogen i kan be-höva ända upp till för att bli avverkningsmo-gen är det en framtidsfråga att gå bakåt och inventeraoch lösa de här problemen för att få ut så mycket sommöjligt av skogen. Det är oerhört viktigt för naturen,det är viktigt för rennäringen, det är viktigt för eko-nomin att man gör denna undersökning. Det finnsmånga gamla skogvaktare och kronojägare som kän-ner till det här problemet. Det finns många från SNFoch naturvårdare, sådana som vistas mycket ute imarkerna, som mycket väl känner till det här. Detskulle alltså inte vara en omöjlighet att ta även demtill hjälp i det här fallet.Under de sista 40 åren av sin levnad växer trädentvå tredjedelar av sin slutliga längd. Avverkningenbör alltså inte ske förrän de har blivit 100-120 år.Den 7 december blir det ett seminariumom rotdeformationer och -instabilitet i lokalen medbeteckningen L 4-27. Alla riksdagsledamöter kommeratt få en inbjudan. Forskare och naturvårdare kommeratt ge fakta och sin syn på fenomenet rotsnurr.Jag yrkar alltså på en utredning om det här. Omjag har tid kvar skall jag läsa upp några plantsystemsom ger rotsnurr; det här är bara ett litet antal:Paperpot: kvarsittande syntetiskt papper - 1 mil-jard plantor har planterats. Det är den värsta sorten.Combicell: papper som tas bort före planteringen.Kopparforskrukan: av hårdplast.Hikokrukan och Blockplant: 700 000-800 000plantor. Hårdplast med styrlister i. Det är litet bättremen det finns rotsnurr där.Plantsystem 80: vertikalt orienterade kammar.Eftersom min taletid är slut kan jag inte fortsättalängre , men det finns en rad ytterligare.Även finns det plantor som planteras på dethär sättet. Jag har på mitt rum rotsnurra-de plantor.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutJoU1 Trestickla nationalparkKammaren biföll utskottets hemställan.JoU2 Miljölagstiftningen m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.JoU3 SkogspolitikMom. 2 (ändring av skogspolitiken, m.m.)1. utskottet2. 1 (mp)Votering:266 för utskottet15 för res. 168 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 63 m, 19 c, 20 fp, 18 v, 12kdsFör res. 1: 15 mpFrånvarande: 27 s, 17 m, 8 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 3kdsMom. 5 (rotsnurr)1. utskottet2. 2 (v, mp)Votering:250 för utskottet33 för res. 266 frånvarandePartivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 65 m, 18 c, 21 fp, 12 kdsFör res. 2: 18 v, 15 mpFrånvarande: 27 s, 15 m, 9 c, 5 fp, 4 v, 3 mp, 3kdsMom. 6 (skogsvårdslagen som separat lagstiftning)Proposition ställdes först beträffande utskottetshemställan och därefter ifråga om motiveringen.Hemställan:1. utskottet2. 3 (m)Votering:219 för utskottet65 för res. 365 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställanPartivis fördelning av rösterna::För utskottet: 134 s, 19 c, 21 fp, 18 v, 15 mp, 12kdsFör res. 3: 65 mFrånvarande: 27 s, 15 m, 8 c, 5 fp, 4 v, 3 mp, 3kdsMotiveringen:Godkännande av1. motiveringen i res. 4 (mp)Kammaren godkände utskottets motivering med ac-klamation.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.13 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1995/96:112 Ändring i lagen (1973:1199) om ersätt-ning från den internationella oljeskadefondenMotionermed anledning av skr. 1995/96:40 FN inför framtiden1995/96:U1 av m.fl. (v)1995/96:U2 av m.fl. (m)1995/96:U3 av m.fl. (kds)1995/96:U4 av och ()1995/96:U5 av m.fl. (mp)1995/96:U6 av m.fl. (c)med anledning av prop. 1995/96:83 Säkrare finansie-ring av framtida kärnavfallskostnader m.m.1995/96:N11 av ()1995/96:N12 av m.fl. (m)1995/96:N13 av m.fl. (mp)1995/96:N14 av m.fl. (c)med anledning av prop. 1995/96:85 Hemlig kamera-övervakning1995/96:Ju9 av m.fl. (mp)1995/96:Ju10 av m.fl. (v)1995/96:Ju11 av och ()med anledning av prop. 1995/96:89 Utbildning iSverige för utlandssvenska barn och ungdomar1995/96:Ub1 av ()1995/96:Ub2 av och ()1995/96:Ub3 av och ()1995/96:Ub4 av m.fl. (m,fp)1995/96:Ub5 av ()1995/96:Ub6 av m.fl. (c)14 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 14 november1995/96:24 av () till kulturminis-tern om förslag om TV-kvoter1995/96:25 av () till justitieminis-tern om häktet i Ängelholm1995/96:26 av () till statsrådetAnna om sjuk- och arbetsskadekommitténInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 21 november.15 § Anmälan om frågaAnmäldes att följande fråga framställtsden 14 november1995/96:109 av () till ut-bildningsministern om arbetslösa som får studiestödFrågan redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 21 november.16 § Kammaren åtskildes kl. 14.47.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 6 § anf. 37 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 11 § anf. 77(delvis),av talmannen därefter tillsammanträdets slut.