prot · GI0990 · 1995-04-19 00:00:00 — Därför bör program-verksamheten utvecklas, och det bör skapas bättreförutsättningar för påverkansarbetet genom att manökar möjligheterna till differentiering av de intagnamellan olika anstalter och anstaltsavdelningar.Ett särskilt handlingsprogram för vålds- och sex-ualbrottslingar har utarbetats, och det är angelägetmed en fortsatt uppföljning och utveckling av olikapåverkansprogram mot alkohol och narkotika inomsåväl anstalterna som frivården. Ytterligare insatserkommer att vidtas för att förhindra förekomsten avnarkotika på anstalterna.I det rådande statsfinansiella läget, då besparingarmåste göras inom i stort sett alla områden, måsteockså rättsväsendet ta sin del. Det finns möjligheteratt inom kriminalvården fortsätta med rationalisering-ar i administrationen och att göra ytterligare föränd-ringar när det gäller organisation av anstalter ochhäkten. Dessutom synes den tidigare beläggningsut-vecklingen ha dämpats, vilket innebär att utbyggna-den av anstalter och häkten bör kunna begränsas nå-got.Jag vill börja med att kommentera de reservatio-ner av , kds, och Vänsterpartietsom gäller anslaget till kriminalvården. Reservatio-nerna har helt olika utgångspunkter. Vänstern menaratt det går att spara ytterligare genom att lagstiftning-en ändras. pågår ett arbete i Straffsystemkommit-tén. Man förväntas snart lägga fram förslag. Det börvi invänta. kan vi kanske göra ytterligare be-sparingar genom förändringar inom lagstiftningen.Centern hävdar att det inte går att åtgärdadrogproblematiken utan ett ytterligare tillskott, utöverdet som regeringen har föreslagit. Varken regeringeneller har på något sätt haft föravsikt att låta besparingarna drabba innehållet i verk-samheten. De har på olika sätt påpekat att det bör skeen utveckling av densamma.Regeringen har som jag tidigare nämnde aviseratatt ytterligare åtgärder kommer att vidtas för att för-hindra förekomsten av narkotika på anstalterna.Moderaterna och kds hävdar att det inte går attspara på kriminalvårdens resurser. Om man inte inomkriminalvården tar sin del av besparingarna måste detsparas på andra områden. Det är vi medvetna om.Reservanterna hänvisar till det brottsförebyggandearbetet. Detta är av största betydelse. Om man inteinom kriminalvården tar sitt ansvar för besparingarnakanske andra områden där det brottsförebyggandearbetet är ytterst väsentligt kommer att drabbas. Jagtänker på barns och ungdomars miljö. Kds ställer sig,så vitt jag förstår, egentligen bakom uppfattningen attdet är allra viktigast med resurser till barn och ung-domar när det gäller det brottsförebyggande arbetet.Besparingarna ställer naturligtvis krav på refor-marbetet inom kriminalvården. Inom kriminalvårdenhar man också angivit att det vid besparingarna måstevara vägledande att man bibehåller en human grund-syn och att man fortsätter att utveckla det samladebrottsförebyggande arbetet.De förslag till nedläggningar och platsförändringarsom nu initieras ligger i huvudsak i linje med denlångsiktiga lokalplaneringen. För att man skall nå enökad flexibilitet och differentiering inom anstaltsbe-ståndet läggs relativt små och äldre anstalter ner. Nyaoch mer ändamålsenliga byggnader och anstaltertillkommer.Det kan tyckas underligt att anstalter som renove-rats - t.ex. den i , som speci-ellt värnar om - kan bli föremål för nedläggning. Menutgångspunkten för bedöm-ning, som inte godtar, är att det finnsbegränsade utbyggnads- och utvecklingsmöjligheterför framtiden. Den bedömningen har man gjort ävennär det gäller de övriga föreslagna anstalterna.Alla partier är överens - också - omatt det inte är möjligt för utskottet att prioritera etteller flera angelägna projekt framför andra. Det är enfråga som regeringen fattar beslut om. Dock menarModeraterna, kds och att konsekvensernainte är tillräckligt utredda.Kriminalvårdsstyrelsen har i sitt förslag till ned-läggning av anstalter och häkten utgått från verksam-heternas kvalitet, kostnader och effektivitet. Som vialla är överens om är det regeringen som skall beredaoch fatta beslut i frågan. Justitieministern har ocksåuttalat att dessa beslut kommer att fattas utifrån etthelhetsperspektiv. Jag tycker att det sammanfallermed det förslag som reservanterna har om att detmåste göras en konsekvensbeskrivning. Regeringenkommer ju före beslutet att väga in effekter för andramyndigheter.Jag tyckte att anförde att man frånmoderat håll i stort sett motsatte sig en nedläggningav anstalter. Den uppfattningen kunde jag inte se ireservationerna. Om jag fattade fel vill jag ha ettförtydligande på den punkten.Vidare sade att till-skott på 25 miljoner i den budget som vi nu behandlarskulle kunna göra att häkten och anstalter bevaras.Det framgår inte i reservation.Jag vill kommentera det sadeom häktesbeläggningen. Hon anförde att beläggning-en i häkten i var hög. Jag kan då baranotera att i redovisningen för hade man iMalmöregionen en 87-procentig beläggning.Erfarenhet och forskning visar att fängelsestraffetinte är särskilt effektivt när det gäller att förhindra atten människa fortsätter en brottslig bana utan att det imånga fall befäster den kriminella identiteten. Därförär det regeringens ambition att begränsa användning-en av fängelsestraff och utvidga användningen avalternativa straff och verkställighetsformer. Utskottethar också vid ett flertal tillfällen uttalat sig för enminskad användning av fängelsestraff och att det börske en satsning på alternativa påföljder.Det finns inte någon anledning till ytterligare ini-tiativ i denna fråga , eftersom vi väntar på förslagetfrån , som just har till uppgiftatt utreda och lägga fram förslag om alternativa på-följder.Den psykiatriska vård som finns inom krimi-nalvården kan jämställas med öppenvård. När detgäller sluten psykiatrisk vård måste den befintligaslutna vården inom landstingen ge en sådan, alltså heltenligt normaliseringsprincipen. De s.k. stödavdel-ningarna som planeras för de intagna med psykiskastörningar skall ta hand om de personer inom krimi-nalvården som har psykiska problem men som intehar ett vårdbehov i den bemärkelsen att de är sjuka,dvs. de är så att säga inte behandlingsbara. Dessapersoner skulle finnas inom kriminalvården i vilketfall som helst, även om man inte byggde ut de häravdelningarna, eftersom det inte finns något behov avsluten vård. Insatser görs för denna grupp för att deskall få en bättre omvårdnad och också för att under-lätta även för den övriga verksamheten inom anstal-terna.Utskottet har uppfattningen att ungdomar inteskall placeras i fängelse. Både Ungdomsbrottskom-mittén och har behandlat frågorom behandling och placering av unga lagöverträdare.Utredningarna har remissbehandlats, och dessa frågorär under beredning och bör avvaktas.Utskottet har den uppfattningen att de placeringarsom gjorts av unga i fängelse inte står i strid medåtagandet enligt . De placeringarsom gjorts har skett utifrån den unges bästa.Till sist, fru talman, vill jag kommentera anslagettill utlandstransporterna. och Vänsternanser att ytterligare besparingar kan göras på dettaområde. Utskottet utgår från, vilket också uttaladesvid förra årets behandling av frågan, att verksamhetenbedrivs effektivt, eftersom en särskild enhet nyligenhar inrättats för att planera och utföra de här transpor-terna. Det som däremot påverkar kostnaderna är vo-lymen av transporter, eftersom kostnaderna är relate-rade till antal personer, destinationsorternas belägen-het och kostnadsnivån. Utskottet gör i frågan sammabedömning som den regeringen gör i budgetproposi-tionen.Fru talman! Jag yrkar bifall till justitieutskottetshemställan och avslag på reservationerna.Anf. 80 ()Fru talman! sade att det finnsförutsättningar för rationaliseringar inom kriminal-vården. Ja, det gör det, och kriminalvården har ocksågjort betydande ansträngningar.Birthe Sörestedt är liksom jag ledamot av Krimi-nalvårdsstyrelsen. Därför kan jag räkna med attSörestedt har läst det brev som generaldirektörenBertel Österdahl sände oss . Hanber att få fästa uppmärksamheten på att det inte baraär 50 miljoner som kriminalvården är satt att spara.I propositionen finns också en rad andra åtgärder,vissa beslutade redan tidigare, vissa kopplade tilllönekompensation m.m., som innebär att det krävernoggrant studium för att man skall få beloppets volymexakt klart för sig. Vi har kommit fram till - och dettahar också bekräftats av departementet - att summanligger på /96. Av detta strävar vi efter att "betaav" 100 miljoner redan innevarande budgetår.Man gör alltså så gott man kan, men sedan kom-mer man fram till märgen, och då finns det bara ned-läggningar att ta till. vet att Krimi-nalvårdsstyrelsen inte har haft möjlighet att göra, elleri varje fall inte har gjort, den konsekvensanalys somvi i våra reservationer efterlyser.Då blir det som Sörestedts egen partivän, kommu-nalrådet i , , säger omnedläggningen i : Den kom som en kall-dusch, och det är fullständigt vanvett. Det är ett hårtbetyg gentemot partivänner.Anf. 81 ()Fru talman! Jag har tagit del av vad Kriminal-vårdsstyrelsen skriver. redovisade intehär på vilket sätt man har tänkt genomföra den härbesparingen. Jag kan inte förstå det som att det pånågot sätt skulle bli en sämre verksamhet i och mednedläggningen av vissa anstalter och utbyggnaden avvissa tillkommande paviljonger och annat.Kriminalvårdsstyrelsen redovisar faktiskt att manhar tittat på kostnader, effekter och kvalitet inomvården och gjort bedömningar utifrån hur man på siktskall kunna utveckla de befintliga anstalterna, ochman har funnit att en del anstalter och häkten, somman har konstaterat inte har utvecklingsmöjligheter,kan vara föremål för nedläggning.Göthe vet att harvarit i och diskuterat kostnader och effek-ter. Frågan överlämnas sedan till regeringen. Som vialla är överens om är det regeringen som fattar besluti de här frågorna, och då föreligger de kostnadsut-redningar och effektivitetsutredningar som Kriminal-vårdsstyrelsen har gjort.Anf. 82 ()Fru talman! är det den konsekvensut-redning som vi efterlyser som borde ha tillkommit föratt man skall kunna göra bedömningar. Det är inteKriminalvårdsstyrelsen som har funnit att det är nöd-vändigt att för innehållet i kriminalvården lägga nerett antal anstalter. Detta tvingades man till därför inte hade andra medel än nedläggning att tillgåinför den nedskärning som regeringen påbjuder.Anstalten i har nämnts i debatten. 7miljoner sattes in där. Det gjorde Kriminalvårdssty-relsen därför att man hade tänkt sig att behålla denanstalten åtskilliga år till.I finns anstalten Borgen. Den är vis-serligen byggd , om jag minns rätt, men innehål-let i vården där är alldeles utomordentligt och komp-letteras av den vård som ges på den nybyggda anstal-ten i samma kommun. Det är s.k. vårdkedja som harutvecklats där tillsammans med frivård.Men inför damoklessvärdet tvingas man nu fattabeslut som man inte hade tänkt sig, och det bör BirtheSörestedt tänka på.När det gäller åberopade jag det social-demokratiska kommunalrådet, som anser detta varavanvett. Jag antar att det är en klok kvinna, eftersomhon är partivän till . 83 ()Fru talman! Nej, , Kriminalvårds-styrelsen kanske inte hade tänkt lägga ner de här an-stalterna i den takt man nu blir tvungen till.Vi skall inte glömma vad som är utgångspunkten.Utgångspunkten är att vi har ett statsfinansiellt lägesom gör det nödvändigt med besparingar. Besparingargörs på i stort sett alla områden. Därför anser viatt kriminalvården inte kan undantas.När vi behandlade den ekonomiska pro-positionen ansåg också majoriteten i utskottet attkriminalvården och rättsväsendet måste ta sin del avbesparingarna. Besparingarna får inte, som också kdsanförde tidigare i debatten, läggas över på andra vik-tiga områden som barn och ungdomar, insatser motarbetslöshet och social utslagning. Det är områdensom kanske hade fått ta de här besparingarna om deinte kan ske inom kriminalvården.På inget sätt antyder man inom kriminalvården attverksamheten skall bli sämre. De kostnader man därhar bedömt vara störst är lokaler och löner. Man harockså utifrån olika utgångspunkter och analyser gettförslag till vilka anstalter och häkten som kan läggasner. Det ankommer på regeringen att ta ställning tilldetta utifrån vilka effekter det får på andra myndighe-ter och därefter göra en bedömning av vad som skallläggas ner.Anf. 84 () replikFru talman! sade i sitt inlägg attregeringen och inte har haftför avsikt att minska på narkotikabekämpningen påanstalterna utan att den tvärtom skall öka. Jag tyckeratt det är bra, eftersom det gäller ett oerhört stortproblem och de resultat som man uppnår absolut inteär tillräckliga.Vi har från i motionen och i reservationensagt att de 25 miljoner som vi föreslår kan användastill drogbekämpning och till insatser för dem som harpsykiska problem. Men om det, som , visar sig att dessa pengar inte behövs för nar-kotikabekämpning utan att man skall utöka dennaändå, finns det verkligen ytterligare möjligheter. Somjag sade i mitt första inlägg kan dessa 25 miljonersjälvfallet också användas för att rädda vissa ned-läggningshotade häkten och anstalter, även om vi intespecifikt har uttalat detta i motionen och i reservatio-nen. Det gäller särskilt om medlen inte behövs fördrogbekämpning.Anf. 85 () replikFru talman! Vi har alltsedan mitten av 80-taletdiskuterat olika åtgärder för att komma till rätta mednarkotikamissbruket. Vi är helt överens om att dettaarbete måste fortsätta. Det skall inte göras avkall pådetta, utan ytterligare initiativ skall, som regeringenhar uttalat, tas för att komma åt narkotikamissbruket.Ingbritt Irhammar säger nu att de 25 miljonernakan användas till annat, till häkten och till anstalter.Givetvis, men om man inte gör en besparing , åter-kommer kostnaderna längre fram. Är då villigatt framöver ge ytterligare pengar till kriminalvårdensanstalter och häkten?Anf. 86 () replikFru talman! Jag vill först säga att det är viktigt attvi är överens om att det fordras en ordentlig narkoti-kabekämpning på anstalterna. Som jag sade i mittförsta inlägg behövs sådana insatser minsannockså mot dopingpreparat.Vad gäller det bevarande av vissa anstalter somvåra medel kan räcka till krävs det återigen en totalkonsekvensanalys av om man verkligen gör någrabesparingar eller ej. sade i sitt förstainlägg att det nu är, om jag hörde rätt, i genomsnitt en87-procentig beläggning på häktena i södra är en oerhört hög beläggning. Vi tidigare sett attgenomsnittet är beläggning. Jag har fått höra attdet är veckovisa kontroller av situationen på häktena it.ex. Man har där ringt runt till häkte efterhäkte, och det har inte funnits enenda plats. Det är självklart att en genomsnittsstatistikligger litet lägre medan beläggningen enstaka veckorkan vara litet högre. Situationen är dock mycket all-varlig, och det är viktigt att se över och följa uppsituationen.Anf. 87 () replikFru talman! Visst kan vi här redovisa procentsiff-ror på beläggningen och hänvisa till förhållandena ifebruari eller mars eller under andra perioder. Siffror-na varierar från månad till månad, och det är viktigtatt beläggningen inte blir för hög. Vi har tidigare frånriksdagen uttalat att vi vill ha en 85-procentig be-läggning, men på grund av besparingar som måstegöras kommer vi inte att nå det målet under de när-maste åren framöver. Låt mig också konstatera att viinte heller under de föregående två åren nådde denbeläggningen.Anf. 88 (mp) replikFru talman! Jag vill kommentera två saker i BirtheSörestedts anförande. Det gäller återigen de nedlägg-ningshotade anstalterna.Birthe Sörestedt sade att Kriminalvårdsstyrelsenskriterium var mindre, utbyggbara anstalter. Då undrarjag: Varför skall de byggas ut? Jag förstår inte varförvi skall ha en strävan att bygga ut anstalter. Det är demindre anstalterna som jag vill värna om. Jag tyckeratt de är bättre och menar att de kan omvandlas ochtas i bruk för frivården. Det är en positiv inriktning.Det andra uttalandet var att det är fråga om gamlaoch nedslitna anstalter. Ja, det var den informationensom vi fick. Jag såg framför mig flagnande ruckelsom det regnar in i. Vi fick höra att det var fråga omflera byggnader , bl.a. i Hudiksvall.Men i verkligheten är de inte några ruckel, utan dethar gjorts genomgripande renoveringar. 1800-talshushar ofta mycket bättre stomme än dagens hus. Det ärdärför som vi ifrågasätter nedläggningen av dessaanstalter. Det har framkommit att den beskrivningsom vi har fått inte stämmer.Lokalerna på Hudiksvallsanstalten är i så brakondition att de har återinvigts. Vi säger där-för att det i detta sammanhang inte blir fråga om någ-ra stora belopp, som man kortsiktigt kan tro att detblir.Anf. 89 () replikFru talman! Jag vill först för pekapå förutsättningarna för verksamheten och på anled-ningen till att man vill utveckla och bygga större an-stalter.Man kan spara på administration m.m., om anstal-ten är litet större. Om man, som sker, bygger till vissaanstalter, kan man inom dessa anstalter inrätta småenheter där man kan genomföra påverkansprogramoch olika former av rehabilitering. Man kan också påett bättre sätt differentiera de intagna mellan de olikaavdelningarna och ha dem helt eller delvis avskildafrån varandra. Det är en sådan inriktning av verksam-heten på olika påverkansprogram som man vill seinför framtiden. har därförangivit att vissa anstalter ur kostnads- och effektivi-tetssynpunkt men också av utvecklings- och utbygg-nadsskäl bör läggas ned.Som jag tidigare nämnde finns dessa anstalter medi de planer som har funnits för att förändra anstalts-beståndet på . Många av dem är, som KiaAndreasson sade, 1800-talsanstalter, och det har varitett måste att göra renoveringar i lokalerna för att bådepersonalen och de intagna skulle ha en något så närdräglig miljö att vistas i. Dessa lokaler skall vara kvarfram till dess att anstalten skall läggas ned.Utgångspunkter för den bedömning som gjorts avKriminalvårdsstyrelsen har varit dels verksamheten,dels kostnaderna och utvecklingsmöjligheterna.Anf. 90 (mp) replikFru talman! Jag förstår av inläggatt man kan effektivisera genom att ha stora anlägg-ningar. Men även om de delas upp i mindre avdel-ningar är det ändå fråga om stora anstalter, som tillviss del är negativa. Det blir där en helt annan atmo-sfär och anda, och det är ovedersägligt att det är posi-tivare med mindre anstalter.De besparingar som kan göras genom samordningkan ätas upp av kostnader för långa avstånd och annatsom kommer in i bilden. Det är sådant som vi försö-ker analysera.Vad återigen gäller de gamla argumenten att detbara är fråga om kosmetika på byggnaderna vill jagsäga att det inte är så. Upprustningen sker inte baraför att man skall kunna vistas där under en liten peri-od till, utan det är fråga om en genomgripande reno-vering.Vi kommer väl inte mycket längre i detta replik-skifte, men jag ville ändå kommentera dessa uppgif-ter.Anf. 91 () replikFru talman! Det kan kanske vara på sin plats attbeskriva vilka storlekar som vi talar om. De anstaltersom här beskrivs som stora har ungefär 100 - 120intagna, och de anses i varje fall i ett internationelltperspektiv vara mycket små.De mindre anstalter som byggs ut blir inte såhiskligt stora. Jag sade inte att det blir fråga om kos-metika. Jag sade att det krävs en förbättring för attmänniskor skall kunna vistas i dessa byggnader, ochdet är viktigt. Diskussionen om huruvida dessa gamlaanstalter skall vara kvar ännu gäller om de skallkunna vara kvar på ytterligare 10, 15 eller sikt.För att de skall kunna vara ändamålsenliga för krimi-nalvården krävs det då helt andra utbyggnads- ochutvecklingsmöjligheter.Anf. 92 () replikFru talman! Först vill jag säga att jag kommer attvänta med spänning på att Straffsystemkommitténskall bli klar. Jag är också mycket tacksam över designaler som jag känner att socialdemokraterna gernär det gäller att bygga ut de alternativa påföljdernaoch att återkomma även med större ändringar i fram-tiden.Vad jag framför allt skulle vilja kommentera ärsituationen för de psykiskt störda inne på anstalterna.I det fallet är jag helt överens med att det är olidligt för dem som är där, både förpersonal, de människor som har dessa problem ochövriga intagna. Ur den synpunkten är det vettigt attbygga upp stödavdelningar. Men det handlar inte ompsykiskt störda som ändå skulle ha hamnat inom kri-minalvården. Som jag tog upp i mitt anförande hand-lar det också om lagändringen. Det är fler av de psy-kiskt störda som döms till fängelse därför att vihar en striktare definition. En stor del av dem som ärpsykiskt störda som kommer att behöva hjälp på stö-davdelningar hade tidigare inte dömts till fängelse.Birthe Sörestedt talar om att dessa människor äricke behandlingsbara. Men det är väldigt olika me-ningar om detta är en behandlingsbar grupp eller inte.Det tvistar man om även inom rättspsykiatrin. Förbara hade dessa människor bedömts varaså sjuka att de inte skulle dömas till straff. Det är därändringen måste ske, anser vi i Vänsterpartiet.Anf. 93 () replikFru talman! Det är väldigt svårt att uttala sig omde psykiskt sjuka. Kriminalvården föreslår nu att manpå bästa sätt skall ta hand om dem som finns inomkriminalvården. har också varitinne på den diskussion som förts tidigare om att denslutna vården inte tog hand om dem som fanns inomkriminalvården. Det bör alltså vara ett bättre samarbe-te med den slutna vården. Vi kommer säkert att åter-komma till denna grupp. Det finns mycket mer attdiskutera i dessa frågor.Fru talman! Avslutningsvis vill jag säga att utskot-tet har uttalat att vi skall användaoss av alternativa påföljder i större utsträckning ochatt vi skall få förslag till nya alternativa påföljder.Vad jag förstår kommer medsitt förslag . Då får vi möjlighet att vidarediskutera de alternativa påföljderna och de föränd-ringar i lagstiftningen som kan behövas.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutUU21 Situationen i f.d. samt AlbanienMom. 2 (Bosnien-Hercegonias folkrättsliga status ochhävande av vapenembargo)1. utskottet2. i motsvarande del (fp)Votering:266 röster för utskottet25 röster för res.58 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 67 m, 22 c, 1 fp, 17 v, 8 mp,12 kdsFör res. : 1 m, 21 fp, 3 mpFrånvarande: 22 s, 12 m, 5 c, 4 fp, 5 v, 7 mp,3 kdsHenrik () anmälde att han avsett attrösta ja men markerats ha röstat nej.Bo Könberg () anmälde att han avsett att rösta nejmen markerats vara frånvarande.Mom. 3-9Kammaren biföll utskottets hemställan.UU22 Fredsprocessen i MellanösternKammaren biföll utskottets hemställan.JuU13 Anslag till , m.m.Mom. 3 (bidrag till brottsofferjourer)1. utskottet2. 1 (m, c)Votering:210 röster för utskottet91 röster för res. 148 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 1 c, 23 fp, 18 v, 12 mp,12 kdsFör res. 1: 70 m, 21 cFrånvarande: 17 s, 10 m, 5 c, 3 fp, 4 v, 6 mp,3 kdsMom. 4 (utvärdering av åtgärder på brottsofferområ-det)Godkännande av utskottets hemställan med1. motiveringen i res. 3 (mp)Votering:249 röster för utskottet13 röster för res. 340 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan och motive-ring.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 68 m, 21 c, 17 vFör res. 3: 13 mpAvstod: 1 s, 2 m, 1 c, 23 fp, 1 v, 12 kdsFrånvarande: 17 s, 10 m, 5 c, 3 fp, 4 v, 5 mp,3 kdsMom. 6 (förtur vid förundersökning)1. utskottet2. 6 (fp, c)Votering:244 röster för utskottet58 röster för res. 647 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 70 m, 18 v, 12 kdsFör res. 6: 22 c, 23 fp, 13 mpFrånvarande: 17 s, 10 m, 5 c, 3 fp, 4 v, 5 mp,3 kdsMom. 7 (förskottering av skadestånd m.m.)1. utskottet2. 7 (c)Votering:281 röster för utskottet20 röster för res. 748 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 70 m, 1 c, 23 fp, 18 v,13 mp, 12 kdsFör res. 7: 20 cFrånvarande: 17 s, 10 m, 6 c, 3 fp, 4 v, 5 mp,3 kdsMom. 10 (kommunarrest)1. utskottet2. 9 (mp)Votering:287 röster för utskottet13 röster för res.