prot · GI0965 · 1995-02-23 00:00:00 — Genomförs den ytterligare prishöjningentvingas sågverket naturligtvis att minska sinproduktion. Något sätt att kompensera sig medlikvärdiga timmerkvaliteter på närmare håll finns inte.I sitt svar konstaterar kommunikationsministern attjärnvägen svarar för av transportarbetet påavstånd över . Enligt ministern har regeringenambitionen att öka den andelen ytterligare. Kan manverkligen anse att är en godtagbar nivå för tungatransporter, även om det skulle vara en braprocentsiffra jämfört med övriga ?Tror verkligen att de härchockhöjningarna av priserna underlättarmöjligheterna att öka järnvägstransporterna?Anf. 10 ()Fru talman! Jag skulle vilja börja mitt inlägg medatt fråga om det är regeringensuppfattning, strävan och vilja att försöka föra över såmycket som möjligt av timmertransporterna frånexempelvis den förre interpellanten till och mitt tilllastbil från järnväg. Man skulle nästan kunna dra denslutsatsen av svaret. Det blir nämligen resultatet av enogin prispolitik från SJ:s sida. Det får ävenkonsekvenser för miljön m.m.Jag tycker att svaret är märkligt ur två synpunkter.För det första motiverar kommunikationsministernjärnvägstransporter enbart ur storskalighetssynpunkt.Hur blir det då med möjligheterna att utvecklamiljön? Hur ser regeringen på de regionalajärnvägssträckorna? Har de ingen framtid?För det andra säger kommunikationsministern attdet blir bättre totalekonomi om man centraliserarrangeringar och kuskar runt med gods ellerkanske längre i onödan. Menar regeringen att det härinte har någon betydelse för en effektivtransportekonomi? Så kan det väl ändå inte vara.Jag beklagar att det inte kan spåras någon starkvilja från regeringens sida för en mer humanprispolitik gentemot de små företagen för att ge delokala och regionala järnvägarna en bättre möjlighetatt fungera.Det exempel som tar upp i sininterpellation är typiskt. Stångådalsbanan är nu enjärnvägssträcka där enligt riksdagsbeslut på förslag avden föregående regeringen staten är beredd att gå inoch satsa pengar för att utveckla en pulsåder i ettområde som har stora problem ur regionalpolitisksynpunkt. Detta följer det statliga SJ upp med att höjagodspriserna och kanske med ytterligare20 % från . Detta är verkligen orimligt.Det rimmar mycket illa med de satsningar påjärnvägen som riksdag och regering säger sig viljagöra.Jag och anser att de lokala järnvägarnahar en utomordentligt stor betydelse urtransportsynpunkt, ur miljösynpunkt och också urmatarsynpunkt vad gäller stomjärnvägarna.Ines Uusmann talar i vissa fall väldigt vackert omjärnvägen, i varje fall när det gäller storskaligheten.SJ är ett statligt företag, och regeringen bör kunnapåverka SJ så att man får till stånd en bättreprispolitik för att främja järnvägsutvecklingen. Jagvill fråga kommunikationsministern om interegeringen är beredd att vidta några åtgärder för attfrämja en bättre utveckling på det här området.En möjlighet kan vara att man ökar konkurrensenvid upphandlingen genom att avreglera. Det fanns ettsådant beslut i den förra regeringen och ett förslag iriksdagen, men tyvärr sa Socialdemokraterna ochVänsterpartiet tillsammans med Ny demokrati nej.När det gäller upphandlingar från SJ:s sida ellerifrån lokala trafikhuvudmäns sida är det ofta fråga omatt de lokala trafikhuvudmännen behöver köpa etttrafikutbud även på en del av stomjärnvägen, somkomplement, för att få till stånd en effektivare trafikoch därmed få ner kostnaderna och skapa billigaretransporter för småföretagen. Den möjligheten harman alltså inte nu.Är kommunikationsministern inte beredd att vidtanågra åtgärder för att möjliggöra en ökad konkurrensvid upphandling av trafik för att få ner kostnadernaoch därmed få bort sådana problem som skapas förAnsgarius i Södra Vi, som LennartBeijer har pekat på i sin interpellation.Anf. 11 Kommunikationsminister ()Fru talman! Jag tycker att det är positivt att vi fåren debatt om godstransporter på järnväg. Sådana härdiskussioner har annars varit koncentrerade tillsnabbtåg och höghastighetståg. Jag tror att vi behöverresonera om det här.En offentlig debatt och en genomlysning visar attdet finns möjligheter. berättar att manhar kunnat förhandla med SJ. Det kan anses vara entillfällig kompromiss, men så går det till i enmarknadsekonomi. En stark konsument kan påverkaproducenten också.Det låter som om det totalt handlar om myckethöga prishöjningar när det gäller SJ. Jag tror att manmåste hyfsa debatten. säger att det ärprishöjningar på . Det är ungefär 20 kunder somhar fått högre prishöjningar än , som är dengenomsnittliga höjningen. Det måste man hålla iminnet. Annars blir det en underlig och barock debatt.Lennart Beijer undrar vad jag tänker göra för attunderlätta prispolitiken. Varken regeringen ellerriksdagen fastställer taxor för godset. Utifrån våra måloch de krav som vi ställer på affärsverket SJ måste SJsätta sina egna priser, oavsett om det handlar ompersontrafik eller om godstrafik. Jag har alltså inte föravsikt att ägna mig åt något ministerstyre på detområdet.Agne har synpunkter på att jag har sagtatt järnvägen är storskalig. Jag vidhåller att järnvägenhar sina stora fördelar på det storskaliga området. Därär vi bäst. frågade om jag tycker att detär tillräckligt att järnvägen svarar för avtransportarbetet över . Vi skall komma ihåg attnär det gäller de tunga transporterna -bulktransporter, som det kallas på fackspråk - ärsiffran vad gäller långväga transporter iSverige. På det området kan inget annat land klå oss.Detta hänger naturligtvis ihop med att vi har mycketmassa, timmer, skrot och sådant som är särskiltlämpligt för järnvägstrafik.Jag skall nu komma tillbaka till . Är det bra att köra timmertransporter på väg,eller skall de köras på järnväg? Det är en bra fråga. Iregeringskansliet håller vi nu på att arbeta med enmodifierad avreglering av järnvägen. I det arbetetkommer vi just att komma fram till att vi skallkombinera med en konkurrensutsättning på vissadelar av nätet. På stomnätet tror jag faktiskt att vibehöver den storskalighet som SJ kan stå för. När detgäller matartrafiken, de företag som kör till stomnätet,tror jag att man kan ha en väldig glädje och nytta avatt det finns en konkurrensutsatt upphandling.Hur den modifierade avregleringen skall se utkommer vi att lägga fram en departementsskrivelseom . Det förslag som den förra regeringenlade fram och som också fattade beslut omskulle innebära en oerhört konstrueradkonkurrensutsättning. Jag har svårt att se att denskulle ge några effektivitetsvinster. Man skall ta detbästa ifrån båda systemen.Jag tror nämligen att kombitrafiken också kangynnas av den här typen av avreglering.Kombitrafiken har vi talat så länge om, men det harsällan hänt något i verkligheten. Det beror på att dethar funnits allt för stela system. Det handlar alltså omatt kombinera de stora fördelar som järnvägen har närdet gäller storskaligheten med den flexibilitet somlastbilarna har. Framför allt vinner mansamhällsekonomiskt och miljömässigt på det.Tack!Anf. 12 ()Fru talman! Den omtalade kraftiga höjningen försågverket i Södra Vi är ingen tillfällig händelse. Jagvet inte om det är 15, 20 eller 30 företag som harråkat ut för samma sak. Lustigt nog har grannföretageti den här lilla byn, som har tagit sittspecialtimmer till stolpar ända från , åkt påen prishöjning på . Det företaget har åtminstoneinte ännu kunnat få fram någon kompromiss ellernågot lindrigare förslag.I kommunikationsministerns svar säger hon: "I ettfåtal fall har SJ:s prishöjningar varit kraftiga. Dettaberor då på att dessa transporter varit kraftigtolönsamma , trots de rationaliseringarsom gjorts." Om det har varit på det sättet måste manfråga sig om det verkligen är en god affärsprincip att iett enda slag justera tidigare felaktiga avtal. Kannågot annat företag kompensera sig på det sättet, såsnabbt? Vore det inte mer naturligt att man under enlängre tidsperiod justerar prisläget, som man normaltgör? Företagen har naturligtvis full förståelse förnormala prishöjningar.Kommunikationsministern säger i sitt svar att denomorganisation som har gjorts, som innebär atttågrangeringen utförs i i stället fört.ex. i , inte har någon betydelse för priset. Detfår man verkligen hoppas. I det här fallet rör det sigändå om ca 50 extra mil. Det är inte konstigt ommindre företag på landsbygden drar andra slutsatserän vad kommunikationsministern gör.Kan verkligen denna drastiska prispolitik ligga ilinje med regeringens ambitioner att öka de tungatransporterna på järnväg? Är det inte en uppenbar riskför att den här prissättningen minskar volymen? Nogmåste väl regeringens ambition gälla även för demindre industriföretag som också har tungt ochskrymmande gods?Anf. 13 ()Fru talman! Jag kan inte få det till annat än att omman inte är beredd att vidta några åtgärder så blirföljden, , att det blir flerlastbilstransporter mellan och änvad det behövde bli.Det har kanske inte så stor betydelse, säger , om ett tjugotal kunder får 60-procentigprishöjning om de andra klarar sig med 15-20 %.Men i , och i län, är vi rädda omsmåföretagen. i detta vara droppen som gör att vi inte längre harett livfullt småföretag om man inte kan fåen vettig transportkostnad på sina produkter.Jag tror att man inte får underskatta detta. Ävenom man i ett perspektiv kan se att man haft ett mycketbra pris, kanske ett underpris på transporterna, så kanen sådan prishöjning få väldigt stora konsekvenser.Det är inte rimligt att ha det så.SJ har sina största fördelar när det gäller attutveckla storskaligheten. Jag vill fråga råd kommunikationsministern har att geAnsgarius i Södra Vi och andrasmåföretag längs Stångådalsbanan när staten nu ärberedd att gå in och rusta upp den. Skall de läggatrafiken på järnvägen eller skall de väljavägalternativet? Är inte beredd atttillsammans med oss försöka att hitta en vettig politiksom gör att man främjar miljön och järnvägen ävennär det gäller de regionala transporterna?Jag noterar med tillfredsställelse att beredd att komma till med ettavregleringsförslag. Jag beklagar bara att vi har tappatdrygt . Det kan ha stor betydelse förutvecklingen av företagen i vår region. Jag ser framemot det förslaget. Jag tror det är nödvändigt. Det ären bland flera åtgärder för att få till stånd en bättreprispolitik för järnvägen och för utvecklingen avsmåföretagen.Anf. 14 Kommunikationsminister ()Fru talman! När det gäller prispolitiken för deolika transportslagen tror jag det är viktigt att vikommer ihåg att det inte är här i som visätter taxorna på vare sig lastbilstransporter eller påSJ:s transporter, eller för den delen på sjötransporter.Vad vi skall göra är att se till att vi har någorlundarimliga och rättvisa konkurrensvillkor.I den totala samhällsekonomin innefattar vi ocksåmiljöhänsynen. Vad som har varit oerhört svårt närman skall sätta avgifter på olika transportsystem ochsådana saker är att i pengar mäta de externa kostnadersom de olika trafikslagen förorsakar, dvs. vad detkostar att talgoxarna slutar sjunga. Det är svårtatt mäta sådana saker, liksom det är svårt att mätatrafiksäkerhet - det är något lättare att mätatrafiksäkerhet.De här svåra avvägningarna skall man försökagöra i den kommunikationskommitté som jag tillsattför att se över konkurrenssnitten mellan bl.a. de olikatransportslagen för att vi skall få över så mycket godssom möjligt från väg till järnväg.Jag tycker att vi skall främja de långa och tungagodstransporterna på järnväg även för små företag.Men det vore inte rätt att göra det genomstatssubventioner. Vi kan inte stå här i ochlova att vi skall sätta in så och så mycket pengar i SJför att man skall ha en särskilt fördelaktig taxepolitikför en viss struktur av företag.Vilket råd skall jag då ge till småföretagarnautmed Stångådalsbanan? Vad jag än säger kommernågon att svara: Det var det dummaste jag har hört ihela mitt liv! Men ett råd är att man faktiskt skall seSJ och som en transportör som man kanförhandla med. Bara för att det råkar vara ett statligtaffärsverk är det inte någonting av givet. Det ären förhandlingsmotpart som man skall diskutera medutifrån marknadsmässiga förutsättningar.Anf. 15 ()Fru talman! Jag tolkar kommunikationsministernpositivt. Framför allt det sista hon sade tycker jagtalar för att det skall finnas vissa möjligheter.Jag hoppas att trots allt kommunikationsministernfunderar vidare på detta med prispolitiken. Den äravgörande för om vi skall kunna få ökade mängdergods på järnvägssystemet.Vi kan inte bara inrikta oss på de riktigt storaföretagen som kan fylla hela långa tågsätt. Vi måsteäven se till att de mindre företagen, som kanske barafyller två tre vagnar, kan vara med.I det här aktuella fallet skall vi också veta, somAgne tog upp, att det pågår en relativt storupprustning av järnvägen Linköping-Hultsfred-Kalmar, den s.k. östra stambanan, om man vill ha ettvackrare ord än Stångådalsbanan - båda orden är likavackra för den delen. Skall den järnvägen bli lönsamfordras oerhört stor ökning av godsmängden påjärnvägen. Det är därför de här senasteprishöjningarna är så olyckliga på många olika sätt.Riksdag och regering har uttalat en ambition attöka de tunga transporterna på järnväg, och detta ärviktigt både ur totalekonomisk synvinkel och urmiljösynpunkt. Det är därför som det är viktigt att SJfår de rätta signalerna och dessutom, naturligtvis,resurserna för att genomföra de ambitioner som vihar.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1994/95:160 till utrikesutskottet5 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1994/95:164 Jämställdhet mellan kvinnor och mäninom utbildningsområdetRedogörelse1994/95:RJ1 Styrelsens för stiftelsen berättelse över fondensverksamhet och förvaltning under år 1994Motonermed anledning av prop. 1994/95:Höjning avanläggningshavarnas ansvarsbelopp föratomskador1994/95:L21 av m.fl. (c)1994/95:L22 av m.fl. (v)1994/95:L23 av m.fl. (kds)1994/95:L24 av m.fl. (mp)6 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 22 februari1994/95:308 av () till statsrådetMats om export av krigsmateriel tillMexiko m.fl. länderden 23 februari1994/95:309 av () tillarbetsmarknadsministern om UngdomsarbetslöshetenFrågorna publiceras i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 7 mars.7 § Kammaren åtskildes kl. 12.57.Förhandlingarna leddes av tamannen.