prot · GI09116 · 1995-06-08 00:00:00 — Omtanken om miljön är alltså viktig bådepå den "lilla nivån", den mänskliga nivån, och i dennakammare, för annars klarar vi aldrig av de stora frågorsom vi har framför oss.Anf. 161 ()Fru talman! Jag vill kort återgå till en mening ibetänkandet som är bra - att den ekonomiska utveck-lingsmodell som råder i industriländerna inte ärförenlig med de ekologiska grundvillkoren.Hade vi haft nämnda ekonomiska modell i Sveri-ge, , då hade vi kunnat få en ekologisklimpa, vilket kan vara svårt att få. Vi behövermiljöavgifterna och miljöskatterna. Kanske kan vi dåprata så fint om miljön som man gör från socialdemo-kratiskt håll.The European Environmental visar i EU har en backlash på miljöområdet, dvs. attdet går bakåt. Detta beror delvis på lågkonjunkturen,som skapar en irrationell rädsla och främjar kortsikti-ga argumentationer. Det gäller argument som att högamiljökrav är ett hinder för kreativiteten, höga mil-jökrav medför kostnader som snedvrider konkurren-sen och ökar arbetslösheten, miljöreformer är precissom sociala reformer en lyxvara för bättre tider ochprioriteringar måste ändras under lågkonjunktur.Det finns många argument mot dessa kortsiktigaargumentationer, t.ex. att miljövänlig teknologi är denmest växande sektorn, att investeringar i hållbar tek-nologi skapar mer sysselsättning än jämstora investe-ringar i andra sektorer, att höga miljökrav faktisktkostar litet jämfört med andra kostnadsfaktorer och attkonkurrensfördelar inte är hotade därför att handelnpågår i stor utsträckning mellan industrialiseradeländer.Att en god utveckling och sysselsättning går handi hand med satsningar på miljösidan är något som mani EU inte förstår, utan man tror på traditionella lös-ningar som satsningar på mer vägar och mer satsning-ar på storskaligt jordbruk. Detta är en viktig orsak tillatt vi sade nej, till att sadenej och även till att många miljöorganisationer sadenej eller var tveksamma till EU.Jag går så över till EU:s femte miljöhandlingspro-gram. Det tog att utveckla detta, och det harfunnits . Men konkret har det faktiskt nästaninte lett till någonting alls. Orsakerna till detta ärdelvis att s.k. möjliga förlorare i näringslivet försökerpåverka , att nationella rege-ringar oftast stöder dessa förlorare i näringslivet, i EU inte tar hänsyn till den globala dimensio-nen, att medlemsstater inte använder sig av subsidiari-tetsprincipen och att man inte använder sig av Agen-da 21 och tar med alla sektorer i miljöarbetet utannästan enbart industrisektorerna. Dessa faktorer harEuropean tagit fram. Här bor-de gå in och jobba för att dessa faktorer inteskall finnas i EU. Det gäller att få in det här i traktatsom finns i EU.Hur agerar då på det nationella området?Man hänvisar här i i olika betänkandenofta till att regler som kommer i konflikt med de åta-ganden som gjort genom sitt medlemskap iEU förhindrar höga miljökrav. Därför skulle jag viljase att den och användersig av § 101, punkten 4 i , den s.k. mil-jögarantin. Jag har inte på långt när sett tillräckligtmycket av den här i . Varför, SinikkaBohlin, använder vi oss inte av den?Jag går så över till miljömärkningen. Man säger ibetänkandet att det är viktigt att kravnivåerna sättshögt inom EU:s miljömärkningssystem. Det är bra.Däremot säger man att EG:s miljömärkningssystembör lära sig av den nordiska miljömärkningen i frågaom utvecklingen av kriterier för olika produktgrupper.Det är inte bra. EG:s miljömärkningssystem bör lärasig av nationella miljömärkning Falken.Ett sätt att främja konsumenternas möjlighet tillmiljöeffektiva val på marknaden är miljömärkningen.Den är väldigt viktig. Det är viktigt att vi har stortrovärdighet i de här frågorna. Svanen har mångabrister. En är att underlagsarbeten till Svanen inte äroffentliga och att dokument saknar referenser. Det är också svårt att förstå vilken informationoch kunskap som kriterierna är baserade på. Kriteri-erna måste kunna utsättas för extern granskning; dettapå grund av demokratiska principer, men också föroffentlighetsprincipens skull.Svanen har olika kriterier där man kan kompense-ra en dålig egenskap med att ha bättre värden vadgäller en annan egenskap. Då följer man inte tankarnakring försiktighets- och substitutionsprincipen. Om ensubstans är "diskutabel" skall den inte accepteras i enmiljömärkt vara. En miljömärkt vara skall dessutomvisa att den är miljöbra och har inget samband medkvalitets- och funktionskrav.Tillverkarna får betala av inkomsterna plus11 och stå för provtagningskostnadernaför att kunna använda Svanen. Här finns två fel: Delsär det alldeles för dyrt för många företag, dels byggerman finansieringen av miljömärkningen på mängdenförsålda varor. Detta kan minska trovärdigheten förmiljömärkningssystemet, och det skall vi i Sverigeinte medverka till.Sedan måste vi tydligt uttala att vi vill ha en natio-nell miljömärkning. Man kan inte vänta tills det t.ex.kommer ett förslag från om attavskaffa nationella miljömärkningssystem. Då är detoftast . Vi måste vara ute . Så fungerarEU.Slutligen vill jag säga att jag tycker att det är syndatt regeringen inte förankrar i EU den politik somman för här i . Man tycker i väldigt mångafall: Vi kan driva det vi tycker. Men det förhindrarden demokratiska process som oftast brukar driva påmiljöutvecklingen och en god samhällsutveckling.Anf. 162 ()Fru talman! Jag har en liten kommentar till Yvon-ne Ruwaidas inlägg här. Hon hävdar att miljöarbetet iEU har gått bakåt och kritiserar EU mycket kraftfullt.Jag hade en fråga som jag inte fick något svar påfrån Socialdemokraterna. Jag undrar också hur ni iMiljöpartiet ser på möjligheten till överstatliga beslutpå miljöområdet.Ett sätt att driva på och få ett mer offensivt EU ärju att beslut om ekonomiska styrmedel exempelvisskall kunna fattas med kvalificerad majoritet. Hurställer sig till det? Det är ju ett sätt att fåett EU som är mer offensivt än det är . Problemetär alltså att man inte är tillräckligt offensiv. Det gårlångsamt, men man är inte tillräckligt offensiv. Vadvill ?Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )20 § BordläggningAnmäldes och bordladesArbetsmarknadsutskottets betänkande1994/95:AU13 betänkanden1994/95:BoU20 Enhetlig räntesättning och finansie-ring av statliga bostadslån m.m.1994/95:BoU22 Viss ändring av reglerna för statligakreditgarantier m.m.Konstitutionsutskottets betänkanden1994/95:KU49 Ytterligare medel till regeringskansliet1994/95:KU50 Kampanjkostnader vid valet till betänkanden1994/95:UbU20 Konvention om Europaskolorna1994/95:UbU21 jubileumsfonds verk-samhet /95:UbU22 Ytterligare medel inom Utbildnings-departementets områdeSocialförsäkringsutskottets betänkanden1994/95:SfU19 Konvention om social trygghet mel-lan och Chile1994/95:SfU20 Kontroll av socialförsäkringen21 § Kammaren åtskildes kl. 21.39.Förhandlingarna leddes avandre vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 9 § anf. 29 (delvis),av talmannen därefter t.o.m. 12 § anf. 89 (delvis).av förste vice talmannen därefter t.o.m. ajourneringenkl. 18.01,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 19 § anf. 144(delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.