prot · GI09111 · 1995-05-30 00:00:00 — Om det harändrats till fyra gånger högre vore det mycket intres-sant att få veta var den informationen är hämtad. Denhar sannolikt förändrats. Personligen är jag mycketintresserad av var den förändringen har skett.Min poäng var alltså följande. Om cancerrisken nubedöms säg fyra gånger större än 1977 och om desiffror som finns gällande utsläppsbegränsningar dåvar hänförbara till den bedömning gjordes av cancer-risken och man antar att cancerrisken har förändrats,borde man förändra utsläppsnormerna så att de står iparitet med den aktuella bedömningen av cancerris-ken. Jag har tittat i föreskrifter,föreskriftsserie 1991:5. I 8 § talar man om den globa-la kollektivdosekvivalenten. Den är densamma, näm-ligen 5 mSv och gigawatt installerad elektriskkraft, som den var 1977. Där har det alltså inte skettnågon förändring. Det innebär att man gör en stränga-re bedömning av vad cancerrisken är, men man harinte låtit det åtföljas av strängare instruktion till kärn-kraftverken. Det är angeläget. Vi kan inte lita på håller sig inom gränserna. Gränserna måste na-turligtvis sättas rätt.Min fråga är: Är regeringen beredd att förändragränssättningen?Anf. 154 Miljöminister ()Herr talman! Då fick jag förklaring till varförLennart hade räknat så fel eller förde så felak-tiga anteckningar 1993. Svenska myndigheter uppgernu som 1993 att man har förändrat beräkningen fråntio till fyra gånger.Kraven har skärpts. kunde det vara "ettantal år". är det ett visst antal mSv . Det är alltså en klar skärpning jämfört medtidigare.Anf. 155 ()Herr talman! Det stämmer inte riktigt. Det är ing-en fara med mina anteckningar, för jag förde ingaanteckningar vid utfrågningen. Jag litar på den avgeneraldirektören i SSI godkända bok som kom ut1993. Där ser man mycket tydligt att han säger attrisken ligger tio gånger högre än den skattning somgörs. På den explicita fråga som han fick 1993 omutsläppsföreskrifterna hade ändrats svarade han nej.Man har alltså inte ändrat den globala kollektivdo-sekvivalenten som en följd av den nya bedömningen.Om miljöministern menar att en förändring av siffror-na i 8 § i den aktuella förordningen har ändrats har violika papper. Jag har kopior på de aktuella paragra-ferna, och de har inte förändrats. Men bedömningenav cancerrisken har förändrats.Då är min fråga: Borde inte detta leda till ensträngare inställning när det gäller hur mycket kärn-kraftföretagen får släppa ut?Anf. 156 Miljöminister ()Herr talman! Jag föreslår att ochjag sätter oss med våra papper i efterhand för att redaut siffrorna. Det verkar inte som att vi kommer över-ens om fakta här.Anf. 157 ()Herr talman! Det skall jag naturligtvis gärna göra.Den uppmärksamme läsaren av protokollet från da-gens debatt kommer naturligtvis också att gå in och sevilka förändringar som har skett och vilka siffror ochvärden som har förändrats.Låt mig lansera resonemanget kring varför dessaförändringar är angelägna och varför en del inte villåstadkomma förändring. Jag är helt på det klara medatt miljöministern inte tillhör den gruppen. Ställdeman de stränga krav när det gäller utsläpp som dennya bedömningen av cancerrisken föranleder kommerdet att innebära - det är min bedömning - kraftigtökade kostnader för kärnkraftföretagen att möta nyaaktuella rättvisande utsläppskrav. Det finns de sominte vill dra på sig de kostnaderna.Det samtal som miljöministern inbjuder till är jaggärna med om att föra.Överläggningen var härmed avslutad.26 § Svar på fråga 1994/95:543 om producen-tansvar för förpackningarAnf. 158 Miljöminister ()Herr talman! har frågat mig hurregeringen avser att använda lagstiftningen för attdriva på utvecklingen vad gäller producentansvar förförpackningar.Regeringen upplever att producentansvaret förförpackningar inledningsvis inte har fungerat så brasom man kunde önska. Ett exempel på detta är in-samlingen av engångsglas. Förordningen (1994:1235)om producentansvar för förpackningar ger, som denär skriven, inte något större utrymme för sanktionermot producenter som inte sköter sina åligganden.Regeringen har bl.a. därför gettStatens naturvårdsverk, som är tillsynsmyndighetenligt förordningen, i uppdrag att utreda producen-tansvaret för bl.a. engångsglas. skallta fram en tydlig bild av hur producentansvaret funge-rar, bedöma hur troligt det är att återvinningsnivåernauppnås samt föreslå åtgärder inklusive eventuellaförfattningsändringar. En delredovisning av uppdragetskall ske beträffande bl.a. engångsglaset den 31 okto-ber 1995.Statens naturvårdsverk har enligt förordningen(1994:1235) om producentansvar för förpackningarmöjlighet att meddela ytterligare föreskrifter sombehövs för uppgiftsskyldigheten och verkställighetenav förordningen. har re-missbehandlat förslag till föreskrifter, och förslagetbereds i verket. Dessa föreskrifterskall notifieras hos kommissionen, enligt ,innan de kan bli gällande i Sverige.Anf. 159 ()Herr talman! Skälet till att jag ställde den här frå-gan är att jag blev litet förvånad när jag såg direktiventill utredningen om hur producentansvaret har funge-rat. Det är faktiskt tvärtemot vad miljöministern sägeri sitt svar. Det finns mycket tydliga möjligheter attutöva sanktioner mot producenter som inte sköter sinaåligganden.I de aktuella förordningarna stadgas, med referenstill renhållningslagen, att producenter skall bete sig påett visst sätt. Man påpekar också i de aktuella förord-ningarna att det är straffsanktionerat om man inte gördet. Man pekar ut i de aktuella förordningarna vemdet är som har att utöva tillsynen och se till att detfungerar. Det är nästan en tillfällighet som ser ut somen tanke, eller tvärtom , nämligen att den som skallutöva tillsyn är , som ocksåskall utfärda de tilläggsföreskrifter som behövs för attfå det hela att fungera. Det är sanktionerat med upptill högst fängelse.Att efter det att ett antal centralt vik-tiga förordningar när det gäller producentansvaret harträtt i kraft, som också miljöministern påpekar i di-rektiven till utredningen, ge kontrolldirektiv till denmyndighet som ursprungligen har att se till att detfungerar förvånade mig. Därför undrar jag om mil-jöministern har övervägt att använda den aktuellalagstiftningen och dess sanktionsmöjligheter för att setill att det fungerar. Miljöministern säger att det intefinns något större utrymme. Har miljöministern prövatnågon möjlighet att utöva sanktioner om det inte fun-gerar?Anf. 160 Miljöminister ()Herr talman! får gärna förklara förmig hur han skall få sanktionssystemet att fungera ipraktiken. Jag är väldigt intresserad av hur det skallgöras eftersom ingen utom anser attsanktionssystemet fungerar.Anf. 161 ()Herr talman! Jag är inte ensam. När vi kommer attläsa snabbprotokollet från dagens debatt kommer viatt se att den inledande frågestund som miljöministernhade med en partikamrat sade partikamraten mycketriktigt att den här lagstiftningen var en bra tanke ochen bra lag. Jag delar den bedömningen och den upp-fattningen. Den rymmer i 21-23 §§ renhållningsla-gens explicita detaljerade redogörelser för hur tillsy-nen av efterlevnaden skall gå till. Den rymmer i 24 §renhållningslagens redovisning av vilket ansvar somgäller om man inte följer lagstiftningen.Dessa möjligheter finns att utöva sanktioner. In-nan man dömer ut dem bör man åtminstone prövadem. Att i förväg säga att de inte fungerar är väl attträda i ämbetet när det gäller utvär-deringar.Anf. 162 Miljöminister ()Herr talman! I debatten om mitt andra svar i dagsade frågeställaren att det var en bra tanke, men att enbra tanke hade gett problem när det gällde lagstift-ningen och tillämpningen av lagstiftningen.Lennart är ensam om att anse att producen-tansvaret innefattar en lagstadgad sanktionsmöjlighet.Bl.a. för att utreda hur ett sådant skulle kunna fungerahar vi nu skickat det här till Naturvårdsverket.Alternativet hade varit att fortsätta att låta situa-tionen vara kaotisk och då börja titta påvilka åtgärder som skall vidtas. Det hade inte varitansvarsfullt.Jag tycker att det här är en bra tanke. Jag avserockså att reda ut och städa upp i röran och se till atten bra tanke också resulterar i en bra lag.Anf. 163 ()Herr talman! Det är inte sant att den tidigare de-battören sade att det bara var en bra tanke, utan honsade - det kommer protokollet att visa - att det var enbra lag.Nu säger miljöministern att jag är den ende sommenar att det finns sanktionsmöjligheter. vet jaginte riktigt hur jag skall bete mig, herr talman. Jag haralltså den aktuella förordningen här. I 8 § om retur-papper sägs det att bestämmelser om tillsyn av efter-levnad av denna förordning finns i 21-23 §§ renhåll-ningslagen. Jag går då in och tittar i de tre paragrafer-na, och där står det vem som utövar tillsyn, hur detgår till och vilka straffsanktioner som finns. Jag kaninte göra mer, herr talman.Det leder kanske inte längre än till att jag pekar påde här lagarna, att de finns, att det går att läsa democh att det går att tillämpa dem. Om jag är den endesom har upptäckt lagarna är röran kanske litet störreän jag förmodade. Det var sannolikt inte det sommiljöministern ville åstadkomma med sitt svar.Anf. 164 Miljöminister ()Herr talman! Jag upprepar: Det var en bra tanke,men tyvärr blev den hastigt ihopkommen och enmycket urvattnad lag blev resultatet.Nu skall vi försöka reda ut röran, men det går inteatt tillämpa dagens lagstiftning fullt ut för att få tillstånd sanktioner. Men jag är övertygad om att vikommer att reda ut det problemet också. Framför allthoppas jag att ett antal producenter kommer att kännasig manade - av det uppdrag som vi har gett till - att ta sitt ansvar, så att vi inte behö-ver gå in med sanktionsbestämmelser.Anf. 165 ()Herr talman! Jag har all respekt för att miljöminis-tern tycker att lagen är dålig - det må vara - , attmiljöministern tycker att den är urvattnad, att miljö-ministern vill ge tydliga signaler och att miljöminis-tern tycker att det möjligen var en bra tanke.Men vad som undandrar sig min bedömning ochmin insikt är hur man kan döma ut möjligheterna attutöva sanktion enligt den gällande lagstiftningen, närlagstiftningen i flera fall trädde i kraft för knappt etthalvår sedan. Lagen rymmer ju sanktionsmöjligheter.Hur kan man döma ut möjligheterna att utöva sank-tion innan man ens har prövat detta? Icke i ett endafall har regeringen prövat att använda sanktionsmöj-ligheterna. Ändå säger man att de icke finns och att deicke går att använda.Det är för mig obegripligt, herr talman, men jagförstår att debatten stannar där.Anf. 166 Miljöminister ()Herr talman! tycker jag att debatten går påtomgång och att vi upprepar oss. Jag föreslår därföratt vi slutar debatten här.Överläggningen var härmed avslutad.27 § Svar på fråga 1994/95:545 om kraftverks-bygge i ChileAnf. 167 Statsrådet ()Herr talman! har frågat omjag avser att verka för att en generell miljö- och soci-alkonsekvensanalys genomförs i fråga om det redanpågående kraftverksbygget Ralco i Chile.Projektet befinner sig ännu bara på idé- och ut-redningsstadiet och är bara ett av flera alternativ föratt utveckla energitillgången i . Miljökon-sekvensstudier har påbörjats, och möten har organise-rats mellan energimyndigheten och den lokala be-folkningen för att diskutera förutsättningar och socialakonsekvenser av en eventuell utbyggnad.Sverige har i detta skede ingen som helst anknyt-ning till Ralco.Mot denna bakgrund finns det ingen anledning attfrån svensk sida verka för en generell miljö- och so-cialkonsekvensanalys av Ralcoprojektet.Anf. 168 ()Herr talman! Jag finner att statsrådet gör det väl-digt lätt för sig, när han hävdar att i dettaskede inte har någon som helst anknytning till Ral-coprojektet.Framför allt har jag synpunkter på följande formu-lering:"Projektet befinner sig ännu bara på idé- och ut-redningsstadiet och är bara ett av flera alternativ föratt utveckla energitillgången i . "Faktum är att de turbiner som ligger färdiga i Oslohar just den kapaciteten - dvs. elva gånger så storkapacitet som turbinerna för - att detroligtvis kommer att användas för Ralco. Det är alltsåett långt framskridet projekt. Ett chilenskt privatenergiföretag har dessutom öppet deklarerat att Ralcoär ett projekt.Vi kan då diskutera ansvar i detta. Vardet inte så att NORAD från början var tveksam till attdelta i projektet, just därför att man såg faran för attdet skulle röra sig om upp till sex dammar? Det gälldeframför allt Ralco, som skulle innebära ett väldigtstort ingrepp - mycket större än Pangue. Men Sverigehar via BITS klart uttryckt att det bara rör sig om endamm. Dessutom var pengarna villkorade till att detskulle vara en damm. Just med denna ursäkt har Sve-rige låtit bli att göra en generell ackumulativ miljö-konsekvensanalys, med hänvisning till att det bara rörsig om ett dammbygge.Miljörörelsen har länge sagt att det inte bara blirett dammbygge, utan att Ralco står näst i tur. Detsvenska har sagtemot detta. Vi kan konstatera att BITS hade fel.Jag kan inte nog understryka hur djupt det smärtarmig att Ralco kommer att genomföras i alla fall. Då ärdet klart att har ett retroaktivt ansvar, i ochmed att pengarna var villkorade. Jag undrar om PierreSchori är beredd att ta det här ansvaret.Anf. 169 Statsrådet ()Herr talman! Jag kan bara upprepa att intehar någon som helst anknytning till Ralco. Därförfinns det ingen anledning för oss att verka för en ge-nerell miljö- och socialkonsekvensanalys av just Ral-coprojektet.Däremot kan jag upplysa om att det är fel att sägaatt BITS i tidigare sammanhang har vägrat att göra enmiljö- och socialkonsekvensutredning, t.ex. när detgällde kraftverksbygget Pangue. Tvärtom ställdeBITS bestämda krav på sådana studier och på bety-dande miljöhänsyn i projektets genomförande. På chilenskt uppdrag lät BITSdessutom en svensk konsult granska projektet utifrånsådana studier. Konsulten ansåg att såväl de socialasom de miljömässiga konsekvenserna var avsevärtmindre än vad som är vanligt vid kraftverk av den härstorleken.Man beviljade krediter när det gällde Pangue påvillkor att en utarbetad åtgärdsplan för minimering avmiljöeffekterna skulle fastställas. Dessa villkor upp-fylldes, och då beslöt man att ingå avtal och godkännautbetalningsplanen i december 1993.Men det var alltså ett annat projekt än det somElisa frågade om.Anf. 170 ()Herr talman! Här finns många dimridåer. Statsrå-det pekar på att det är fel av mig att säga att BITS intehar gjort någon miljökonsekvensanalys. Men det finnsolika miljökonsekvensanalyser. I den som gjordes avdet norska tillsammans meden konsultbyrå var man väldigt kritisk till Panguepro-jektet, framför allt med hänvisning till att det kunderöra sig om andra projekt. Sannolikt hade inte någotav de två nordiska biståndsorganen beviljat pengar tilldetta projekt om det hade rört sig om sex dammar,inte ens om det hade rört sig om två dammar, i ochmed att konsekvenserna är så allvarliga.Pierre säger att inte har någon an-knytning till Ralco, och det kan jag bara tolka så atthan anser att det är helt OK att bryta avtal. Man harutgått från att det skulle bli bara en damm, och när detblir en damm till säger man bara "oj då".När det gäller vad konsulterna ansåg, kan jag barasäga att miljökonsekvensanalyserna har ändrats medtiden, inte på grund av ändrat faktaunderlag utan avandra orsaker.Anf. 171 Statsrådet ()Herr talman! är vi ute i periferin. För det förstasvarade jag på den fråga som ställdes, och jag konsta-terade att inte alls har någon anknytning tilldetta projekt.För det andra upplyste jag om att man från BITSsida hade ställt bestämda villkor när det gällde kon-sekvenserna för miljön i - tvärtemotvad frågeställaren sade.För det tredje kan jag säga, eftersom vi kom in pådet också, att kommer att tillämpa mycketstränga miljökrav på alla typer av stora projekt sominnebär ingrepp i naturen.Anf. 172 ()Herr talman! Det återstår att se vad stränga mil-jökrav innebär. Det råder ju en viss laglöshet på dethär området. Jag vill återigen understryka att Sverigehar en anknytning till just därför gjort sin första miljökonsekvensanalys på grund-val av att det skulle röra sig om en enda damm. Omdet handlar om två dammar innebär det en ny situa-tion som man måste ta itu med.Detta hände visserligen till största delen under denborgerliga regeringen, men det vore intressant omsocialdemokraterna kunde ta ett nationellt ansvar fördetta.I och med att Panguepengen var villkorad måstenaturligtvis en ny analys göras.Jag kan konstatera att ingenting kommer att skeoch att detta lämnas åt sitt öde. Det är tydligen frittfram för privata företag att använda biståndspengaroch bryta avtal.Anf. 173 Statsrådet ()Herr talman! Jag vill inte instämma i det sista somElisa sade. Jag står fast vid vad jagtidigare har sagt.Överläggningen var härmed avslutad.28 § Svar på fråga 1994/95:511 omhyresgästers möjlighet att påverka ombyggnadAnf. 174 Statsrådet ()Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att ge hyresgäster-na möjlighet att påverka ombyggnaden med anledningav den extra femtonprocentiga subventionen.Jag delar uppfattning om hyres-gästinflytande vid ombyggnad. Det är viktigt att hy-resgästerna får ett verkligt inflytande över upprust-ning och ombyggnad av de hus som de bor i. Rege-ringen har också som framgår av uppmärksammat problemet inom ramen för dennyligen beslutade översynen av hyreslagstiftningen.Översynen i bl.a. denna fråga skall vara avslutad föreutgången av november i år.Några ytterligare åtgärder i denna fråga är inteaktuella för stunden. Jag kommer dock att följa denfortsatta utvecklingen och är beredd att återkommamed förslag till åtgärder om det skulle visa sig attfastighetsägare som söker statligt stöd mera allmäntbörjar säga upp hyresgäster enbart i syfte att kringgånuvarande regler om hyresgästinflytande i hyreslagen.Anf. 175 ()Herr talman! Jag vill tacka bostadsministern försvaret. Anledningen till att jag ställer frågan är natur-ligtvis att jag har sett hur den förändrade hyreslag-stiftningen slår mot människors vardag, primärt motboendet och sekundärt mot den trygghet i tillvaronsom bostaden är.I dagens finns detta beskrivet på ett mycketbra sätt. Det rekommenderas till läsning, om det interedan är gjort. Rimliga boendekostnader ligger natur-ligtvis i allas intresse, liksom att det befintliga bo-stadsbeståndet hålls efter och att nödvändiga renove-ringar och upprustningar görs.Det finns tyvärr åtskilliga exempel på hur enskildahyresgäster gått i fällor i samband med ombyggnatio-ner. De har skrivit av sina hyreskontrakt i god tro ochsedan inte haft råd att teckna nya mycket dyrare föratt kunna flytta tillbaka. Det kan t.o.m. handla omfördubbling av hyran, vilket naturligtvis innebär pri-vatekonomiska katastrofer för de utlämnade enskildahyresgästerna.Det finns också många exempel på hur bristandeinformation lett till missförstånd som lätt kunnatundvikas genom någon form av samråd med ellerintyg från hyresgästerna.Ett bra boende uppnås först när parterna på bo-stadsmarknaden går i takt. När man är överens omvad den förmodade standardhöjningen som är resulta-tet av ombyggnaden består i.Jörgen har i olika sammanhang uttalatsig för den sociala bostadspolitiken och slagit fast attbostaden inte är någon marknadsvara utan en rättighetför medborgarna. Även om vi, tack och lov, är över-ens om problembeskrivningen, vill jag fråga: Vad kangöras åt situationen i avvaktan på vad översyns-kommittén i hyreslagstiftningen kommer fram till?Kan bostadsministern ge en fingervisning om vilkaåtgärder han är beredd att vidta om det visar sig be-hövas?Anf. 176 Statsrådet ()Herr talman! Först vill jag referera till den artikelsom frågeställaren hänvisade till. Vi har granskatfallet . Av DN framgår att Råckstahusnumera ägs av och är på gång med om-byggnad där problemet kan bli aktuellt. Enligt etttelefonsamtal från en hyresgäst avser man att upprustatill nyproduktionsnivå och höja hyrorna därefter.Detta motsätter sig hyresgästerna. Vi hänvisade tillhyresgästföreningen. Hyresgästerna hos Råckstahemhar dock bildat en egen hyresgästförening och äralltså inte med i . Det ärnaturligtvis deras val, men vi ser vad det kan innebäraatt inte tillhöra ett större kollektiv.Det är tillfredsställande att vi har en likartad ut-gångspunkt och att vi är överens om att det här är ettproblem som skall tas på allvar.Jag har inhämtat att hyreslagsutredningen och ar-betet med hyreslagen kommer att gå relativt fort.Därför finns det inte anledning att föregripaförslaget till ny hyreslag. Jag ber frågestäl-laren notera att jag var mycket tydlig i den varnings-signal som jag gav när jag sade att om vi får indika-tioner på att man missbrukar det som är tänkt att varabra kommer vi inte att underlåta att föreslå åtgärder.Vilka de åtgärderna blir vill jag för dagen inte närma-re precisera.Anf. 177 ()Herr talman! Det är sant som att den del av utredningen som skall se över justdet som vi diskuterar skall vara färdig i novem-ber . Arbetet i sin helhet skall vara avslutat förstföre utgången av maj 1996.Det som även fortsättningsvis oroar mig är vadsom kan hända . Det jag tog upp i mitttidigare inlägg var bara ett exempel; det finns fler. Detverkar som om antalet exempel ökar.Det är viktigt att såväl hyresgäster med privata hy-resvärdar som de som hyr av kommunala bostadsföre-tag kan känna trygghet i sitt boende och se fram emotombyggnationer och saneringar med tillförsikt. Det ärutomordentligt viktigt att den sociala bostadspolitikenutvecklas.Jag hoppas att jag tolkar det hela rätt om jag troratt den sociala bostadspolitiken också inrymmer infly-tande över förändring av boendestandard. Det är braatt regeringen har uppmärksammat problemet. 178 Statsrådet ()Herr talman! Vi har inga delade meningar. Jag an-ser att man som hyresgäst skall ha ett inflytande överde ombyggnader som görs i ens fastighet.Om statsmakterna går in med ett omfattande stödför att få igång ombyggnadsverksamheten är det na-turligtvis viktigt att detta inte missutnyttjas. Som välär är majoriteten av hyresvärdarna i vårt land seriösa.Men det finns naturligtvis de som tar chansen. Därförvill jag återigen säga att om detta skulle missbrukas inågon större omfattning kommer vi från regeringenssida inte att stillatigande se på.Anf. 179 ()Herr talman! Avslutningsvis vill jag än en gångtacka för svaret. Det är bra attproblemen uppmärksammas. Det vore ännu bättre omnågon form av uppmaning till samråd och förbättradinformation till hyresgästerna kunde införas undertiden. Det vore bra om bostadsministern kunde förafram en sådan uppfattning.Överläggningen var härmed avslutad.29 § Svar på fråga 1994/95:521 om Energikom-missionenAnf. 180 Statsrådet ()Herr talman! har frågat mig om jagmot bakgrund av de signaler som kommer från rege-ringen avser att entlediga Energikommissionen.Regeringen tillmäter arbeteden största vikt. Arbetet är nödvändigt för att vi skallfå fram ett brett och allsidigt underlag för de kom-mande besluten om den framtida energipolitiken.Regeringen har inte för avsikt att entlediga och svaret på fråga blirdärför nej.Anf. 181 ()Herr talman! Jag vill tacka energiministern försvaret. Vi kristdemokrater har gått in i arbetet i med ambitionen att lägga fram ettförslag som skall innebära att vi når de till synes motvarandra stridande målen, nämligen att vi skall av-veckla kärnkraften , att vi inte skall ökakoldioxidutsläppen och att vi inte skall bygga ut orör-da älvar. Som energiministern mycket väl vet är dettainte ett helt lätt uppdrag. Ambitionen är också att viskall nå en bred politisk enighet om hur vi skall klaraomställningen av energisystemet.Herr talman! Detta arbete försvåras definitivt avatt vice statsministern nu har gått ut och sagt att det ärorealistiskt att nå målsättningen att kärnkraften skallvara avvecklad .