prot · GI09108 · 1995-05-18 00:00:00 — En examen måste vara lika mycket värd oavsettvilket lärosäte den är uttagen vid.Ett viktigt steg framåt för de mindre och medelsto-ra högskolorna är att de nu får rätt att inrätta professu-rer efter den kvalitetsgranskning som kanslern skallstå för. Professorer har funnits länge vid flera av dehär högskolorna, men de har formellt haft sina profes-surer vid något universitet. Det här steget är en natur-lig följd av att det fruktbara samarbete som genomlokala initiativ vuxit fram mellan olika lärosäten ochsom fortsätter att utvecklas. Kopplingarna är i dagmånga och visar att samarbete kan vara minst likafruktbart som konkurrens, åtminstone i denna typ avverksamhet där människors gemensamma ansträng-ningar är det alldeles grundläggande.Både och har på olikasätt reservationer som handlar om fasta forskningsre-surser och som pekar mot fler universitet. Bortsettfrån allting annat så är den typ av överväganden somman vill ha något som får göras i samband med meragrundläggande analyser inför de särskilda forsknings-propositionerna. Till råga på allt så saknas nu destatsfinansiella förutsättningarna för att göra storalångsiktiga åtaganden utöver dem vi redan har. Vimåste faktiskt också ta ansvar för det vi har. Man fårinte glömma att doktorandutbildning, fakultetsut-byggnad och annat som hör hit är ansvarsfulla uppgif-ter som kräver nya och stabila resurser.Däremot behöver forskningen främjas och utveck-las vid de mindre och medelstora högskolorna. Det ärockså vad regeringen föreslår och aviserar.Studenternas inflytande anser vi socialdemokratervara en utomordentligt viktig fråga. Det handlar omdemokrati för studenterna, möjligheter till inflytandeöver den egna studiesituationen. Men det handlarockså om de kvaliteter som studenterna tillför när deutövar sitt inflytande beträffande bl.a. utbildningsfrå-gor, pedagogiska frågor och kvalitetsfrågor. Därför ärdet bra att studenterna nu genom en ändring i förord-ningen får utökad representation i styrelser och andraorgan.Vänsterpartiet tycker att regeringen också skallbevaka studenternas inflytande inom EU i övrigt. Detkan man naturligtvis tycka. får jag säga attjag har svårt att se hur detta skulle gå till i sak - vilkaexakta krav man skulle ställa. Högskoleområdet är juinte ett reglerat eller harmoniserat område i EU. Detfinns inga bindande eller tvingande föreskrifter. Vartoch ett av länderna förväntas att sköta sitt eget ut-bildningssystem. Jag tycker att detta är en bra ordningoch skulle inte vilja förorda att högskoleområdet komatt omfattas av ett EU-regelverk.Med en liten s.k. melodiradioövergång kanske jagefter detta också kan få säga några ord om europeiskutbildnings- och forskningssamverkan. Det skall intebli så värst många ord, eftersom det råder bred enig-het om vikten av en sådan. Men jag vill lyfta fram ettpar tre saker.Det ena är att det nu är en utmaning för högskolanatt engagera sig i och dra nytta av de olika programsom står till buds. Internationella kontakter är ingetnytt för högskolan, så de borde inte innebära någrastörre svårigheter. IT är naturligtvis ett effektivt red-skap i detta samarbete.Det andra är att jag har uppfattat att det råder bredenighet om att vi inte vill ha en för EU gemensamforskningspolitik i ordets vida och rätta bemärkelse.En sak är att gemensamt utveckla program med olikainriktningar för att främja utbildning och forskning.En helt annan sak skulle det vara att ge sig in i län-dernas egna målsättningar och strategier.Det tredje jag vill understryka är att EU-medlemskapet inte får innebära att fokus endast inrik-tas på EU-länderna. Världen är mycket större än så.Både av egennytta och av solidaritetsskäl måste ocksåkontakterna med länder utanför EU upprätthållas ochintensifieras.Fru talman! Regeringen föreslår i budgetproposi-tionen, med en uppföljning i en särproposition somockså ingår i detta betänkande, särskilda resurser ochåtgärder för att under möjliggöra en ökadintagning till högskolan. Det gäller t.ex. särskildasatsningar på studenter som har yrkeserfa-renhet, vilka vill ändra inriktning och satsa på natur-vetenskap och teknik. Vidare gäller det språk, ytterli-gare satsning - utöver vårens - på utbildningsplatserinom humaniora, samhällsvetenskap och juridik, basåroch ytterligare ett antal komponenter. Detta har ivarierande grad mötts av oppositionens gillande, vil-ket egentligen inte har varit så stort om man tänkerefter.Vi socialdemokrater tycker att det är angeläget attskapa möjligheter för både ungdomar och litet äldreatt skaffa sig en högskoleutbildning och höja sinkompetens. Samhället har ett behov av fler med na-turvetenskaplig och teknisk utbildning. Vi har svårt attse det förkastliga i att ge dem en chans.Nu gnyr man om arbetsmarknadspolitiken ochtycker att det är fel att högskolan dras in i denna.Själv sover jag rätt gott om jag vet att fler ungdomarfår studera, om de vill. Dessutom tycker jag att hög-skoleutbildning inom det reguljära utbildningsväsen-det är bättre än en del andra satsningar som man kantänka ut. Många högskolor är faktiskt också bereddaatt ta emot dessa studenter. Det visar sig bl.a. i en radmotioner med anledning av regeringens skiss i pro-position 139. Jag vet av erfarenhet att sådana motio-ner har sitt ursprung i de berörda högskolorna. Påpe-kanden om att mindre och medelstora högskolor skallfå en extra dosör kanske inte är alldeles nödvändiga,eftersom det är precis vad som står i propositionen.Regeringen uttrycker utan omsvep att det blir be-sparingar i högskolans olika verksamheter. Vidkännasär det verb som används. Att tvingas till besparingarpå detta viktiga område är naturligtvis beklagligt menicke desto mindre nödvändigt.Jag tycker att det är alldeles onödigt att dra i gången finansdebatt här. Därför skall jag inte orda mer omdetta. Jag vill bara konstatera att sunda statsfinanserpå sikt är den enda garanten för ett stabilt utbildnings-system och att anslagen till grundutbildningen egent-ligen inte minskar i sig. Däremot minskar per capita-ersättningarna, dvs. priset, genom att högskolornaförväntas ta emot fler studenter.Fru talman! Härutöver har i debatten en rad frågornämnts, som det skulle kännas gott att kommentera.Men tiden är knapp. Därför väljer jag nu bara att kortsäga något om kvalitetsaspekterna.Vi socialdemokrater har aldrig trott på morot-piska-inslaget i kvalitetsarbetet. Vi tycker inte ens attdet skall vara nödvändigt att utdela och trorinte att det är fruktbart att koppla kortsiktigt idéarbeteom kvalitet till någon sorts slutavräkning. Därför villvi nu låta bli att genomföra den förra regeringens s.k.kvalitetspremie. Men jag vill gärna understryka attdet, genom det arbete som leds av kanslern, stimu-leras ett utomordentligt viktigt arbete ute på högsko-lorna, vilket också har visat sig ha stor betydelse.Man kan säga att ungefär samma resonemanggäller för prestationsrelaterade fakultetsanslag. Vi vetatt det tar olika att bygga upp ett ämne på enny högskola gentemot en gammal högskola. Det tarkanske också olika att doktorera i olika äm-nen. Det är ett för enkelt fyrkantigt mått att bara räknaantalet doktorsexamina för att sedan dela ut pengarefter detta. Däremot är det viktigt att finna system föratt högskolorna verkligen skall lägga på ett kol. Menatt just bara räkna antalet studenter är litet väl enkelt.Därför låter vi bli att införa de s.k. prestationsrelate-rade fakultetsanslagen.Fru talman! Slutligen vill jag yrka avslag på samt-liga reservationer och bifall till hemställan i betän-kande UbU15 i dess helhet.Anf. 18 (m) replikFru talman! sade att vi moderaterbankar på öppna dörrar när vi kräver en plan förlångsiktig kunskaps- och kompetensutveckling.Om jag förstod det hela rätt ligger det något slagsplan dold i den socialdemokratiska utbildningspoliti-ken. Därför skulle jag gärna vilja ha ett svar på fråganom vad det ligger för långsiktig strategisk tanke, somjag inte har upptäckt, i de stora neddragningar somsocialdemokraterna tänker göra på grundutbildningensområde.Eftersom berättade att hon soverbättre om nätterna om fler ungdomar får studera,skulle jag också vilja veta vad det är för tanke somligger bakom att man då drar ned på den ordinariehögre utbildningen och lägger resurser mot-svarande ett universitet på folk , somskall få en utbildning som vi inte riktigt känner tillutformningen av. Utformningen var ju ganska slarvigtformulerad. Vad är det för strategi eller plan, vilkenjag inte har upptäckt, som ni uppenbarligen har?Vår uppfattning är nämligen att det är stora utma-ningar som ligger framför oss, om vi skall rätta till detillkortakommanden som bl.a. indikatorre-dovisning ger uttryck för.Anf. 19 ()Fru talman! Ett av de allra väsentligaste inslagen isocialdemokratisk utbildningspolitik är att fler skall fåtillgång till utbildning. För att få den eftersträvade ochefterlängtade högskoleutbildningen måste också basenbreddas. Jag nämnde i mitt anförande vuxenutbildningsom en möjlighet, eftersom det helt enkelt måste blifler studenter med exempelvis naturvetenskapligbakgrund.Sedan undrar vad det är för tankebakom de stora neddragningarna. De stora neddrag-ningarna handlar om en minskning av per capita-anslaget, ett lägre pris för att fler skall få plats.Det som jag tänker säga nu är väl egentligen ordsom ofta har sagts av moderater, men icke destomindre kan en prislapp inte vara för evigt given. Mankan inte säga exakt på vilken prisnivå som kvalitetenligger. Ungdomarna som studerar på högskolan ochlärarna som finns där har också en möjlighet att till-sammans utveckla kvalitet.Jag skäms inte ett skvatt för att vi vill ge möjlighe-ter för människor som har varit ute i arbetslivet ett tagatt kunna komma tillbaka till högskolan om de upp-täcker att de kanske ville ha en annan inriktning. Menhar man då ett jobb är detta inte alldeles lätt att ge-nomföra. Därför är det inte så dumt med den finansi-ering som är tänkt. Dessutom lämnar dessa människorsina platser som de är tjänstlediga, vil-ket också ger utrymme för en vikarie som tidigarekanske har varit arbetslös.Anf. 20 (m) replikFru talman! säger att socialdemo-kratisk politik går ut på att bredda basen, och det ärmycket behjärtansvärt. Men jag kan ändå inte förståmig på det. Risken med att dra ner på resurserna förgrundutbildningen är ju ändå att det blir svårare förmånga att få tillgång till den utbildning som finns i detordinarie utbildningssystemet.Sedan säger att hon inte skäms ettdugg för att man satsar våldsamt mycket resurser på 9000 vuxna inom högre utbildning. Nej, det är klart atthon inte skall skämmas över det. Men vad jag undraröver är vilken strategisk tanke som ligger bakom närman drar ner på den ordinarie utbildningen och där-med försvårar för många ungdomar att skaffa sigakademisk utbildning, som man lägger nerså ofantligt mycket pengar på denna vuxenutbildning.Jag undrar också hur man har tänkt när det gällerdet signalsystem som man åstadkommer. Man sägertill en ungdom att den som har jobbat i stället för attstudera på universitet kan senare få frikostiga bidragför att skaffa sig en akademisk examen. Den som hargått direkt till högskolan får däremot ta lån och slitaganska hårt också ekonomiskt. Vad är det för strate-gisk tanke bakom? Jag har inte kunnat hitta någonsocialdemokratisk plan, trots att jag har läst betänkan-det och propositionen ganska många gånger.Anf. 21 () replikFru talman! Fler vuxna i högskolan är ett viktigtmål för oss. Högskolan och undervisningen där blirbättre om det finns både unga och gamla i högskolan.Det har varit en mycket stark fokuse-ring på direktövergångar från gymnasieskolan tillhögskolan. Högskolan behöver båda dessa kategorier,både de som är litet äldre och de som är litet yngre,både de som har arbetslivserfarenhet och de som intehar det. De som har varit ute och jobbat ett tag kanskekommer på vad de vill studera. Man vaknar inte sär-skilt ofta på morgnarna när man är och tänker:Jag vet vad jag vill, och jag går rakt fram. Tvärtombrukar man komma på det efter ett antal år.Det är viktigt att vi kan - precis som Britt-MarieDanestig-Olofsson sade - pröva ett annat instrumentoch se om det finns flera vägar att stimulera vuxnamänniskor att söka sig till högskolan. Dessutom görspridningen över landet och tillgängligheten till flerahögskolor det möjligt för också vuxna att studera. Enav de allra viktigaste planerna är en god spridning ochen god tillgänglighet, . 22 () replikFru talman! Jag blev litet besviken över att BeritLöfstedt inte med ett ord kommenterade det som jagtyckte var huvudfrågan, dvs. vad socialdemokraternavill göra för att se till att föra Utbildningssverigevidare i stället för att bara fastna i en ganska menings-lös och ofruktbar strid med . Det replik-skifte som vi hörde var också ett exempel pådetta.Såvitt jag förstår koncentrerar ni all er kraft på attriva upp och återställa. Ni har inte förberett er underoppositionstiden för att komma i regeringsställningmed nya idéer. När ni väl befinner er där har ni förlitet kraft att verkligen genomföra viktiga saker påutbildningsområdet. Ett typexempel på detta är demindre och medelstora högskolorna. Vi i Centernville ha en långsiktig utveckling. Tvärtemot vad BeritLöfstedt försökte antyda genomförde fyrklöverrege-ringen en viktig utbyggnad och fattade viktiga beslut,även om vi från vill gå längre.Vad socialdemokraterna gör är att tala väl, och sålångt är det gott. Men när det kommer till handlingsäger att det kräver mer grundläggandeanalyser. Ja, men det borde ni väl ha ägnat er åt me-dan ni förberedde er för regeringsställningen. Ägna eråt att göra förändringar i verkligheten i stället för attfastna i en meningslös strid där ni bara river upp ochåterställer! Vad vill ni göra i verkligheten för demindre och medelstora högskolorna, som är en såviktig del i utvecklingen av högskoleväsen-de?Anf. 23 () replikFru talman! Jag hör till dem som har ett resonabelttonläge. Sedan kan man ta i litet grand när man står italarstolen för att man skall veta att det som mansäger går fram. Jag tycker också att det är meningslöstatt bara stå och banka på varandra. Jag räcker gärna uten hand åt litet olika håll för att dra nytta av idéer somandra har och för att kunna resonera om våra idéer.I mitt anförande betonade jag att vi lever med tre-åriga budgetcyklar i högskoleväsendet. Jag tror att detär utomordentligt bra att vi gör det. Vi har haft treåriga forskningspropositioneroch treåriga propositioner för grundutbildning. Inomramen för sådana kan man diskutera om man t.ex.behöver slå ihop anslagen för forskning ochgrundutbildning, vilket har framförti någon motion.Det krävs förarbete - och det är ingenting somman, när man befinner sig i opposition, utför på ettpartikansli - och det sker i utredningar och kommittér,där det utarbetas förslag som skickas ut på remiss.Därför är det viktigt att man nu ser över forskningsfi-nansieringssystem, distansutbildningsmetoder o.d. föratt man skall kunna komma fram medmera principiella uppfattningar. Då är det självklartatt utbyggnaden och breddningen när det gäller demindre och medelstora högskolorna ingår i ett under-lagsarbete.När jag säger att forskningen behöver stödjas vidmindre och medelstora högskolor kan vi diskutera hurdet skall gå till. Vi måste finna metoder för det. Mankan resonera om olika saker. Jag anser att det var ettviktigt genombrott att man nu har rätt att tillsättaprofessorer efter kön, vilket dessutom har varit ettmycket hett önskemål.Anf. 24 () replikFru talman! Jag gillar tonläge, menjag nöjer mig inte med ett bra tonläge. Jag vill ocksåse bra resultat. Det är hög tid för socialdemokraternaatt nu inse att man inte löser några problem genom attriva upp och återställa. Det för oss inte en millimeterframåt. Det för oss i stället bakåt på flera områden,t.ex. när det gäller doktorandtjänsterna - som MargittaEdgren har sagt många bra saker om - och forsk-ningsfinansieringen där man nu flaggar för försäm-ringar. I stället borde ni ägna er åt att ta steg framåt.Då är de signaler som ger bra signalerpå det området.Annars tycker jag att det är för få och svaga signa-ler, och framför allt räcker det inte med signaler. Detkrävs förslag och beslut. Men kom till skott! Slutamed er meningslösa strid! Åstadkom förnyelse i stäl-let!Anf. 25 () replikFru talman! Vi kan kanske ladda bössan tillsam-mans så skall vi se om det blir några bra förslag.Vi har mycket tydliga planer för framtiden. Jaghar även talat om fler vuxna och fler kvinnor i högreutbildning, om fler kvinnor på högre poster inomutbildningen, om åtgärder för att förändra den socialasnedrekryteringen, om en spridning av resurser överlandet, om en god kvalitet i spridningen av resurser,om tillgängligheten, om användandet av distansut-bildning, om informationsteknik i utbildningen, omsambanden inte bara till EU utan också till tredjevärlden, om ett globalt ansvar för både demokratiut-veckling, jämställdhet och en stabilare miljö.Anf. 26 () replikFru talman! Jag vill ta upp det bör-jade med, IT-frågorna. Där uppfattade jag det så attBerit tyckte att det var onödiga reservationer.Det har hon naturligtvis rätt att tycka.För vår del är ordet "verktyg" det viktiga. Jag upp-fattar - jag säger inte att det är så - det som om mananvänder informationsteknik som någon sorts "einMädchen für alles", en slutlig lösning. Men det hand-lar inte om det, utan det handlar om att använda detsom ett verktyg för att stärka andra ämnen, inte minstnär det gäller att nå bättre kunskaper i svenska. Dettatycker jag att vi har tillfört i vår reservation 3. Jaghoppas att det kommer att implementeras i de utred-ningar och det arbete som pågår inom departementet.När det gäller studentinflytande tycker väl ingenav oss att det står och faller med styrelserepresenta-tion. Däremot tycker jag att vi på något sätt skullekunna visa positiv uppskattning. I det finansierings-system som fungerar inom högskolevärlden harstudenterna ett oerhört stort inflytande. Det blirmycket tydligare , då arbetslöshetenförhoppningsvis är lägre. Vi vet redan nu att antaletungdomar i de aktuella årskurserna sjunker kraftigt,vilket gör att det kommer att bli oerhörd konkurrensom studenterna. De högskolor som behandlar sinastudenter väl och tar hänsyn till deras behov ochdessutom ger bra utbildning kommer att få studenter.Jag hinner säga några ord om kvaliteten. BeritLöfstedt talar om piska och morot. Förklara för migvarför det nu sjuder av kvalitetsarbete, medan detalltid tidigare bara i retoriken varit ett högt prioriteratområde. Det är först som det blivit såockså i verkligheten.Anf. 27 () replikFru talman! I avsnittet om IT-frågorna i mitt hu-vudanförande använde jag visserligen inte ordet"verktyg" utan "redskap", och det är ungefär sammasak. Jag tror inte alls att man skall hetsa upp sig ochtro att IT är någon särskild religion. Det är ett verktyg,ett redskap, något som vi kan använda för att nå var-andra över världen genom matematiska formler ellergenom att bli bättre på att läsa och skriva.Studentinflytandet består självklart av en rad olikasaker. Jag skall inte ta upp en debatt om kårobligato-riet här, för den har vi fört ett antal gånger.Vi anklagas en hel del för att vilja riva upp ochdona. Vi har inte givit oss på finansieringssystemet,. Det enda som vi känt en viss tvek-samhet inför - det har vi gjort - är det lillainslag som gäller kvalitetspremien. Kanslerns viktigaarbete, som han dessutom utför med en viss excellens,syftar förhoppningsvis inte till att bara dela ut kvali-tetspremier. Det syftar framför allt till ett intellektuelltskapande och utvärderande utbyte samt stimulans tillatt komma i gång. Jag tror inte att man på högskolor-na tänker på kvalitetspremier heller. Jagtycker att det innebär ett administrativt krångel.Anf. 28 () replikFru talman! Vi delar uppfattningen om hur viktigtkanslerns arbete är för högskolan. Kvaliteten har variti högsäte för högskolor och universitet så länge defunnits. Men det är först , med naturligtviskanslerns stöd, som det börjat sjuda. Jag kan tänkamig att man , när man läm-nar ett sätt att tänka, kan behöva en extra morot, enkvalitetspremie. Det är synd att man inte fasar ut dettautan låter det ingå i någon sorts återställare.Detsamma gäller de prestationsrelaterade fakul-tetsanslagen. Syftet var bl.a. att universiteten ävenskulle se en ekonomisk vits, inte bara vetenskaplig,med att anstränga sig för att t.ex. öka antalet kvinnligaforskare. Vi vet att det för att kunna öka antalet kvin-nor krävs förändringar inifrån systemet självt. Därfinns ett oerhört motstånd.Det vore bra om man kunde säga till tvivlarna attdet finns pengar och att man därmed kunde få vissaatt anstränga sig mer i den förändring som behövsinom t.ex. struktur, seminarier, kultur, handledarut-bildning i det inre arbetet för att få forskarstuderande,doktorander och färdigutbildade forskare.Anf. 29 () replikHerr talman! Jag begriper inte varför man i dennaintellektuella miljö som uträttar det mesta som gällerden svenska högskolan skall behöva ha små premieroch små omfördelningar på marginalen för att uträttadet som är det grundläggande, nämligen att se till attvi får kvalitet i utbildningen, pedagogisk utveckling,forskning och utbildning av hög standard. Skall vibehöva ha myndigheter, administrationer och mate-matik för att fixa till det, att göra en kvalitetsavräk-ning? Jag tror inte att det är nödvändigt.Anf. 30 () replikHerr talman! säger att det för hög-skolans del är ett mellanår då det gäller utbildnings-dimensioneringen. Hon säger också att det för Social-demokraterna är ett viktigt mål att se till fler får stu-dera på högskola. Det borde betyda fler utbildnings-platser . Om det är så att Socialdemokra-terna har den ambitionen och den målsättningen, ochockså tänker förverkliga det under den här mandatpe-rioden, hade det då inte varit klokt att trots mellanåretredan nu ge högskolorna ett tydligt besked om enframtida dimensionering? Det vore bra med tanke påden oerhörda expansion som sker men som är avengångskaraktär. Det hade gett en bättre stabilitet iplaneringen och en bättre framförhållning när detgäller att skapa de resurser som behövs med tanke pådenna expansion - lokaler, material och lärarresurserför högskolans del och tillgång till studentbostäder förkommunernas del.Anf. 31 () replikHerr talman! Vi är inte beredda till långsiktigaåtaganden utöver det som vi redan har. Vi kämpar i enuppförsbacke när det gäller statsbudgeten. Just nuhandlar det om att sanera statsfinanserna och samti-digt ge ett antal människor chansen att få utbildning.Jag kan förstå att alla som sysslar med någon verk-samhet av den viktiga art som exempelvis högskolanär alltid vill veta hur det skall bli runt nästa krök. Detgäller kommunerna också. Men även kommunernamåste sanera sin ekonomi. Sedan kan man veta hurman skall göra de viktiga åtaganden som man faktisktvill göra.Anf. 32 () replikHerr talman! Jag tror att vi är överens om att ut-bildning och kompetenshöjning är oerhört viktiga ibekämpningen av arbetslösheten och för att få i gånghjulen i det här landet. Därför blir jag litet förvånadnär uttrycker sig som hon gör. Rege-ringen måste ju ha en plan, åtminstone för de närmas-te fyra åren, dvs. den här mandatperioden, för vadman vill åstadkomma på utbildningsområdet.Det här är viktigt, därför att det gäller att säkrakvaliteten på utbildningen. Man har mycket störremöjligheter att göra det, om man vet hur det kommeratt se ut de närmaste åren.Anf. 33 () replikHerr talman! Det är klart att man vet bättre hurman skall bedriva en verksamhet om man vet hur detkommer att se ut. Men jag har redan sagt i flera avmina inlägg att högskolan och breddning av kunska-per för fler är en så viktig bas, att vi behöver flerhögskolestuderande, och vi behöver fler som har enhögskoleexamen.Men är det dessutom så att vi behöver breddaunderlaget så att fler faktiskt kan söka.Anf. 34 Utbildningsminister ()Herr talman! Det har varit en intressant debatt attlyssna till.