prot · GJ0926 · 1995-11-21 00:00:00 — Vi harett bättre system på så sätt just nu.Återigen, : Fastighetstaxeringsvär-dena skall naturligtvis vara korrekta. Vi har en metodför detta, och vi är överens om att de skall vara kor-rekta. Men sätter man ner fastighetstaxeringsvärdenasamtidigt som man attackerar fastighetsskatten ochtycker att den är för hög, då får man väl försöka hittaandra intäktskällor i stället. Det här är ju ettförslag på nya utgifter från det parti som företräder.Anf. 39 ()Herr talman! Så finansministern menar att om manskall rätta till orättvisa skatter så skall man ta in dempå annat sätt. Det var en mycket märklig retorik, heltobegriplig för mig. Så kan man inte svara på en sådanfråga. Det är inte den frågan jag har ställt.Att jag tog upp som ett exempel beror påatt jag inte vill att vi skall falla in i den här generella,svepande debatten som man alltid hamnar i i det härhuset. Ta ett konkret exempel och tala om hur det serut. Jag tycker att finansministern kunde ta kontaktmed kommunalrådet i , ()så att han får höra litet mer om det här problemet.Anf. 40 Finansminister ()Herr talman! Jag har litet svårare än gå in på situation. Jag kan svara princi-piellt på hur saken skall hanteras.Om fastighetstaxeringsvärdena är felaktiga skallde rättas till, det är självklart, och det är den princi-piella hållningen. Det finns en metod för detta. Ominte ger sig till tåls med det, utan vill hamer, måste jag reagera och säga att man hamnar i ettläge där man utöver detta mycket väl kan hamna i ensituation där man tvingas konstatera att det fattaspengar.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1995/96:117 om tullklare-ring av exporterade varorAnf. 41 Finansminister ()Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta så att exportreglerna kanutformas så att onödiga omvägar, väntetider och kost-nader inte skall uppstå för den svenska exporten.Enligt huvudregeln i EG:s tullkodex skall export-deklaration inges vid det tullkontor som är ansvarigtför övervakning av den plats där exportören är etable-rad eller där varorna packas eller lastas för att sändaspå export. Undantag från detta förfarande kan emel-lertid medges.Kommissionen har efter diskussioner med repre-sentanter för de olika medlemsstaterna upprättat enlista som innehåller exempel på situationer där undan-tag kan medges. Tills innehöll inte dennalista någon möjlighet till undantag för den som måsteta långa omvägar för att tullklareras vid "rätt"tullkontor. Sålunda skulle många företag i att ta en omväg på grund av bl.a. de speciellageografiska och befolkningsmässiga förhållanden sområder här.Från svensk sida har initiativ tagits till att listanutökas med en punkt som medger att hänsyn tas till despeciella förhållanden som råder i . Vid ettmöte i tullkodexkommittén har också listankompletterats med en punkt som innebär att undantagfrån huvudregeln kan medges om det "rätta" tullkon-toret är beläget på ett sådant avstånd och i en sådanriktning i förhållande till den plats där exportören äretablerad att det skulle vara ekonomiskt oförsvarbartatt tillämpa huvudregeln. Deklarationen får då tasemot av det första tullkontoret på vägen från den platsdär exportören är etablerad till den plats där gemen-skapens tullområde lämnas.Enligt vad jag erfarit pågår inom Generaltullsty-relsen en översyn av styrelsens nu gällande föreskrif-ter rörande frågor om ingivande av exportdeklaration.Jag utgår ifrån att därvid anpas-sar sina bestämmelser till de förutsättningar som nugäller, och att denna anpassning görs på ettsådant sätt att exportföretagen inte drabbas av onödi-ga kostnader till följd av väntetider och begränsningari tullkontorens öppethållandetider.Anf. 42 ()Fru talman! Efter den litet kärva attityden i denförra debatten kan det väl kännas trösterikt för fi-nansministern att från en moderat få höra att det härvar ett bra svar. Jag tackar för det.För den oinvigde kan den här frågan synas varatekniskt komplicerad, och den verkar inte beröra såmånga, men den rör stora delar av svenskt näringsliv.Finansministerns uttalande hoppas jag, precis omfinansministern själv säger, skall vara till vägledningför i fortsättningen.Svaret ger ändå anledning till ett par följdfrågor.Finansministern säger att det skall bli möjligt att istället för till hemmatullkontoret få åka till närmastetullkontor och där göra exportdeklarationen. Det kanemellertid vara litet förrädiskt, eftersom sådana härtullkontor plägar att rätt ofta ha stängt.Då är frågan den: Kan man i detta tolka in att ex-portklareringen också kan göras vid gränsen? I så fallhar den här frågestunden fört den här saken ett stortsteg framåt. Det gäller de företag som inte är godkän-da TDS-exportörer.Anf. 43 Finansminister ()Fru talman! Vad jag menar med mitt svar är när-mast öppna tullkontor.Anf. 44 ()Fru talman! Då har vi klarat av en bit till. Då villjag följa upp frågan om väntetider och aviseringstider.Är det rimligt, finansministern, att sätta upp en mål-sättning för verksamhet i dettaavseende? Det har ju förekommit diskussioner i nä-ringslivet om att det har varit väldigt långa tider föratt få svarsmeddelanden. måste man hagodset kvar för kontroll. Tider från upp tillnästan en hel dag har förekommit. Det är viktigt, i detider vi nu lever i, att företag relativt snabbt - ja, intebara relativt utan mycket snabbt - kan få ut sina varortill kunderna.Min fråga till finansministern är då om han är be-redd att sätta upp ett mål för tullen uttryckt i föratt klara av dessa åtaganden.Anf. 45 Finansminister ()Fru talman! Också den saken har diskuterats. Härär det inte lika enkelt för mig att svara, därför att härstår uppgift mot uppgift. Det finns ett s.k. tulldatasys-tem, förkortat TDS, som enligt uppgift har drabbatsav väntetider, precis som frågaren nu indirekt antyder,på grund av långa aviseringstider. Generaltullstyrel-sen förnekar dock detta, och uppgift står mot uppgift.Jag har ingen anledning att anta något annat än attdet ligger i intresse att systemetfungerar på ett sådant sätt som utmärks av god servi-cegrad gentemot de som har att utnyttja systemet. Jagförutsätter att så sker.Anf. 46 ()Fru talman! Det förutsätter jag också.Min avslutande följdfråga i det här ärendet, somjag tycker att vi har kommit ganska långt i, blir då:Hur avser finansministern att följa upp det här, så attdet verkligen blir så att imple-menterar de åsikter som finansministern synes ha?Näringslivet har ju ganska entydigt varit mycket kri-tiska på den här punkten.Anf. 47 Finansminister ()Fru talman! Det råder just nu ett dispensförhållan-de. Det är från som situationenskulle kunna ha varit bekymmersam. Jag tror att ocksåGeneraltullstyrelsen har fångat de signaler och deregeländringar som har skett, och att jag där inteegentligen behöver hysa någon oro. Skulle det intevisa sig vara riktigt har självklart regeringen anled-ning att återkomma på annat sätt. Då har vi ju deinstrument som regeringen förfogar över, och det äratt i regeringsbeslut tolka vad som gäller.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1995/96:122 om fastig-hetstaxeringenAnf. 48 Finansminister ()Fru talman! Skånberg har frågat mig om jagvill utveckla hur jag vill hjälpa permanentboendeortsbefolkning att ha råd att bo kvar t.ex. i Brantevikpå Österlen.Det problem som är ett reellt problem i spåren påfastighetstaxeringen är att en del fastboende i attrakti-va kustområden får kraftiga höjningar utan att för denskull ha stora inkomster i hushållet. Vi skall som jagtidigare sagt titta på just de fastboendes situation, meninte med syftet att pressa tillbaka skatten för dem somtill följd av stora ekonomiska tillgångar har kunnatpressa upp värdet på villor och fritidshus. Ett sådantarbete har också påbörjats inom ,och jag är med hänsyn till det pågående arbetet förnärvarande inte beredd att ytterligare kommenterafrågan.Anf. 49 SKÅNBERG (kds)Fru talman! Jag tackar finansministern för svaret.Just nu sänds det som han och jag säger ut via radioöver län, och hemma i stugorna sitterfolk - fiskarbefolkning och vanligt folk - och är oro-liga. Flera av dem har redan fått lämna in sina hus tillförsäljning. Jag skulle önska att finansministern på ettsätt som vi alla kan ta till oss kunde säga att faran nuär över.Det arbete som har påbörjats i Finansdepartemen-tet ämnar finansministern slutföra inom rimlig tid.Vad är då rimlig tid? Är finansministern beredd attt.ex. pröva förslag, en modellsom innebär att de som bor i sina hus mer än sexmånader får betala en lägre fastighetsskatt?Anf. 50 Finansminister ()Fru talman! Vi får väl då passa på att adressera ossockså till alla nere i som just nu lyssnartill den här debatten. Jag vill säga att väldigt mångahar köpt mycket dyrt, framför allt i de fiskelägen påÖsterlen som vi nu pratar om, och att detta har drivitupp förmögenhetsvärdena. Taxeringsvärdet speglarjust förmögenhetsvärdet. Jag tänker inte medverka tillatt de som har drivit upp priserna skall få lägre skat-ter. De kan bära den nya fastighetsskatten.Vad däremot beträffar dem som är fastboende ochhar låga inkomster gäller att dessa visserligen indirekthar en förmögenhet i fastigheten, men kanske inteförmåga att betala den skatt som är kopplad till för-mögenheten.Det här är ett känt problem. Det fanns även i denförra fastighetstaxeringen, och den gamla regeringengjorde då ingenting åt det. Jag sade i förra veckansdebatt att jag tänker titta på det och se vad vi kangöra. Vi har ingen anledning att dra det här i lång-bänk. Antingen går det att lösa problemet, och då görvi det, eller går det inte att komma till rätta med det,och då får vi redovisa det.Den nu föreslagna metoden har ju varit uppe tilldiskussion tidigare. Den framlades för den förre skat-teministern och resulterade då inte inågon åtgärd. Också andra metoder diskuterades. Jagfår titta på detta en gång till, och jag föregriper intedet jobb som bedrivs, men jag har ambitionen attdet bedrivs på ett sådant sätt att det blir ett snabbtbesked.Anf. 51 SKÅNBERG (kds)Fru talman! Ett snabbt besked innebär kanske attvi är slut har ett preliminärt svar på frågan.Jag hoppas att finansministern är medveten om att endel av dem som lyssnar har fått taxeringsvärdenapå sina hus uppskrivna . Det är alltså heltorimliga höjningar som har drabbat fiskelägen somBrantevik, , Vitemölla, och Baskemölla.Finansministern talar just nu till vanligt folk, intetill dem som har skott sig eller är oerhört rika. Vanligtfolk som lyssnar vill ha besked om de kan bo kvareller om de är tvungna att sälja före årsskiftet.Anf. 52 Finansminister ()Fru talman! Jag kan inte lova något besked föreårets slut. Återigen: Det är inte fråga om felaktigataxeringsvärden. Taxeringsvärdet återspeglar ju detförsäljningsvärde som huset egentligen har. Troligenär taxeringsvärdena i de här fiskelägena satta efter detsom man har betalat för husen.Däremot har de som bott där oförskylltråkat in i den här spiralen. De har inte medverkat tillatt pressa upp huspriserna. Däremot sitter de på entillgång som har ett visst värde, och vi har den härtypen av kapitalbeskattning. Det är då problemetinträffar.Taxeringsvärdet är alltså säkerligen riktigt, menskatten får för dessa personer en konsekvens somkanske inte är rimlig. Det är det som vi måste försökalösa utan att de som kan betala skatten slipper undanatt göra det. Exakt hur det skall gå till kan jag inte svara på, men ambitionen är, som jag förut sade,den att det skall gå något så när fort. Låt oss säga attvi skall kunna ge ett besked åtminstone under detförsta halvåret 1996.Anf. 53 SKÅNBERG (kds)Fru talman! Jag är glad för beskedet att finansmi-nistern delar min och min hembygds syn att det härinte är rimligt i de fall som vi nu diskuterar. Sedanifrågasätter jag att taxeringsvärdena alltid rätt speglarverkligheten. Det finns enligt min ortstidning exempel på fastigheter som inte går attavyttra ens för taxeringsvärdet, som ju är avsett attvara av marknadsvärdet.Kanske vill finansministern nämna några medelför att eliminera risken för denna godtycklighet vidbedömningen av de nya taxeringsvärdena, så att detinte blir på det viset?Anf. 54 Finansminister ()Fru talman! Jag är försiktig med råd av det slaget.Det finns från myndigheternas sida angivet hur manskall göra, om man inte är nöjd med sin taxering. Detär klart att det finns ett och annat taxeringsvärde somär felaktigt. Det vore konstigt annars. Det rör sig omåtskilliga miljoner taxeringar, och jag skulle tro att detockså finns några som har blivit för lågt satta, men deväcker ju inte riktigt samma uppmärksamhet i debat-ten som de som blivit för högt satta.Det finns alltså ofullkomligheter i systemet, ochde får väl successivt rättas till i en dialog mellanmyndigheten och den som innehar fastigheten. Vadjag har sagt är att när fastighetstaxeringsvärdet väl ärfastställt har vi problem i vissa attraktiva områdenmed fastboende. Det är ett problem som identifieradesredan 1989 och som den förra regeringen skulle harättat till men som den inte orkade lösa. skall jaggöra ett försök för att se om det går.Anf. 55 SKÅNBERG (kds)Fru talman! Jag tackar för beskedet.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1995/96:107, 109 och 111om barntillägg för vuxenstuderandeAnf. 56 Utbildningsminister ()Fru talman! har frågat mig om re-geringen, i avvaktan på för-slag, har för avsikt att vidta några övergångsåtgärderför den grupp Komvuxstuderande som tvingats avbry-ta sina studier av ekonomiska skäl. har frågat vilka åtgärder jag har för avsikt att vidtaför att bryta utvecklingen att färre studerande väljervuxenstudiestöd efter borttagandet av barntillägget.Slutligen har frågat mig om jag ärvillig att ompröva indragandet av barntillägget förvuxenstuderande.Jag har besvarat frågor i denna kam-mare kring slopandet av barntillägget för vuxenstude-rande. Enligt regeringens bedömning var det av stats-finansiella skäl nödvändigt att avskaffa barntillägget.Dessutom skall studiestödets roll vara att gynna demsom bäst behöver utbildning, och stödets storlek skalldärför inte bero av antalet barn. Jag står fast vid den-na uppfattning.Som frågeställarna säkert vet har regeringen till-satt en parlamentarisk kommitté med uppgift att göraen övergripande översyn av studiestödet. har bl.a. till uppgift att behandla de problemsom de olika formerna av vuxenstudiestöd ger upphovtill. Utredningens arbete beräknas vara avslutat den 1april 1996, alltså . Studiestödet tillvuxenstuderande utgör givetvis en viktig del av ut-redningens arbete, och jag utgår från att kommitténnoga följer i vilken omfattning de särskilt inrättadeutbildningsplatserna för arbetslösa kommer till an-vändning och hur de studerande väljer att finansierasina studier. Jag har därför inte för avsikt att föregripautredningens arbete genom att redan nu föreslå änd-ringar av studiestödet för de vuxenstuderande.Jag vill slutligen erinra om att det tillsatts en inter-departemental arbetsgrupp med uppgift att allsidigtbelysa konsekvenserna av förändringarna i transfere-ringssystemen för ensamstående föräldrar med olikainkomster och i olika former av boende, detta bl.a.mot bakgrund av kritiken mot slopandet av barntilläg-get. Arbetsgruppen skall ha avslutat sitt arbete senastden 1 februari 1996.Anf. 57 ()Fru talman! Regeringen beslöt i sambandmed budgetpropositionen att slopa barntillägget ivuxenstudiestöden svux och svuxa. före-slogs inrättande av s.k. vid våra högskolor.I en annan proposition föreslogs för att öka jämställd-heten mellan professorerna att 30 tjänster som profes-sorer skall "vikas" för kvinnor.I andra s.k. ekonomiska propositioner har rege-ringen betonat vikten av kompetensutveckling, ochdet tycker jag är bra. Också i regeringsförklaringarnahar statsministern betonat vikten av jämställdhet, ochäven det är bra.Men undrar jag vad som egentligen hände medjämställdheten. Handlar det bara om att öka jäm-ställdheten i de högre utbildningarna och på de högreposterna?Innebär inte jämställdhet mellan kvinnor och mänjämställdhet på alla nivåer. Så har jag i alla fall tolkatdet.De flesta som studerar på komvux är kvinnor, oftakvinnor med barn. För dessa kvinnor är det en jäm-ställdhetsfråga att kunna ta igen de kunskaper deförlorat i sin ungdom, för att därigenom höja sinkompetens så att de kan söka jobb eller fortsätta attstudera.Många av dessa kvinnor har inte haft jobb tidiga-re, och de har därför lågt studiestöd. För dem harbarntillägget varit avgörande för att de skulle kunnaklara sig och barnen under studietiden.Socialförsäkringsutskottet har i sitt yttrande medanledning av budgetpropositionen, 1994/95:SfU7Y,påpekat att noga skall följa utvecklingen,och om regeringens intentioner med de särskildaarbetsmarknadssatsningarna inte uppfylls utgår utskot-tet från att regeringen återkommer till medförslag till åtgärder.Nu när a-kassan sänks, barntillägget är borta ochsvux för dem som har den lägsta nivån är avutbildningsbidraget skulle jag vilja veta vad utbild-ningsministern tänker föreslå.Utbildningsministern tar i sitt svar både i Expres-sen och här i kammaren upp Studiestödskommitténsarbete. Även vad gäller harSfU synpunkter. Man säger: Även om studiestödsut-redningen har i uppdrag att utforma ett nytt studiefi-nansieringssystem räknar utskottet med att förslaghärom dröjer, eftersom utredningens uppdrag enligtdirektiven skall vara slutfört senast den 1 april 1996.Min fråga kvarstår därför: Vilka förslag har ut-bildningsministern?Anf. 58 ()Fru talman! Jag vill tacka utbildningsministern försvaret på min fråga i detta ärende. Jag har vinklatfrågan på det sättet att jag har tagit upp den minskningav utbetalda studiebidrag med eller utan lån som harinträffat. Det är en minskning med ungefär en tredje-del 1995. Jagförvånar mig över att jag i svaret inte finner någon orofrån utbildningsministerns sida över denna minskning.Förslaget att ta bort barntillägget från svux ochsvuxa föregicks, såvitt alla vi som har tittat på det härhar kunnat se, inte av någon som helst kon-sekvensanalys, allra minst av någon jämställdhetspo-litisk sådan.Trots att den nu sittande regeringen vid sitt tillträ-de mycket högtidligt deklarerade attjämställdhetspolitiskt hänsynstagande skulle ske iolika beslut. Jämställdhetsministern placerades somvice statsminister direkt i statsrådsberedningen. Dettaskulle vara mycket viktiga frågor. Alla hade vi myckethöga förväntningar när det gällde de här frågorna.Nu oroar sig alltså inte utbildningsministern trotsdenna stora minskning. Jag skulle vilja veta varför.Sedan säger utbildningsministern också: Jag tän-ker inte föregripa den utredning som jobbar. Men detvar ju regeringen som föregrep utredningen. Den fickinte jobba förutsättningslöst. Den fick inte titta påbehovet av att ha kvar de här stöden för dessa ensam-stående mammor, som är den stora gruppen som för-lorar på detta.Detta är alltså ett moment 22: Utredningen är fö-regripen, men regeringen tänker inte föregripa utred-ningen.Anf. 59 ()Fru talman! Jag får tacka för svaret. Det varmycket klargörande, men vi är ganska besvikna pådet. Jag kan tala för mig själv, men jag förutsätter attvi är det alla tre.Det betonas gång på gång i alla direktiv somkommer att vi skall höja kompetensen hos våralågutbildade invånare, hos svenskarna. Det finns vissalän där det är särskilt låg utbildningsnivå. mitt eget hemlän, och jag tror ävenGotland. Därför är det viktigt att man höjer kompe-tensen här. Och den lägsta utbildningen har kvinnor-na.De som är ensamstående med barn har en ännusvårare situation. Hur skall vi få dem att kunna försör-ja sina barn om de inte får öka på sin utbildning? Defår inte längre arbete med den låga utbildning de haroch behöver alltså utveckla sin kompetens.Det handlar faktiskt också om självförtroende. Omman känner att man har en bra utbildning i bottenvågar man söka och satsa på ett annat sätt. Om de nugår hemma, som många gör som har slutat studera,sjunker deras självförtroende ytterligare, och de kos-tar med sina barn ganska mycket. En del stämplar, endel får socialbidrag, och då räknar man faktiskt anta-let barn också. Hur mycket man behöver för familjensuppehälle beror på om man har ett eller tre barn. Var-för vi plötsligen inte skall räkna med barnen förstårjag inte.Denna fråga gäller framför allt dem som studerarpå komvux och folkhögskolorna. Annan vuxenut-bildning, på högskolenivå, gäller ju inte detta. Vadskall göras i väntan på nya förslag? Hur många tapparinte farten i sina studier, slutar eller avstår från attbörja?Anf. 60 Utbildningsminister ()Fru talman! Jag tycker att det först är angeläget attundanröja ett missförstånd. Antalet som studerar påt.ex. de arbetsmarknadspolitiskt betingade utbild-ningsplatserna inom komvux har alltså inte minskat.Enligt uppgift från har komvux inte hellerdrabbats av några stora avhopp, utan verksamheten ärungefär i nivå med tidigare år.Däremot är det sant att antalet personer som haransökt och fått svuxa har minskat. Men det betyderinte att det är färre som studerar. Man har klarat sinastudier på annat sätt. Möjligen delvis beroende på attsvuxa har blivit mindre fördelaktigt, delvis beroendepå att man kan fortsätta sina studier med annan finan-siering, t.ex. studiemedel eller utbildningsbidrag. Detär alltså inte så att antalet studerande inom komvuxhar minskat.Jag håller med om att det är betydelsefullt bådemed kompetensutveckling och med jämställdhet påalla nivåer. Men det är inte något argument för att habarntillägg i det specifika svuxasystemet. Det finnsinget annat utbildningsbidrag som har barntillägg. Detfinns heller inget barntillägg inom a-kassan. Det finnsinget barntillägg inom utbildningsbidragen, som ärknutna till a-kassan. Det finns inga barntillägg inomstudiemedelssystemet.Barntilläggen inom svux har varit en mycket spe-ciell företeelse. Det är heller inte på detta sätt klarlagt,som det verkar av inläggen här, att ett borttagande avbarntilläggen skulle ha en ensidig effekt just för en-samstående kvinnor. Det är en sak som vi får titta på,men det är ingalunda självklart att det förhåller sig pådet sättet.Bakgrunden till detta är också att vi har ett sådantekonomiskt läge att det krävs besparingar. Det ärdärför som den här åtgärden har vidtagits. Men jag ärockså övertygad om att den Studiesociala kommitténkommer att lägga fram förslag som kommer att ge enmer rimlig fördelning mellan de olika grupperna inomutbildningssystemet när det gäller studiesocialt stöd.Anf. 61 ()Fru talman! Först vill jag be utbildningsministernom ursäkt. Jag glömde att tacka för svaret, vilket jaggör nu.Jag vill också påpeka att det vi tre begär ellerskulle vilja ha är åtgärder vi väntar på attden parlamentariska kommittén skall komma medförslag. Jag delar alltså upp-fattning att regeringen har förekommit den parlamen-tariska kommittén.Platserna har inte minskat, säger utbildningsminis-tern. Nej, det kanske de inte har gjort. Men jag harkontaktat alla våra lokalorganisationer och bett dem tain material, och de flesta hävdar då att elevernassammansättning har förändrats. Det är nu yngre ele-ver. De som har slutat och som har blivit ersatta medyngre elever är alltså ensamma kvinnor med barn.Jag delar också uppfattningen att barntilläggeninte finns inom andra bidrag. Jag tycker också att detär riktigt i sig. Men jag tycker att man skulle ha kun-nat vänta för att hitta en lösning för denna utsattagrupp. För så länge man går på studiebidrag kan maninte söka kompletterande socialbidrag, vilket man kant.ex. när man har a-kassa.Anf. 62 ()Fru talman! hade vi här i kamma-ren en jämställdhetspolitisk debatt med anledning avett betänkande från arbetsmarknadsutskottet. Företrä-dare för Socialdemokraterna i denna debatt var BeritAndnor. TT-meddelandet efteråt lyder: Det var ettmisstag att ta bort barntillägget för arbetslösa vuxen-studerande. Det medgav () då riksda-gen diskuterade jämställdhetsfrågor.Det var min bänkkamrat på Örebrobänken, OlaStröm, som lyckades få att erkänna attdetta ur jämställdhetssynpunkt var ett dåligt bespa-ringsförslag. I nästa replik sade hon att det var ettmisstag.