prot · GI09101 · 1995-05-09 00:00:00 — För det får vi betala höga räntor, och vifår betala med ett omdöme om den perioden där fruWibble själv har talat om ett högriskland. Det härskall vi nu bort ifrån, och det är det som regeringenspolitik syftar till.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1994/95:447 om Europeiskautvecklingsbankens stödinsatser i Öst- och Cent-raleuropaAnf. 22 Finansminister ()Fru talman! har frågat mig hur rege-ringen och jag själv agerat för att påskynda och ökaEBRD:s stödinsatser i Öst- och Centraleuropa.Låt mig först säga något om bankens inriktning istort. Den strategi för bankens verksamhet som fast-ställdes 1994 innebär i korthet fortsatt prioritering avstödet till den privata sektorn, större andel riskkapital-satsningar och ökade insatser i den finansiella sektorn.På sistnämnda område skall stödet i större utsträck-ning ges via lokala finansiella mellanhänder för att nåsmå och medelstora företag i regionen. Denna över-gripande strategi överensstämmer väl med de priori-teringar som fastställts för det svenska stödet till Öst-och Centraleuropa.I det löpande arbetet i försöker vi frånsvensk sida driva på bankens aktiviteter inom deområden som vi anser vara strategiskt betydelsefulla.Möjligheterna för ett medlemsland att påskynda ban-kens utbetalningar är dock, som välkänner till, begränsade. relativt lång-samma utbetalningstakt sammanhänger i första handmed olika förseningar i låntagarländerna.Vad som däremot kan göras för att effektivt på-verka och främja verksamhet är att ställatilläggsresurser till förfogande inom ramen för ett närasamarbete med banken. Regeringen har successivtbreddat denna form av stöd.Ett första exempel är det baltiska investerings-programmet som de nordiska länderna igångsatte1992. Programmet, som syftar till att främja framväx-ten av små och medelstora företag i , omfat-tar totalt drygt 900 miljoner kronor.Ett andra exempel är en regional riskkapitalfondför nordvästra med en svensk insats avseen-de tekniskt bistånd om närmare 50 miljoner kronor.Denna fond, som är inriktad på privatiseradeföretag, väntas bli operativ senare under 1995.En tredje väsentlig insats är bidrag till ett programför att förmedla expertis på företagsledning. Dettaprojekt är ett utmärkt exempel på överföring av kun-skap om hur företag arbetar i en marknadsekonomi.Slutligen bör nämnas att fortsätter att stödjaEBRD:s särskilda program för kärnsäkerhet.Frågan om en allmän kapitalhöjning i togsupp vid årsmötet. fick i uppdrag attframlägga ett förslag . Först närdetta förslag föreligger finns det anledning att taställning i frågan. Vår preliminära inställning är dockpositiv. Om bankens verksamhet fortsätter att bedri-vas på det sätt som skett och början av1995 finns det goda förutsättningar för att en kapital-höjning skall framstå som välmotiverad.Anf. 23 ()Fru talman! Jag ber att få tacka för svaret. Fråganställdes mot bakgrund av att en del svenska företagsom är intresserade av satsningar i de forna kommu-nistländerna har funnit att det är förenat med betydan-de administrativa problem och en omfattande förse-ningsrisk - ofta rör det sig om ganska kraftiga förse-ningar - innan beslut kan fattas inom . Såvittjag förstår har den typen av försening inte berott påförseningar i mottagarländerna utan snarare på bankeni . Det har helt enkelt tagit att få framett beslut.Innehållet i svaret är, om ursäktar, iallt väsentligt känt för mig. När den här policyn ladesfast 1994 var det faktiskt jag som representeradeSverige. De projekt som nämnts tillkom också underden tiden, möjligen med undantag för det som kallasför expertis på företagsledning.Jag lade själv ner ganska mycket tid och engage-mang på att få en vettig ledning för Europabankenoch klara regler för vad banken skall göra och integöra. Jag tror att jag skapade ett visst intresse ochgehör för svenska synpunkter inom bankens ledning.Jag är helt övertygad om att har mycket viktigauppgifter att utföra, såsom ett komplement till andrainternationella organisationer, för att stödja utveck-lingen i Östeuropa.I detta svar skulle jag ha velat höra litet mera avett engagemang från för en viss aktivi-tet inom . Ett engagemang frånsvensk sida för en bättre ekonomisk utveckling i skulle faktiskt kunna visa något för andraländer - inte minst medlemsländerna i EU. Jag tror attdet skulle kunna ge en ökad tyngd åt våra EU-diskussioner och en prioritering för en utvidgning.Anf. 24 Finansminister ()Fru talman! Det sista sade kan vinaturligtvis diskutera. Det är möjligt att det förhållersig som säger, nämligen att det finns ensådan koppling mellan utvidgningsdiskussionerna iEU och agerandet i . Jag är inte säker på det,men det är möjligt.Däremot kan jag passa på tillfället - eftersom ord-växlingen i den föregående frågan var desto fränare -att säga att det i det här sammanhanget finns all an-ledning att säga att har gjort ett utomor-dentligt bra jobb och skapat respekt för ochför sin egen person i verksamhet. Det gällersärskilt i samband med den stora sanering som gjor-des efter den chef som inte i alla avseenden var heltframgångsrik.Den kritik som har riktats mot banken vad gällerutbetalningar, byråkrati och saktfärdiga rutiner gällerproblem som naturligtvis kan lösas successivt. Jagupplever att de Larosière som hanterar banken harambitioner som går i den riktningen. Följer man ex-empelvis utvecklingen för overheadkostnader, admi-nistration och olika typer av lånebeslut är de allasamstämmiga. de Larosière är på väg att göra bankentill en mera framgångsrik finansiell institution medmycket mycket större effektivitet. Det kan självfalletbli bättre, och det ligger i allra högsta grad i Sverigesintresse att medverka till en sådan process.Anf. 25 ()Fru talman! är alltför vänlig i sittomdöme om mina insatser för . Jag måste sägaatt lika litet som i den förra frågedebatten är jag påden här punkten intresserad av att i första hand disku-tera historia. Jag vill snarare diskutera framtiden ochvad gör för att ytterligare förbättraSveriges goodwill inom EBRD.Jag tycker nog att det saknas litet engagemang ochgeist i svaret från finansministern.För att utveckla min tanke, som blev litet korthug-gen i det förra inlägget, tror jag att om vi från svensksida skall få någon styrka i positionen inför t.ex. re-geringsförhandlingarna och regeringskonferensernainom EU att utvidgningen Österut är det viktigaste,skulle en sådan position underlättas och förstärkas avatt den svenska finansministern inom visade ett betydande intresse och enga-gemang för att få en bättre ekonomisk utveckling tillstånd i . Det är nödvändigt om det skallkunna bli någonting av utvidgningen inom rimlig tid.Där tycker jag mig sakna engagemang.Anf. 26 Finansminister ()Fru talman! Otack är världens lön. Här tänkte jagatt jag skulle vara vänlig mot och pekapå någonting som var bra. Med tanke på den våld-samma kritik som riktats mot för sköt-seln av de svenska statsfinanserna fanns det ändåvissa internationella insatser som gjordes som varframgångsrika, och dit räknas den här.Jag är inte i den positionen som är,att jag direkt efter ett tvåminuters frågesvar kan avgö-ra engagemanget hos min debattmotståndare. Menden talangen besitter . Jag får bara böjamig för den förmågan och lova att bättra mig.Anf. 27 ()Fru talman! Jag visste att vänligheten skulle varakortvarig. Det är väl alldeles utmärkt om den härdebatten kan medverka till att bredda och intensifieraGöran engagemang och tid för insatserinom . Jag tror att är av betydande vikt ochintresse.Det går inte att se någon utvidgning av EU österutom inte den ekonomiska styrkan i dessa ekonomierblir bättre. Där är ett mycket viktigt instru-ment.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1994/95:456 om naturvårdsav-gift på skogsproduktionAnf. 28 Finansminister ()Fru talman! har frågat mig om re-geringen avser att närmare utreda någon form av s.k.naturvårdsavgift som skall bekosta ett mer omfattandeskydd av hotade ur- och naturskogar.Miljöprofilen skärps successivt i skattesystemet.Inslaget av ekonomiska styrmedel har ökat i miljö-politiken.Miljöskatter har förutom funktionen av ekono-miskt styrmedel också - liksom andra skatter - enfiskal funktion, dvs. att finansiera offentliga utgifter.Det är närmast finansieringen av förvärv av skogs-mark för att bilda nationalparker och naturreservatsom tagit upp.En naturvårdsavgift med sådant syfte har aktuali-serats , bl.a. i årets budgetproposi-tion (prop. 1994/95:100, bil. 15), där det anges attregeringen har för avsikt att analysera frågan.Inom pågår en sådan analys. jagär inte beredd att föregripa resultatet av den.Anf. 29 ()Fru talman! Jag vill tacka för svaret. Jag tyckersjälvfallet att det är utmärkt att miljöprofilen harskärpts i skattesystemet. Vi kommer snart att ta nyasteg i den riktningen, om jag ser till kompletterings-propositionen. Men här handlar det om en mycketspeciell fråga.I har vi kvar mycket få urskogar och na-turskogar. Där finns många av de hotade väst- ochdjurarterna i landet. har fattat beslut om attvi inte skall utrota fler växt- och djurarter utan i ställetgynna utvecklingen av biologisk mångfald.För att klara skyddet av de hotade arterna bedö-mer man att av skogsmarken skulle behövaskyddas. I praktiken är skyddatgenom att det antingen är oländigt eller reservat. Detfinns alltså ett behov att investera i fler reservat. Detär då en engångsinvestering. Det blir inga efterkost-nader, skötseln kostar ju minimalt.Det är alltså fråga om väldigt långsiktiga investe-ringar. Men vi måste vidta de här åtgärderna ganskasnabbt, eftersom skogarna försvinner i takt med attskogsbruket blir effektivare. Tanken med en avgift äratt man skall kunna finansiera dessa inköp vid sidanav budgeten. I budgeten har vi knappast möjligheteratt lägga in det penningbehov som finns för detta.Den här avgiften är väldigt intressant. Vi kan beta-la och ganska snabbt införskaffa dereservat som behövs genom att låna upp pengar. Detkan man då lägga helt utanför budgeten. Det är litetgrand tanken med detta. En annan tanke är att det ärskogsbruket som orsaker problemen. Det är då rimligtatt det också betalar för att få ordning på detta.Jag vill ändå få någon fingervisning av GöranPersson om vilken väg som regeringen avser att vand-ra. Tycker regeringen att skogsbruket skall betala fördet skogsskydd vi måste ha?Anf. 30 Finansminister ()Fru talman! Som jag sade i svaret kan jag inte fö-regripa beredningen av frågan. Här finns målkonflik-ter inbyggda. Det är ingen tvekan om det. Det gällerdels det som här vältaligt argumenterarför, dels hur man bygger upp ett skattesystem där manpassar sig väldigt noga för att införa avgifter somskall finansiera en viss typ av verksamhet.Utöver detta pågår den stora översynen av skatte-växling av breda skattebaser som exempelvis arbeteoch skattebaser av miljökaraktär. Det ligger i och försig litet vid sidan om frågan, men det är inte någotoviktigt arbete. Här har vi att göra med en fråga somär väl känd i , där vi tittar på mål-konflikten. Jag är inte särskilt hoppfull om att detkommer att gå så snabbt.Anf. 31 ()Fru talman! Detta är väl känt. Det här problemethar diskuterats i 15, i olika omgångar. Un-der tiden har de få kvarvarande urskogarna i landetkrympt, allt mindre finns kvar, och listan över hotadeväxt- och djurarter har blivit längre. Det är tvärtemotvad har beslutat att vi skall göra.Det här är en mycket speciell fråga. Jag har fullförståelse för att man har svårt att hantera den inomden normala budgeten. Vi tillämpar annars inom mil-jöpolitiken att producenten skall betala den skada somåstadkommes. Här heter producenten skogsbruket ochskogsindustrin.Man kan tänka sig att avgiften inte nödvändigtvisbehöver läggas på skogsbruket. Den kan också läggaspå industrin, som gör stora vinster.Skogsbruket slapp nu fastighetsskatten, och det bordefinnas ett finansiellt utrymme där. Det vore ändå förmiljövårdens skull bra med en fingervisning om åtvilket håll regeringen rent allmänt avser att vandra.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1994/95:482 ominternationella gemenskapsflygplatserAnf. 32 Finansminister ()Fru talman! har frågat om jag ärberedd att agera för att utöka antalet internationellagemenskapsflygplatser.Som angett i sin fråga har fått i uppdrag att i samråd med utreda om ytterligare svenska flygplatser -utöver , och - böranmälas som internationella gemenskapsflygplatser.Generaltullstyrelsen har rapporterat resultatet avdetta uppdrag. Jag får konstatera att utredningsarbetetinte lett fram till något resultat, eftersom myndighe-terna inte nått enighet. har ansettatt ytterligare tre flygplatser bör utgöra svenska inter-nationella gemenskapsflygplatser - , och - medan haransett att följande flygplatser dessutom bör utses;, , , , (), , ,, , , , Örebrooch Östersund.Regeringen kommer därför att få ta ställning i frå-gan. Ett underlag för det ställningstagandet bereds förnärvarande inom . Underlagetkommer därvid även att beredas gemensamt medandra berörda departement för att tillförsäkra att allarelevanta aspekter blir beaktade.Det är min ambition att möjligt presenteraett förslag till beslut i denna fråga för regeringen. Jagär inte nu beredd att ange vilket innehåll förslagetkommer att få.Anf. 33 ()Fru talman! Jag vill tacka finansministern för sva-ret. Som jag i min fråga har påpekat anser jag attförslaget om att endast ha sex internationella gemen-skapsflygplatser kommer att få allvarliga regionalpo-litiska konsekvenser.Sverige är för sitt välstånd beroende av att vi kankommunicera och bedriva handel med vår omvärld.Ett av de löften som gavs vid vårt EU-inträde var attdetta inte skulle påverka vår rörelsefrihet. förslag innebär enligt min mening attrörelsefriheten starkt begränsas.Jag är naturligtvis medveten om de besparingarsom skall göras, men i slutänden tror jag att effekternablir de motsatta med det här förslaget.Vi har i olika skeden varit med i diskussioner somhar med den här frågan att göra. Man påpekar helatiden att det skall finnas människor med tullmansbefogenhet tillgängliga när det kommer passagerarefrån tredje land. Jag är i princip av den åsikten att allade flygplatser som har någon form av internatio-nella linjer och kontakter skall kunna få bli gemen-skapsflygplatser. Precis så har man resonerat i andradelar i Europa.Nu har man kommit fram till att det skall finnastullmän tillgängliga när passagerarna anländer. Skulledet då inte kunna vara möjligt att ändra på lagen omvem som skall ha tullmans befogenhet och låta någonannan ta över den uppgiften, t.ex. en polisman ellernågon annan som anses lämplig?Anf. 34 Finansminister ()Fru talman! Låt mig först säga att jag delar KristerÖrnfjäders uppfattning om flygplatserna som regio-nalpolitisk faktor. Det kan inte nog understrykas vadden typen av anläggningar har betytt för detta vid-sträckta lands förmåga att leva upp till ambitionen atthela landet skall leva. Det vill jag ha sagt.Avvägningen att hitta dessa gemenskapsflygplat-ser är en resursfråga. Där står och faller vi med dis-kussionen om Tullen och dess resurser. Jag kan intege ett svar på det som ställer enkonkret fråga om. Beredningsarbetet pågår, och vitittar på olika möjligheter för att så många flygplatsersom möjligt skall få den ställning som både KristerÖrnfjäder och jag önskar.Anf. 35 ()Fru talman! Jag tackar även för de orden. Med deresurser som Tullen har och med de resur-ser som man skulle kunna få gemensamt med andramyndigheter med hjälp av en lagändring tror jag att viskulle kunna nå ända fram. Med ända fram menar jagdå 20-25 flygplatser i stället för 6. Tack så mycket!Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på frågorna 1994/95:469 och 470 omkönsfördelningen i , m.m.Anf. 36 Utbildningsminister ()Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen tänker vidta för att könsfördel-ningen i Medicinska forskningsrådets nya styrelseskall bli jämn och för att forskning som berör kvin-nors hälsa skall få större utrymme i forskningsrådensverksamhet och anslagsfördelning.Låt mig först säga att regeringen finner det ytterstangeläget att åstadkomma en jämn könsfördelning vidutnämnande av styrelseledamöter i den statliga för-valtningen. Valet av ny styrelse för kommer att ske efter dessa principer.I instruktionerna för forskningsråden kommerdessutom att skrivas in att råden inom sina respektiveverksamhetsområden särskilt skall främja jämställdhe-ten.Det är ju vid det här laget ett välbekant faktum attdet inom den akademiska världen finns en mycketstark mansdominans, särskilt på de beslutande poster-na. Det är viktigt att bryta detta mönster, inte bara förjämställdhetens skull i största allmänhet utan ocksåför innehållet i forskningen. Inte minst på de tekniskaoch medicinska områdena kan ett ökat kvinnligt infly-tande och ökad jämställdhet tillföra nya kunskaper. jämställdhetsproposition som regeringen ladefram föreslogs därför en rad åtgärder för attstärka kvinnors möjligheter till en akademisk karriär.Regeringen har också tillsatt en särskild utredare,, som skall ge förslag på hurkvinno- och jämställdhetsforskning kan stärkas. Ut-redningen skall bl.a. ge förslag på hur det kan skapasopinion kring kvinnoforskning och även hur eventuel-la bidrag kan fördelas. En annan viktig fråga somskall utredas är utformningen av stöd till forskare avunderrepresenterat kön. Utredaren skall också under-söka om det bör inrättas ett nytt forskningsstödjandeorgan, speciellt för jämställdhetsforskning eller kvin-noforskning, eller om de existerande myndigheternabör få den uppgiften.För att ytterligare stärka kvinnoforskningen kom-mer regeringen att ge ett särskilt uppdrag till att föreslå forskningsområden därdet bör inrättas professurer med inriktning mot genus-forskning. Genom att anlägga ett kvinnoperspektiv påett ämnesområde tillförs helt nya aspekter och forsk-ningen berikas. Det gäller inte minst på hälsoområdet.Anf. 37 ()Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet för sva-ret. På debattsidan i dagens var deten artikel av som talar om att starkafamiljeband skyddar mot cancer och hjärtinfarkt. Jagantar att han menar att vi därför inte behöver någonmedicinsk forskning. Men jag vet att både statsrådetoch jag anser att starka familjeband inte löser allaproblem.Låt mig börja med att säga att jag uppskattarmycket statsrådets satsningar på den akademiskavärlden och jämställdheten där, eftersom jag har arbe-tat som sekreterare inom den medicins-ka forskningsvärlden och sett hur det går till. Därförkommer vi också att stödja inrättandet av de 30kvinnliga professurerna.Det är bra med utredare om kvinnor och jäm-ställdhetsforskning, och det är bra med särskilt forsk-ningsstödjande anslag, men det handlar ju inte baraom anslag och pengar.Låt mig ta upp detta med normalvärden. Jag efter-lyser någon form av grundforskning i t.ex. forsk-ningsmetodiken. Det började med att man hade man-liga försökspersoner och sade att resultaten gälldealla, dvs. Sedan började man blandaförsökspersonerna och ha både kvinnor och män ochhävdade att resultaten var giltiga för alla. Jag villhävda att de inte är giltiga för vare sig kvinnor ellermän.Jag ser två problem här. Det ena är att kvinnligaforskare inte garanterar själva kvinnoforskningen. Jagvill förändra frontlinjen i forskningen. Därför tyckerjag att det är angeläget att man ger direktiv till att inrätta en särskild priorite-ringskommitté för forskning om kvinnors hälsa därman lägger tonvikten på att ta reda normalvärden förkvinnor och män.Anf. 38 Utbildningsminister ()Fru talman! och jag är säkert över-ens om betydelsen av jämställdhetsforskning i störstaallmänhet, men också specifikt när det gäller kvinnorshälsa.Nu har vi ett forskningspolitiskt beslut som gällerunder . är det svårt ocholämpligt för regeringen att gå in med nya priorite-ringar inom ramen för det som redan fattats beslutom. Däremot kommer det att ges möjlighet att disku-tera och fatta beslut i dessa frågor i samband att detnya forskningspolitiska beslutet fattas på hösten 1996för den då kommande treårsperioden. Det är minavsikt och min varma förhoppning att vi vid det tillfäl-let skall ha underlag för tydliga och klara prioritering-ar, inte minst när det gäller detta område.De utredningar som jag har hänvisat till kommersäkert också att ge ett intressant underlag för proposi-tioner i dessa avseenden liksom givetvis även denforskningsberedning som regeringen har till-satt. Där finns det en mycket god expertis när detgäller just den typ av frågeställningar som här reser, inte minst på det medicinska området.Anf. 39 ()Fru talman! Jag uppskattar återigen dessa ansatseroch det som kommer att ske. Jag är helt övertygad omatt det är precis så som statsrådet säger, vi har intedelade meningar i den här frågan.Men jag vill påskynda det här arbetet med minafrågor. börjar jag ju själv närma mig den ålder dådet handlar om hjärtinfarkt osv. Jag vill inte kommatill akuten på något sjukhus och bli mätt med manligamått, så att säga. Jag vill få den behandling som jagskall ha som kvinna.Jag är också medveten om detta med ministerstyreoch att man inte skall gå in och tala om hur olikasaker skall vara. Men då får vi väl hoppas på att olikapåtryckningar och signaler till forskningråd osv. talarom att detta är en betydande forskning och att den ärviktig för mer än hälften av den svenska befolkning-en.Anf. 40 Utbildningsminister ()Fru talman! Jag delar optimism idet här avseendet. Den debatt som vi nu för, och ock-så andra debatter, har nämligen betydelse i sådana härsammanhang.Till min glädje noterar jag att den debatt som ska-pats med anledning av regeringens förslag för ökadjämställdhet inom högskolan har lett fram till en radkonstruktiva förslag om hur jämställdheten skall för-bättras; också från personer som man rimligen intekan misstänka hade dessa tankar bara för ett halvårsedan. Därför har det här lett till en aktivering avtänkandet på detta område.Det gäller också, det är jag övertygad om, inomforskningsråden och forskarvärlden. Där har man junu på ett något annorlunda sätt litet till mans fått uppögonen för betydelsen av kvinnoforskning, inte minstinom hälsoområdet. Jag har själv hänvi-sat just till hälsoområdet som ett exempel på ett om-råde där underrepresentationen av kvinnliga forskarefaktiskt får resultat vad avser behandlingsmetoder.Anf. 41 ()Fru talman! Det är riktigt. Jag har också uppfattatatt just förslaget om de 30 kvinnliga professorernaställer till ett väldigt liv i den manliga forskarvärldenöverlag inom alla olika discipliner.Jag önskar statsrådet lycka till i det här arbetet. Viär många som vet att det kommer att bli bra. Men vikommer att följa detta och att ligga på.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1994/95:477 om levandeskolundervisningAnf. 42 Statsrådet ()Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag kommer att vidtaga för att förbättra möj-ligheterna att ta in besök utifrån till eleverna samtförlägga undervisning utanför skolan, allt i syfte att fåen levande skolundervisning.Villkoren för arbetet i skolan har under de senasteårtiondena förändrats på ett genomgripande sätt.Styrningen av skolan har lagts om helt. I skollagenanges de övergripande målen och bestämmelserna förskolan. I läroplaner och kursplaner preciseras skolansmål och uppgifter. Där fördelas också ansvaret påolika befattningshavare i skolan, främst lärare ochrektor. Det är sedan kommunerna och skolorna somhar ansvaret för skolverksamhetens genomförandeoch för att verksamheten utvecklas så att den svararmot de uppställda målen.I den nationella utvärdering av somgenomfördes säger att denpositiva bilden av skolan störs av att eleverna tycksvara ovana vid att tänka självständigt och att de över-lag har dålig förmåga att tillämpa sina kunskaper.Samtidigt är katederundervisning den vanligaste un-dervisningsformen; elevaktiva undersökande arbets-sätt används bara i begränsad omfattning.Ämnesövergripande undervisning, organiserad uti-från teman eller problem i verkligheten, är i mångafall att föredra om man vill hjälpa eleverna att uppfat-ta sammanhang.