prot · GI0957 · 1995-02-08 00:00:00 — Vi måste insenågra saker som har med fasta spelregler att göra.För det första kräver fasta spelregler breda uppgö-relser eller, för att citera , ett politisktledarskap som inte förändrar spelreglerna efter varjemandatperiod.Oppositionen ägnar sig nu åt något slags mytbild-ning om återställare. Man får inga fasta spelregler omman med en ytterst knapp riksdagsmajoritet driverigenom kontroversiella förändringar av t.ex. arbetsrät-ten några enstaka månader före ett val som man löperstor risk att förlora. Det skulle kunna sägas sammasak om en lång rad andra beslut. Det är inte då manfår fasta spelregler. Fasta spelregler kan man möjligenfå om man bemödar sig om att nå hyggligt bredauppgörelser och inte gör som man t.ex. gjorde medarbetsrätten.Nu tycks det finnas olika uppfattningar om hurbetydelsefullt det här med arbetsrätten var. Jag harhört från talarstolen här att det egentligen varsmåsaker. Då blir man förvånad att det är så upprö-rande att de ändras. Detta tycks vara en viktig sym-bolfråga.Den som bär sig åt på det här viset kort före ett valtar faktiskt på sig ansvaret för att näringslivet inte fårde fasta spelregler som de så gärna vill ha. Dessutomtycks oppositionens debattörer glömma bort att vi harhaft en valrörelse i vilken socialdemokratin gick utmed mycket tydliga vallöften, inte hot, , bl.a. beträffande arbetsrätten. Det stod för övrigtklart vad som skulle hända redan när beslutet fattades.Det är ett demokratiskt renlighetskrav att man faktisktgenomför de förändringar som man gått till val på.För det andra fordrar breda uppgörelser flexibili-tet. uppgörelser och fasta spelregler betyder ofta inte får precis som man vill. Men det nästbästa kan möjligen vara det klokaste om resultatet blirfasta spelregler. Vi får se hur breda lösningar, ochdärmed fasta spelregler, som vi kan åstadkomma, meningen skall tvivla på våra ambitioner.Men det finns begränsningar. En av dem är rege-ringens dubbla uppgift att både sanera statsfinansernaoch öka sysselsättning och tillväxt. Den som tror attall näringspolitik består av sänkta skatter, privatise-ringar och bara ökade frihetsgrader måste jag därförgöra besviken. På det viset kan vi inte komma över-ens. Det vore naturligtvis trevligt att sänka skatte-trycket både för företagare och andra. Men med destatsfinanser som vi har tvingats ta över är det inte enframkomlig väg.Jag skulle i och för sig kunna gå in på Per Wester-bergs del i ansvaret för dessa statsfinanser, men jagskall avstå från det. Men de bidrar till att vi är tvung-na att höja skatterna. Jag vill dock understryka attregeringen har avsatt 2 miljarder för att efter samrådmed näringslivet kunna reducera skatteuttaget för desmå och medelstora företagen.En sak kommer bort i oppositionensretorik. Den helt avgörande frågan för medborgarna,företagarna och företagen är att klara upp det statsfi-nansiella läge som regeringen har fått ta över. Denenskilda fråga som har störst betydelse för oss alla,för sysselsättningen, för näringslivet och inte minstför de små företagen och den enskildes ekonomi ärfaktiskt räntan. Då räcker det inte med skattesänk-ningar och systematisk realisering av det allmännasegendom eller att försöka låsa in allmänna medel istiftelser utan demokratiskt inflytande eller kontroll.Någon bred uppgörelse med om skatteroch privatiseringar tycker jag inte jag ser grund för ide allmänna motionerna.Men det finns i och för sig inslag i den förra rege-ringens politik som var bra. Det vill jag gärna säga.Låt mig nämna några exempel.Den borgerliga regeringen förvandlade utveck-lingsfonderna till bolag. Det tycks har förbigått PerWesterberg, men det var på det viset. Jag misstänkeratt han var föredragande i det ärendet. Man kan na-turligtvis diskutera formerna för det här, men vi ut-nyttjar den form som finns. Vi vill gå vidare och ut-veckla till ett regionalt nav för näringspolitikenför att bidra till att minska den förvirring som denförra regeringen åstadkom genom sitt myller av aktö-rer på det här området. Vi vill förenkla detta utan attomorganisera allt.Den förra regeringen införde särskilda lån tillkvinnliga företagare. berörde dem tidiga-re. Vi håller fullständigt med om att de har haft mångapositiva effekter. Vi går också vidare där - det glöm-de att säga - genom att också öka påbeloppen där ganska rejält. Vi föreslår en tredubblingav de statliga insatserna på den punkten.Inom ramen för Sverigebilden fanns ett blygsamtinvesteringsfrämjande. Vi föreslår att organisationenför det arbetet renodlas och professionaliseras och attmedlen mer än fyrdubblas.Jag skulle också särskilt vilja peka på att vi villavsätta 100 miljoner för att få teknikspridning medhjälp av regionala nätverk. Där kommer vad KjellEricsson säger om förädling av råvara in som ett möj-ligt användningsområde.Den här debatten har inte innehållit särskilt mångahårda ord. Det vill jag gärna säga. Men även om manser på dem kan man titta bakom dem. Då tycker jagatt det finns grund för en hygglig optimism om att viunder inte bara skall kunna definieraproblemen, utan också kunna hitta ganska mångahållbara lösningar som leder till fasta spelregler.Anf. 130 PER () replikHerr talman! Vi kan ägna mycket tid åt historie-skrivningen. Under den gångna mandatperioden änd-rade vi ett fritt fall såväl i sysselsättningen som i eko-nomin till en ganska hygglig återhämtning under dengångna hösten. Vi har kämpat med betydande budget-saneringar under de gångna mandatperioderna. Dethar i stor utsträckning skett i strid med den socialde-mokratiska oppositionen, som i praktiken bara taladeom finansiell expansion, ökad upplåning och därmedsvagare statsfinanser.För innevarande år har jag lagt förslag om ned-skärningar i statsbudgeten på ca 70 miljarder för attkunna hålla konkurrenskraftiga skatter för företagensamtidigt som vi minskar budgetunderskottet i förhål-lande till vad socialdemokraterna gör.Vi delar uppfattningen att räntan måste ner, mendet går bara genom nedskärningar av utgifter ochsatsningar på det som ger tillväxt i ekonomin. Och detgör inte höjda skatter på det kapital som skall investe-ras i företagen, höjda skatter på företagen eller för-sämringar för mindre och medelstora företag.Jag hoppas att näringsministern menar allvar medsin vilja till breda lösningar. har vi bara settkonfrontation med höjningarna av skatterna på bola-gen, med små marginaler och små majoriteter trots attde tidigare var likvärdiga med omvärlden. Det harkommit nya förändringar på arbetsrättens område. Deförändringar som gjordes var inriktade på deminsta företagen.Jag är ledsen att behöva säga det, men jag är räddför att näringsministern representerar det mest företa-garfientliga partiet i den här kammaren.Anf. 131 Näringsminister ()Herr talman! Handling räknas mer än ord. PerWesterbergs enda recept är mer av den politik somledde till en 14-procentig arbetslöshet och till de allrasämsta statsfinanserna i . Man hade påsig att försöka göra det som man ville göra, men dettavar vad man lyckades åstadkomma.Per tycks i likhet med en del av sinapartikamrater under den tiden inte heller ha förstått atthan satt i en regering. Man klagade över den elakaoppositionen, som inte ville genomföra regeringensförslag. Jag tycker faktiskt att det är regeringens an-svar att få sina förslag genomförda. Det är regering-ens resultat i som räknas.Jag vill dessutom upplysa Per om attvi har en låg bolagsskatt i . Det har t.o.m. gåttså långt att ordförande i en intervju i försvara-de värnskatten.Anf. 132 PER () replikHerr talman! Först vill jag notera att ansvaret förstatsfinanserna i mycket stor utsträckning baserar sigpå vad som hände . Jag delar den upp-fattningen att det kan finnas ett i viss mån delat an-svar, men huvudansvaret låg på den gamla regeringen.Under den gångna mandatperioden visade social-demokratin inte någon vilja till budgetnedskärningarutan talade bara om utgiftsexpansion, som ytterligareskulle undergräva statsfinanserna. Vad vi anmälde varen linje för att försöka att stegvis sanera statsfinanser-na för att få budgetbalans, samtidigtsom vi orkade med mycket stora förändringar avbeskattningen av riskkapital och av företag - de före-tag som skall ge de nya jobben och som är de endasom kan skapa tillväxt. Vi gjorde betydande satsning-ar på kompetensutveckling, forskning och utbildning,det som skall göra svensk arbetskraft mer konkur-renskraftig och därmed skapa förutsättningar för bralöner även utan att vi blir utkonkurreradeav låglöneländerna.Vi gjorde satsningar som innebar att vi i praktikengenomförde småföretagarvärldens hela agenda från1991 för att råda bot på den brist på småföretagandesom vi har i vårt land. Vi fick i viss mån - det erkän-ner jag gärna - stöd från men nästan påvarenda enskild punkt motstånd från Socialdemokra-terna.Anf. 133 Näringsminister ()Herr talman! Jag tycker att Per rör sigi rätt riktning. Han talar nu åtminstone om delat an-svar, och det gläder mig.Jag är inte säker på att Per skall slå sigså mycket för bröstet när det gäller t.ex. riskkapital-försörjningen. Det tycks vara så att Per Westerbergsforna regeringskamrater numera ganska öppet taravstånd från den konstruktion som genomfördes un-der den förra regeringen. Alla konstaterar numera attden inte fyllde de syften som den avsåg att fylla. Detär t.o.m. så att många av de forna regeringspartiernanu ställer sig bakom regeringens förslag om att om-pröva statens insatser i form av ett visst engagemang iAtle och . Det här skall man nog tala litet tystom. Vi får här vara med om att städa upp.Under tre år, Per , försämrades vårtlands finanser med åtskilliga hundra miljarder, ochdet är vad som räknas. Att man ville genomföra allasönskemål om småföretagarpolitiken låter ju bra, menatt man gjorde det just på det viset har möjligen bi-dragit till att vi nu med varsam och försiktig hand fårstäda upp i den röra som åstadkoms med Per Wester-berg som föredragande i regeringen.Anf. 134 () replikHerr talman! Näringsministern uttryckte sigmycket positivt om företagsamheten och näringslivet,och det är positivt och bra. Jag hoppas bara att hanhar också regeringen i övrigt med sig. De åtgärdersom man har vidtagit för att höja skatter och avgifterär ju inte speciellt positiva, vilket jag också tog upp imitt huvudanförande.Åtgärder för sysselsättningen är en mycket stor delav arbetet med att komma till rätta med statsskulden,och man ökar inte sysselsättningen genom att höjaskatter och avgifter, som har skett, utan det är attstraffa företagsamheten. På det sättet får man intefram nya arbetstillfällen.Jag vill här referera till , som iDagens citat i säger att vi borde hadubbelt så stora industriinvesteringar som de vi nuhar. Problemet är att de företag som gör stora pengartjänar mer på att placera dem passivt än på att placeradem aktivt. Ju högre skatten är, desto mindre lönar detsig att ta en risk. Därför måste skatterna sänkas.Jag tycker att detta visar på ett ganska betydandedilemma. Man klarar inte att skapa nya jobb genomatt höja skatter och avgifter, och därför vill vi frånCenterns sida sänka dem, inte minst för småföretag-samheten.Vad gäller återställare vill jag säga att det har sketten rad återställanden, inte minst inom arbetsrätten.Man försöker på något sätt att negligera den, som omden inte skulle vara så viktig, men den har haft storbetydelse, inte minst för småföretagsamheten. Det harframförts många budskap om att den har varit viktig,t.ex. att det funnits möjligheter till provanställning.Men återställer man reglerna, och sedan detta harskett säger ni att ni skall utreda vad som skall händamed den . Det kanske då blir så som GöranHägglund tidigare sade, återställare på återställare pååterställare.Det här är ett konstigt sätt att agera. Genom det fårman inte de långsiktiga spelregler som vi så gärnaönskar oss. Också när det gäller bl.a. skatter bör manse till att få en långsiktighet, och en sådan eftersträvarvi.Anf. 135 Näringsminister ()Herr talman! Jag vill först säga att jag kan förståatt de som har haft erfarenhet av den förra regeringenhar trott att man kan ställa statsråd mot varandra. Detvar väl inte så svårt i en fyrpartiregering. Dagensregering utgör ett kollektiv enligt regeringsformenoch tar ett kollektivt ansvar för alla sina beslut. Jagstår alltså bakom alla de beslut som regeringen harfattat, likaväl som och andra står bak-om alla beslut i de ärenden där jag har varit föredra-gande.Vad gäller höjningar av skatter och avgifter villjag säga, kära vänner, att det inte räcker med frommaförhoppningar om att allt skall bli bättre. Vi har enstatsfinansiell kris av den karaktären att den typen avförhoppningar inte räcker. Det är alldeles uppenbartatt vi också måste utöka inkomstsidan. Vi måste bådehöja inkomsterna och sänka utgifterna, och det måstegöras konkret. Det är möjligt att vi senare, om opera-tionen lyckas, kan få det litet roligare.Beträffande arbetsrätten: Om det nu var så viktigtatt åstadkomma förändringarna i arbetsrätten, varförvalde man att genomföra det i konfrontation, när manpraktiskt taget visste att man skulle förlora nästa valoch därmed få en återgång? Det är precis det arbets-sätt som leder till att man inte får fasta spelregler. Densom vill ha fasta spelregler måste faktiskt göra sigmödan att komma överens med tillräckligt många föratt reformen skall överleva också ett regeringsskifte.Anf. 136 () replikHerr talman! Jag vill än en gång säga att jag tyckeratt det är bra att näringsministern uttalar sig positivtom företagsamheten. Även hans skrivningar i budget-propositionen är bra. Men man har, som jag sagt, frånregeringens sida inte levt som man lärt när man gjortalla sina återställare. Jag hoppas att det skall bli enbättring i fortsättningen.Beträffande arbetsrätten vill jag säga att det är likavilket förslag det än rör sig om: Om det i ett visst lägefinns majoritet för ett förslag, beslutar vi om det.Sedan måste man gilla läget. Om man river upp beslu-tet, måste vi i vår tur riva upp det ställningstagandetigen. Då får man inte någon långsiktighet, som jag härockså har sagt.I det rådande statsfinansiella läget vill vi alla spa-ra. Vi har i en ekonomisk-politisk motion talat om hurvi tänker och hur vi vill spara, men vi lägger inte framförslag om nya reformer, t.ex. om avskaffande avkarensdagen, som skulle kosta mycket pengar. Det-samma gäller förslaget om NYS, RAS eller vad detskall kallas, dvs. att ge bidrag för nyanställningar iföretag som ändå skulle ha nyanställt. Det är bortkas-tade pengar.Jämför detta med de 800 miljoner som satsades påsmåföretagsutveckling under den förra mandatperio-den och som har givit många nya jobb ute i landet,vilka kostade bara 60 000 - per person.Det föreslagna stödet har förkastats av de flesta,bl.a. av AMS, som säger att det kommer att leda baratill 5 000 -10 000 nya jobb. Det skulle innebära attstödet skulle kosta mellan 500 000 och 1 miljon kro-nor per jobb. Det är att kasta pengar i sjön.Vi vill från sida ha en sådan satsningsom näringsministern själv beskriver, på långsiktigaoch riktiga åtgärder för att ge bra villkor för företag-samheten.Anf. 137 Näringsminister ()Herr talman! För tids vinnande kan vi väl låta ka-rensdagsdiskussionen anstå till den därtill avseddadelen av den allmänpolitiska debatten. Detsamma börgälla beträffande sysselsättningspollitiken. Därmedförnekar jag inte att frågorna hänger ihop, men jaghinner inte med att diskutera också de sakerna.När det gäller arbetsrätten tror jag att och jag möjligen kan vara ense om att om manblir överens på rätt sätt och inte med knappa riks-dagsmajoriteter driver igenom åtgärder, mot en op-position som förklarar sin avsikt att ändra på beslutenom man får en möjlighet till det, blir förutsättningarnanågot större för hållbara lösningar, men det var vadden förra regeringen gjorde.Det här får inte undanskymma det som KjellEricsson här sagt två gånger och som även jag tidiga-re har sagt, att det finns en god grund för ett framtidasamarbete. Jag finner detta inte minst när jag läsermotionerna från . Jag ser fram emot detkommande samarbetet, och jag skall minsann strävaefter att vi får de hållbara lösningar som både KjellEricsson och jag tycks vilja ha.Anf. 138 () replikHerr talman! Näringsministern förärade mig enkommentar, som jag i min tur gärna vill kommentera.Det är riktigt att näringspolitiken måste sättas in isitt sammanhang. Man måste se helheten. Just därförär helheten så svår att förstå i Socialdemokraternaspolitik. 7 miljarder i bidrag med ena handen, samti-digt som återställarna gör företagandet mycket svårareoch tuffare.Sten kommenterade bankerna. De lå-nade ut för mycket - det var problemetdå - men lånar de ut alldeles för litet, och därför ärdet problem med kapital till företagen.Breda uppgörelser är ett populärt uttryck för da-gen. Det förutsätter också en helhetssyn. Socialdemo-kraterna har enligt min mening själva blockerat dettagenom att återvända till klassiska socialdemokratiskadogmer och återställare av sällan skådat slag.Det vet väl också, att man inte fårlov att bara plocka russinen ur kakan. Vill man haefterrätt, måste man dess värre också äta huvudrätten,och det är den som vi har litet svårt för.Anf. 139 Näringsminister ()Herr talman! Jag tycker nog att vi försöker äta bå-de huvudrätt och efterrätt. Jag lämnar aldrig något påtallriken och har heller inte för avsikt att lämna have-rerade statsfinanser på den. Den helheten tycker jagockså är viktig.I politiken ingår radikala utgiftsnedskärningar,radikala inkomsthöjningar och satsningar på åtgärdersom vi uppfattar som strategiskt viktiga. Det är enbesvärlig mix att göra, och det är möjligt att man kandiskutera detaljer i den, men att man måste göra allade här tre sakerna på en gång, kan vi förmodligenvara överens om. Det är nödvändigt, för annars stårdet still.I fråga om bankerna håller jag med. Det är inte ba-ra en del partier som har eftervalsbaksmälla, utan detär alldeles klart att bankerna har bankkrisbaksmälla.När vi resonerar med företrädare för bankerna,medger de inte sällan att det är ett problem att sammamänniskor som har fått stark och berättigad kritik förmisstag före bankkrisen nu skall förse företagen medlånekapital.Vi arbetar med den frågan. Dock kan ju inte rege-ringen gå in och säga till bankerna att låna ut merpengar. Det vore oss också främmande att göra. Mensystemet fungerar inte riktigt bra, och vi har våraögon på det.Ytterligare en punkt, där jag tror att jag säkert kan bli överens.Anf. 140 () replikHerr talman! Jag får haka på det om att satsa på tjänstesektorn. Vi vet att infor-mationsteknologin är framtiden, att den är här och ,men det gäller även energisektorn. Solen är faktisktgrunden, motorn i hela energisystemet och i vårt sam-hälle.Det behövs en synvända, och som jag sade tidiga-re verkar det vara dåliga rådgivare. Jag har läst bokenUthålligt ledarskap av och funnit denmycket underhållande och mycket bra. Han framhäveratt effektiv energiteknik och vetenskap är frälsningeni vårt samhälle.I har man bevisat att satsningar på energi-effektivisering, vilket är sparad el och energi - mankan tala om negawatt i stället för megawatt - gerekonomisk tillväxt. Man har en regional utveckling,man har förbättrat miljön, och man har fått inhemskaarbetstillfällen.Så det här är verkligen en lukrativ marknad ochpotential som vi politiker behöver hjälpa till för attstyra in på rätt spår. Jag undrar då: Vilken medicinhar när det gäller just den här sek-torn?Anf. 141 Näringsminister ()Herr talman! är ansvarig förenergifrågorna i regeringen, som mycketväl vet. Det är ett utomordentligt viktigt område, därregeringen nu koncentrerar stora resurser. Det satsasjättelika belopp för forskning på energisidan, varavstaten svarar för mycket. Jag har inte beloppet precisaktuellt för mig, men frågan ägnas stor uppmärksam-het på det viset.Det finns en , vilket mycket väl vet, som arbetar med de här frågor-na. Kommissionen arbetar hårt och relativt fort.Ambitionen är återigen att nå en bred politisk uppgö-relse om energifrågans framtid, i god svensk tradition.I den typen av viktiga beslut måste vi försöka se tillatt komma överens brett.När det gäller vilka rådgivare vi anlitar tror jag attmångfalden borde tillfredsställa . 142 () replikHerr talman! Jag önskar att flera hade kommit tilltals i expertgrupper, kanskefrån miljörörelser och Naturliga steget. Vad jag harhört, har de inte varit närvarande.Danmark, , och har satt i gångomfattande projekt när det gäller t.ex. vindkraftsut-veckling. Vi vet också att Nuteks ena avdelning, Ef-fektiv energianvändning, jobbar med teknikupphand-ling som har gett väldigt fina resultat. Vad vi då för-ordar från sida är naturligtvis en skatte-växling, så att det blir en grön offentlig satsning ochatt det blir gröna affärsidéer som slår igenom.Det är politiska styrmedel som behövs, inte barasådana som har att göra med ekonomi utan även lagar.Som det ser ut har man inte tagit ett enda kon-kret steg för att avveckla kärnkraften. Den 2 juni 1992hade vi en hearing, en s.k. kontrollstation, i riksdagen.Då framkom att man inte hade tagit ett enda konkretsteg för att avveckla kärnkraften, på grund av att detinte fanns någon lag. Därför efterlyser vi en lag om attavveckla kärnkraften.Men det är oerhört viktigt också att se till att sty-rinstrumenten gör att vi får en synvända inom samhäl-let och inom forskningen. Än så länge ser vi att det ärbig science, big toys for big boys, som slår igenom.Det är inte behoven i samhället som styr. Man har änså länge inte tagit kretsloppssamhället på allvar. Jagvill se en förändring av forskningens inriktning.Anf. 143 Näringsminister ()Herr talman! Jag tror att den statliga in-satsen för energiforskning i budgetförslaget ligger pånästan en halv miljard, någonting i den stilen. Det ärmycket.Jag håller med om att åtskilliga aktörerhar skäl att se mycket allvarligt på energifrågan. Vilkasom kommer till tals på möten med Energikommis-sionen kan jag inte ge några detaljer om, för det vetjag ärligt talat inte. Men jag är övertygad om att de ärmånga.Dessutom finns det anledning att nämna att detenda sättet att komma till tals faktiskt inte är att varamed på sammanträden. Man kan komma till tals påmånga andra sätt, bl.a. genom att skriva och bli läst.Jag är fullständigt övertygad om att alla ledamöteri nyfiket och hungrigt tar del avalla de bidrag som kommer från olika håll.Anf. 144 () re-plikHerr talman! Först vill jag ta upp det näringsmi-nistern sade om att han kände igen en del formule-ringar, nämligen att behöver för framtidenbåde företag och företagare. Det är väl glädjande i såfall, för ett problem som vi från annat håll mångagånger har kritiserat är ju Socialdemokraternas syn attvi behöver företag, som de har bedrivit enpolitik som gjort det väldigt svårt att vara företagareoch att starta företag i orden i regeringsförklaringen också kan få ettinnehåll, så kan det hända mycket spännande på dethär området framöver.Fasta spelregler är naturligtvis av oerhört stor be-tydelse. Men det spelar också roll vilka spelreglernaär. Bara fasthet är ju inte bra, utan det måste ocksåvara ett vettigt innehåll i dem.Ändringarna i arbetsrätten föregicks av en omfat-tande utredning. Regeringen fastnade, om jag minnsrätt, för en lösning som innebar endel förändringar på arbetsrättens område, dock betyd-ligt mindre än vad utredningen hade varit inne på.Som jag uppfattade det, var regeringen i det läget intei direkt konfrontation med den dåvarande socialde-mokratiska oppositionen. Då fanns det många företrä-dare för Socialdemokratin som i den allmänna debat-ten såg framför sig möjligheter till uppluckring avarbetsrätten, men den inställningen förändrades sedan.Jag tänkte sedan komma tillbaks till det jag prata-de om i mitt anförande, dvs. arbetsrätten och riskvil-ligt kapital. Det gäller dubbelbeskattningen på kapital.Skall vi tolka statsrådets besked om fasta spelreg-ler som att Socialdemokraterna inte ser över möjlighe-terna att förändra arbetsrätten till förmån framför alltför de små företagen och som att man inte tittar vidarepå frågan om riskkapitalbeskattningen?Anf.