prot · GJ0918 · 1995-11-07 00:00:00 — Förbudet är sanktionerat med i huvudsak kraftigaavgifter, och tillsynen över efterlevnaden av förbudetutövas av polismyndigheterna.Det åligger enligt gemenskapsrätten finska myn-digheter att kontrollera att finska säljare ställer säker-het för betalning av svensk skatt vid distribution avolja till . Kontakter har därför tagits mellandepartementet och finska myndigheter för att sökakomma till rätta med problemen i samband med di-stansförsäljning av olja från till Sverige.Förutom i vissa särskilt reglerade fall saknartullmyndigheterna, sedan det svenska inträdet i EU,befogenhet att kontrollera handeln mellan medlems-stater. Kontrollen i av att skatt betalas i enlig-het med reglerna i lagen om skatt på energi åliggerbeskattningsmyndigheten.Jag har erfarit att beskattningsmyndigheten underhösten 1995 genomfört ett flertal revisioner hossvenska näringsidkare i syfte att undersöka i vad månde svenska skattereglerna följts vid köp av röd oljafrån . Detta revisionsarbete kommer att öka iomfattning, och det är även aktuellt med gemensam-ma aktioner från beskattningsmyndigheten, polis ochåklagare för att utreda ekonomisk brottslighet i sam-band med oljehanteringen.De skattemässiga problemen i samband med inför-sel av röd olja från bevakas inom departe-mentet. I den mån de åtgärder som jag redogjort förvisar sig vara otillräckliga, kommer förslag till ytterli-gare åtgärder att övervägas inom regeringskansliet.Anf. 65 ()Fru talman! Jag vill börja med att tacka finansmi-nistern för svaret.Man brukar prata om en rödgrön röra i andrasammanhang, men här är det faktiskt befogat. Rödfinsk diesel konkurrerar ut grön svensk diesel på ettosjyst sätt.Det har alltid funnits gränshandel, säger denmisstänkte bulvanen. Problemet är att man har blandatin för många. Det här har spridit sig för långt så attandra lägger sig i - polisen och skattemyndigheter.Han uttrycker det som många tycker . Handelnmed denna diesel har fått en sådan omfattning attmånga kommer att bli förargade om man tar bort denhär möjligheten.Först var det finska oljebilar. Sedan körde desvenska bilarna över till och köpte. kom-mer t.o.m. finska oljefartyg till svenska hamnar, så attdet blir lättillgängligt för svenska bilar. Det har gått sålångt att en granne till en av mina vänninor inte får inbilen i garaget, eftersom garaget är fullt av tankfat.Jag kunde ha ställt min fråga till justitieministern,eftersom den också handlar om ekobrottsbekämpningdär alla myndigheter verkar skylla på varandra. Fo-rumregler har tagits som intäkt för att man skall slippagöra något ingripande. Eftersom det handlar om ute-blivna skatter - jag vet att finansministern är mycketmån om att få in sådana för att få balans i statensfinanser - vill jag börja med att ställa frågan till fi-nansministern.När gick med i EU uppstod sammaproblem med gränsen till . Därför vill jagfråga varför finansministern och inte hardragit lärdom av dessa erfarenheterna. Problemet harnu funnits och antagligen kostat staten70-100 miljoner. diskuterar vi tillväxt. Det härhar gjort att seriösa företag har fått svårt att fortsättamed sin verksamhet - om de inte också blir oseriösa.Varför har finansministern inte vidtagit åtgärder tidi-gare?Anf. 66 Finansminister ()Fru talman! Vi har vidtagit åtgärder. Vårt problemär inte att lagstiftningsapparaten är opassande. I denproposition som ligger i har vi ett hel-täckande system. Det är resurserna för kontroll sominte räcker, och aktiviteten på det området behöverskärpas. Där finns det naturligtvis lärdomar att drafrån . Det gäller särskilt den tyska skatte-myndighetens agerande med rörliga patruller inne ilandet med befogenhet att kontrollera last i olikafordon. De har därigenom fått en mycket, mycket storefterlevnad av sitt regelverk. Jag tror att det ärdär problemet ligger. Myndigheterna har huvudansva-ret för att det här skall ske.Som säger är det självklart attsignalerna från den opinion som finns mot detta ute ilandet där hederligt folk tycker att det här är stötandehar nått mig. Om ingen förbättring sker måste vi draåt skruven ett varv till. Det är helt uppenbart.Anf. 67 ()Fru talman! Det är riktigt som finansministern harsagt , nämligen att det är viktigt medsund konkurrens mellan sunda företag. Det här är ensådan sak som nästan upplevs som den enda positivadelen med ett EU-medlemskap. Det är viktigt att mangör något åt det. Jag litar naturligtvis på att finansmi-nistern följer upp den här frågan, gärna i samarbetemed justitieministern, och vidtar de åtgärder sombehövs.Jag har ändock några frågor. I det skriftliga frå-gesvaret står att skatt skall betalas i det land där slut-lig konsumtion sker. Vem skall betala? Ett problemhar varit att man inte har vetat vem som skall betala.Är det den som säljer, den som köper eller vem ärdet? Jag har också en fråga som gäller de finskamyndigheter som skall utföra kontroll. Vi kan natur-ligtvis inte lägga oss i hur det skall gå till. Vad har nidiskuterat med dem och hur skall det gå till? Skall densom säljer kontrollera med distributören eller hurskall man göra?Jag har också en fråga som gäller förbud mot grönolja i bilar och båtar. använder man det i fastig-heter. Det gäller t.ex. entreprenörer. Vem kontrollerardet?Anf. 68 Finansminister ()Fru talman! De sista frågorna är av sådant slag att de knappast skall besvarasfrån talarstol. Det handlar om myndig-hetsutövning. Jag får be att rikta defrågorna till skattemyndigheten. Skulle det där integes ett fullgott svar får vi komma tillbaka. Då skallregelverket ändras.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1995/96:45 om energiskatter-naAnf. 69 Finansminister ()Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att bidra till enmed övriga länder harmoniserad nivå på energiskat-terna.År 1993 genomfördes förändringar av tillverk-ningsindustrins energibeskattning i syfte att förstärkade svenska företagens relativa konkurrenssituation påsåväl export- som hemmamarknaden. Systemet mednedsättning av energi- och koldioxidskatterna för denenergiintensiva industrin avskaffades i stort sett.Samtidigt slopades energiskatten, och koldioxidskat-ten sänktes till en fjärdedel av den generella skattesat-sen.Även efter skatteomläggningen överstiger dockskatten för tillverkningsindustrin betydligt den skattpå motsvarande bränslen som tas ut i våra konkurrent-länder. Vidare beskattas i t.ex. kol, vilketendast undantagsvis sker inom EU.Med hänsyn till dessa konkurrensnackdelar harriksdagen beslutat att reglerna om skattefrihet för kol imetallurgiska processer och för nedsättning av koldi-oxidskatten för viss energiintensiv industri tills vidareskall bibehållas. Nedsättningsregeln berör endast ettbegränsat antal företag, och gemenskapsrätten hindraratt den tillämpas på annat än kol och naturgas.Diskussioner förs inom EU om att införa en ge-mensam energi- och koldioxidskatt. Kommissionenhar presenterat ett reviderat förslag om ensådan skatt. Direktivförslaget har behandlats på Eko-finmötet , och arbetet med skatteför-slagets utformning fortsätter i en rådsarbetsgrupp.Sverige har varit pådrivande i syfte att skattenskall vara obligatorisk och alltså även omfatta andraenergislag än mineraloljor, dvs. främst kol och natur-gas.Förutsättningarna för ökad miljörelatering av detsvenska skattesystemet utreds avSkatteväxlingskommittén och Energikommissionen.Regeringen har i tillväxtpropositionen, som överläm-nades i går, angett att resultaten från dessa bådakommittéer bör avvaktas innan några omfattandeåtgärder vidtas på detta område.Regeringen har dock ansett att storleken på skatte-satsen för industrin ändock nu bör kunna omprövas. Itillväxtpropositionen har regeringen därför ställt sigpositiv till en fördubbling av tillverkningsindustrinsenergiskattebelastning. har regeringen dockuttalat att ett sådant förslag om skattehöjning börförenas med nedsättningsregler för den energiintensi-va industrin, så att konkurrenssnedvridningar inteuppkommer.Regeringen har för avsikt att meddela de föreslagna åtgärderna. inte har några invändningar bör de nyareglerna kunna träda i kraft . Utöverdessa åtgärder är det dock mindre lämpligt att innande pågående diskussionerna och analyserna har slut-förts ändra utformningen av de nuvarande svenskareglerna för industrins beskattning och särskild ned-sättning. Regeringen har därför inte för av-sikt att lämna några sådana förslag. Av statsfinansiellaskäl är inte heller någon generell sänkning av energis-katterna lämplig.Anf. 70 ()Fru talman! Jag ställde frågan för över tre veckorsedan, och det är klart att presentationen av regering-ens tillväxtproposition har kastat ett visst ljus överden principiella fråga jag hade beträffande energiskat-terna. I propositionen, liksom i frågesvaret, får manklart för sig att någon förändring inte kommer attträda i kraft förrän tidigast den 1 juli 1996.Nu har finansministern varit i kammaren länge -snart - men jag vill ändå ställa några kortafrågor med anledning av bakgrunden till min fråga.Det gäller grönfoderindustrin, som är direkt beroendeav de nya energiskattesatserna.Är finansministern beredd att göra ett undantag fördenna bransch, som eljest kommer att slås ut? Det ärnog en profetia som inte är helt orealistisk. Jag ställerfrågan mot bakgrund av att finansministern i svaretändå ger en öppning när han säger att man kan tilläm-pa nedsättningsregler när det gäller kol.Anf. 71 Finansminister ()Fru talman! Frågan om dessa torkar och vilketbränsle torkningen ytterst baserar sig på diskuterasnaturligtvis också när vi tittar på nedsättningsmöjlig-heterna. har varit angeläget om att pekajust på den frågan i våra samtal, när vi har diskuteraten höjning av koldioxidskatten. Problemet är känt.Det finns med i diskussionerna. Vi kommer att i denutsträckning det går beakta problemet.Koldioxidbeskattningen är naturligtvis en signaltill dem som använder bränslen i sina processer att imöjligaste mån byta till sådant som inte är baserat påändliga energislag utan på förnybara energikällor.Jag kan tänka mig att den typen av diskussionerockså kan bli aktuella i några av dessa sammanhang. Iså fall har skatteförändringen haft en god effekt i denmeningen.Den konkreta frågan om grönfodertorkarnas situa-tion är känd. Vi kommer att ta med det problemet närvi tittar på nedsättningsmöjligheterna.Anf. 72 ()Fru talman! När det gäller den principiella fråganom harmonisering av EU-skatterna tror jag nog attfinansministern och jag har en likartad uppfattning:Det skall vara någorlunda gemensamma spelregler.Jag noterar ändå ett positivt anslag när det gällerdenna bransch i finansministerns svar. Problemet äratt branschen är beroende av växtodlingssäsong osv.Man kan förvänta sig att först i slutet påriksmötet kan ta ställning till dessa frågor. Då kom-mer det sannolikt att vara . Finansministernsäger att skatten skall vara ett incitament att bytabränsle, men branschen kommer sannolikt att ha flyt-tat över till , där skatten är lika med noll. Detoroar mig.Skulle finansministern ändå inte kunna ställa i ut-sikt att något tidigare ge någon sorts signal till dennabransch, så att man får någonting att hålla sig efter isin fortsatta planering?Anf. 73 Finansminister ()Fru talman! Jag har ingen möjlighet att plocka utenskilda branscher och ställa saker och ting i utsikt.Det är fel. Det leder mig ut i en situation som inte blirhanterlig. Det finns också andra som i så fall skulleköa till talarstolen och kräva motsvarande ställnings-tagande före behandlingen av frågan. Det går inte.Carl får ge sig till tåls med beskedetatt det finns stor sakkunskap omkring grönfodertor-karnas situation hos den samarbetspartner som rege-ringen har i . De bevakar denna fråga.Anf. 74 ()Fru talman! Jag kan nog ge mig till tåls. Frågan ärdock om branschen kan göra det.Jag hoppas emellertid att finansministern som hanhär utlovar kommer att bevaka frågan och att vi kanse fram emot en för branschen positiv lösning.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1995/96:46 om besparingarnainom polisenAnf. 75 Justitieminister ()Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att stoppa den,enligt , negativa utvecklingen inom po-lisväsendet. Som stöd för sin uppfattning hänvisarGunnarsson till de besparingar som ålagts polisen.Regeringen har gjort bedömningen att genom ettfortsatt förändringsarbete kan en generellt sett oför-ändrad operativ nivå i landet som helhet bibehållastrots besparingarna. Detta förutsätter att polisensorganisatoriska struktur och arbetssätt ses över ocheffektiviseras. Ansvaret för att förändringsarbetetgenomförs ligger i hög grad på den regionala polisor-ganisationen.Länsstyrelserna, som är högsta polisorgan i länet,har bl.a. fått ökade befogenheter att förändra organi-sationen genom att bestämma antalet polisdistrikt.Detta ger förutsättningar för att förändra bl.a. led-ningsfunktionerna.Regeringen har vidare slagit fast att basen i poli-sens organisation skall vara närpolisverksamheten ochatt polisen framöver skall ha ett problemorienteratarbetssätt. Polisen skall ta reda på och identifieraolika problem i samhället och se till att problemenåtgärdas. Närpolisverksamheten innebär också attpolisen arbetar tillsammans med dem som berörs avbrottsligheten och med dem som kan bidra till attmotverka brottsligheten. Detta arbetssätt kommer atthögst väsentligt öka förutsättningarna för varaktigaresultat i form av minskad brottslighet och tryggaremänniskor i samhället.Jag vill bestämt tillbakavisa om utvecklingen inom Polisen. Tvärtom -trots besparingarna - tycker jag att utvecklingen ärbåde positiv och hoppingivande.Det pågår ett aktivt förändringsarbete både vadgäller utvecklingen av närpolisverksamheten, upp-byggnaden av kriminalunderrättelseverksamheten ochutvecklingen av det problemorienterade arbetssättet.Polisväsendet är också i full färd med att introducerany och efterlängtad teknik som kommer att bidra tillett effektivare arbetssätt. Nya arbetsmetoder medsyfte att upptäcka och utreda brott tas fram.Det är min övertygelse att detta förändringsarbete,som föranleds av bl.a. rationaliseringskraven, kommeratt leda till att vi inte bara får en billigare utan ocksåen bättre och effektivare polis.Anf. 76 ()Fru talman! Först vill jag tacka statsrådet ochjustitieministern för svaret på min fråga.Frågan har kommit till beroende på den oro somfinns, inte bara hos mig utan hos många människor iSverige, över att våldsbrotten ökat och blivit en var-dag. Man ställer sig frågan när lokal-tidningen kommer hur många våldsbrott som harbegåtts . Det är svårt att uttrycka sin oroså här , vilket är den tid jag har tillförfogande.Men låt mig, fru talman, försöka utveckla vad mi-na funderingar består i. I de allra flesta polisdistrikt ilandet finns nämligen en växande oro. Så sent som kunde man i lokaltidningen hemma i läsaom problemen i polisdistrikt, där fem tjänsterskall bort. Det kan låta litet i denna kammare, där detbollas med miljoner och miljarder. Men vid just detpolisdistriktet var det en oroande utveckling med enneddragning med under de senaste åren.Vågar folk gå ut på gator och torg? Vågar gamlage sig ut när mörkret har fallit? Känner folk sig tryggai dagens ?Vi har också kommit till ett ruskigt läge här i Sve-rige när det gäller våldstendenser. Det våld som såstarkt har kommit in i vårt land börjar bli vanligt.Skall man vara riktigt ärlig: Hur många upprörs nu-mera över att måndagstidningarna är fyllda av notiseroch artiklar om våld? Det är dess värre inte hellerenbart ett storstadsproblem längre. Våldet har dragitut i vad som tidigare kallades småstadsidyllen. Våldethar spridit sig och detta som antalet operati-va poliser dramatiskt har minskat i en takt som ingeren otäck känsla . De besparingar förPolisväsendet som majoriteten här i kammaren beslu-tade om senast ökar oron.Enligt min mening passar inte justitieministernsord om en "positiv" och "hoppingivande" utvecklingin i sammanhanget. Dessa två ord känns faktisktmycket främmande och ligger långt ifrån den verklig-het som jag har mött.Anf. 77 Justitieminister ()Fru talman! har ett underskott i sina stats-finanser. Det känner till, och det varhans parti som starkt bidrog till den situationen. Dettakräver att hela svenska folket sparar. Skatter höjs,bidrag minskar och myndigheters anslag minskar.Detta ställer krav på rationalisering och effektivise-ring av all typ av verksamhet, och det gäller ävenrättsväsendet.Enligt har polismyndigheternainte fullt ut utnyttjat de rationaliseringsmöjlighetersom finns. Det finns ett anslagssparande inom Polisenpå . Låt oss ta exempletKopparbergs län, där man haft ett ökat anslagssparan-de , även under 1994-1995. är manuppe i ett sparat belopp på 6,4 miljoner. Det visar attPolisen inte har full kostnadskontroll. Detta samman-taget med att det går att utveckla betydligt effektivaremetoder för bekämpning av våldsbrottslighet än desom används gör att den framtida bilden faktisktär positiv.Jag måste reagera mot några påståenden. Antaletpoliser minskar dramatiskt, påstår måste jag påpeka att i hela landet minskade antaletpolistjänster med 122 mellan juni 1994 och juni 1995.Det är en överdrift att påstå att det skulle vara endramatisk förändring.Nu är antalet poliser i landet uppe i 17 048. Detligger en bra bit över det mål som sattes upp av denborgerliga regeringen budget, då man an-gav riktningen för hur många poliser vi skulle ha ilandet.Anf. 78 ()Fru talman! Jag tycker att i det distrikt somjag tog som ett exempel är dramatiskt.Jag läste i en tidning från Brottsförebyggande rå-det, som kom ut , om den senaste tidens ut-veckling av brottsligheten, att brottsligheten åter sti-ger i . Större delen av de anmälda brottenhanteras knappt av rättsväsendet, enligt samma tid-ning. Beträffande två tredjedelar av de anmälda brot-ten sker inte ens någon förundersökning eller så läggsförundersökningen ned. Av de ursprungligen anmäldabrotten föranleder åtal. Ännu färrekommer så långt som till en dom, fortfarande enligtsamma uppgiftskälla. Alla polisutredare har fått alltmindre tid till förfogande för varje anmält brott. Följ-den har blivit ett minskat brottsuppklarande.Fru talman! Jag vill dock återgå till frågan omoron över indragna polistjänster. Nyheterna om attvissa typer av medborgargarden inrättas i samhällen,som polisen tvingas lämna kvälls- och samthelger, oroar också kraftigt. Tyvärr lär sig de somkallas busen på polisspråk snabbt vilka orter somsaknar poliser.Jag vill ställa ännu en fråga till justitieministern.Finns det inte minsta ljusning när det gäller nya priori-teringar som inte drabbar Polisen? Jag känner fortfa-rande inte igen orden i svaret, att oförändrad ochoperativ polisverksamhet skulle gälla i dag.Anf. 79 Justitieminister ()Fru talman! Jag måste säga att jag blir oerhörtbeklämd av inställning i den härfrågan.På grund av att vi fortfarande har en situation medökad brottslighet, även om den har avmattats, och pågrund av att vi har en uppklarningsprocent som äralldeles för låg, så har vi ambitionen att förändraPolisens arbete. Det är bakgrunden till det omfattandeförändringsarbete som pågår inom Polisen.Rationaliseringskraven och besparingarna är fak-tiskt en motor i kravet på att göra dessa besparingar.Så länge Polisen inte utnyttjar de resurser som de harfullt ut visar de att det fortfarande finns ett utrymmeför ett mer rationellt resursutnyttjande.Jag tycker att skulle ägna sig åtatt engagera sig i polisarbete, lokalt och regionalt, föratt på det viset se till att vi får en polis som lever upptill de krav som allmänheten ställer. Dess bättre vetjag att Polisens syn på sin verksamhet och sina möj-ligheter att öka medborgarnas trygghet i samhället ärbetydligt mer positiv än . 80 ()Fru talman! Jag är inte justitieminister på heltid,utan jag är politiker och handhar flera ämnen än polis-frågorna.Men det brev som jag fick från polisfacket, efteratt de fått veta att jag skulle ta upp den här frågan,stämmer inte med den bild som justitieministern härger. Polisfacket menar att personalminskningarna somnu genomförs kommer att få stora återverkningar. Jagär medveten om att det är en partsinlaga, men jag tarorden på största allvar.Eftersom många av de äldre poliserna nu ocksåfriställs under det läge som råder sker, enligt polis-facket, en stor och tung avtappning av erfarenhet ochkunskap inom poliskåren. Vidareutbildningen av depoliser som är kvar har i vissa distrikt närmast upp-hört, enligt brevet från polisfacket som jag fortfarandetar på stort allvar och som jag i egenskap av amatörinom justitieområdet måste ta på största allvar.Hur ser justitieministern på den typen av brev?Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på frågorna 1995/96:51 och1995/96:56 om offentliggörande av handlingar omWilly , m.m.Anf. 81 Justitieminister ()Fru talman! har frågat mig omjag avser att verka för att vissa handlingar hos offentliggörs.Håkan har frågat mig vilka åtgärder jagär beredd att vidta för att ge kvalificerade forskareoch andra seriösa och trovärdiga personer tillgång tillhistoriskt arkivmaterial som kan finnas hos Säker-hetspolisen.När det gäller de handlingar som syftar på har Säkerhetspolisenvägrat att lämna ut dem med hänvisning till de sär-skilda bestämmelser som gäller för polisregister enligtlagen (1965:94) om polisregister m.m. Ansökningarom dispens har i båda fallen kommit in till regeringen.Eftersom beredning av ansökningarna pågår inomJustitiedepartementet kan jag inte nu närmare kom-mentera dessa, men allmänt gäller enligt sekretessla-gen (1980:100) att regeringen i vissa fall kan meddeladispens. Vid prövningen av en dispensansökan tasbl.a. hänsyn till om uppgifterna skall användas förforskningsändamål.För uppgifter som utgör del av polisregister hardet dock i sekretesslagen gjorts ett uttryckligt undan-tag som innebär att lagens regler om dispens inte ärtillämpliga. Det är i stället reglerna i polisregisterla-gen som skall tillämpas. Enligt dessa bestämmelser ärdet som avgör om uppgifterna skalllämnas ut. beslut kan sedan över-klagas till domstol. Båda de fall som är aktuell harprövats av domstol.Jag kommer därför att höra med Säkerhetspolisenvad det rör sig om för slags uppgifter. Därefter kom-mer jag att ta ställning till om det är befogat med enöversyn av regelsystemet.Anf. 82 ()Fru talman! Jag får tacka för svaret.Offentlighet är grunden för en god demokrati. Detger garantier mot maktmissbruk, och det ger känne-dom om misstag i vår historia, som gör att vi kanrannsaka oss själva och ändra strukturer så att vi ald-rig behöver göra om gamla misstag.Varför vägrar Säkerhetspolisen att lämna ut merän dokument från ? Detär en fråga man kan ställa sig. Det gäller både hand-lingar om och handlingar om TorgnySegerstedt, och kanske om flera. Vill man dölja någoteller skydda någon, eller är det svenskt byråkratisktöverförmynderi?Justitieministern säger att man just nu bereder an-sökningar inom . Hon sägervidare att hon kommer att höra med Säkerhetspolisenom vilka uppgifter man har och därefter kommer att taställning till om det är befogat med en översyn avregelsystemet.Andra länder i vår omgivning öppnar arkiv som äryngre än . I Sveri-ge har det blivit svårare att få tillgång tillmaterial just från . I har mant.ex. en praxis, där åtminstone historiker får tillgångtill känsligt, sekretessbelagt material från krigetsdagar, även om materialet innebär obehagliga över-raskningar för personer som försökt dölja det förflut-na.Kan justitieministern tänka sig att ändra regelsys-temet, oavsett vilken information man får om Brandtoch ?Kan justitieministern även tänka sig att initiera enutredning om hur agerade under andra världs-kriget?Justitieministern svarar att man inte kan få dispensnär det är reglerna i polisregisterlagen som gäller. Jaghar här i min hand en dom från kammarrätten i måletmed Jigenius, som klagade och överklagade .