prot · GI09108 · 1995-05-18 00:00:00 — Med anledning avdet och att vi gick till val på det har jag också tillsatten jaktutredning under ledning av somskall titta på litet olika saker inom de ramar som stårtill buds när vi nu är medlemmar i medför att vi omfattas av EU:s få-geldirektiv. Det medförde att regeringen för 14 dagarsedan - inte - ändrade jaktförordningen. Detbetyder att det blir ändrad jakttid på fyra fågelarter.Det är morkulla, ringduva, skarv och korp.I de förhandlingar som hölls inför medlemskapetfanns det en arbetsgrupp där olika departement varinblandade. Där fanns också de båda jägarorganisa-tionerna med. Där fanns det möjlighet att ta upp frå-gan om undantag för t.ex. morkulla. Men någon sådanframställning gjordes aldrig.Den här frågan diskuterades första gången i depar-tementet före folkomröstningen. Det gavs ett uppdragtill alldeles efter folkomröstningen,och har vi fattat beslut. Detta följer helt EU:s få-geldirektiv, vilket jag tycker är bra.Anf. 55 ()Herr talman! Jag tackar statsrådet för att det harblivit en jaktlig utredning. Men hade det inte varitlämpligt att låta titta på detta fenomenoch inte skynda på med ett beslut.Jag är mycket inriktad på att detta skall få en bralösning och vill för den skull inte gå ministern för när,men jag tror nog att medarbetarna bör ta fram pro-positionen och tillsammans med ministern ta del avvad det faktiskt står. Där står uttryckligen: I anslut-ningsakten framgår beträffande fågelskyddsdirektivetatt som medlem i unionen kan behålla nuva-rande allmänna jakttider utom vad gäller korp osv.Jag vill nog ändå tillstå att det är något som viborde talas vid om.Anf. 56 Jordbruksminister ()Herr talman! vet inte jag vilken av de tvåEU-propositionerna - den borgerliga regeringens ellerden socialdemokratiska regeringens - som avser.Däremot vet jag att den tidigare borgerliga rege-ringen var mycket ljumt intresserad av att föra framdessa frågor inför folkomröstningen. Man visste redandå att det fågeldirektiv som EU har skulle komma attinnebära förändringar för svensk del. Det fanns grup-per som skulle oroas av detta. Därför diskuterades denhär frågan inte alls. Det sades att den jakt som vi harskulle kunna fortsätta, möjligen med dessa undantag.Men det är alltså fyra fågelarter som berörs avdetta. Jag räknade upp dem alldeles . Jag förstårinte hur vi skulle kunna komma undan fågeldirektivet.Jag ser för övrigt ingen anledning till det heller. Detbetyder i sak att för morkulla senareläggs jakten.Starten senareläggs från första måndagen efter mid-sommar till den 21 augusti.Anf. 57 ()Herr talman! Jag vill börja med att gratulera jord-bruksministern till ett mycket bra beslut. Det härföljer helt EU-direktivet som säger att det inte skallvara någon jakt på fågel under häckningstid.Jag skulle vilja ställa en följdfråga. Det här måstebetyda att vårjakten på fågel också skall följa dettalika strikt. Är det en riktig tolkning?Anf. 58 Jordbruksminister ()Herr talman! Jag tror att och jagskall ha en debatt om detta. Jag antar att hon tänker påjakt på ejder. Vi skall ha en debatt om detta om ettlitet tag här i kammaren. Jag har inga planer på attfrångå EU:s fågeldirektiv på något område, inklusivevårjakten.FlyktingarAnf. 59 ()Herr talman! Jag har en fråga till invandrarminis-tern. Den gäller flykt. Dock icke fåglar, utan de mil-jontals stackars flyktingar som tvingas ge sig i vägdärför att förhållandena där de bor är omöjliga.Vi har haft många debatter om det här i kamma-ren. Mina frågor är: Vad gör regeringen för att meraktivt undanröja motiv för att människor skall behövafly? Vad gör regeringen för att våra grannländer, devästeuropeiska länderna och de nordiska länderna, tarett större ansvar för den flyktingström som vi har?Anf. 60 Statsrådet ()Herr talman! När det gäller att föregripa och för-hindra att flyktingsituationer uppstår kan man påståatt både vårt fredsarbete och vår biståndsverksamhetkan bidra i den riktningen.I de direktiv som vi har gett Invandrings- ochflyktingpolitiska kommittén ingår klara och entydigadirektiv om att just se på den här situationen och påvilket sätt vi bättre skall kunna föregripaoch förhindra att flyktingsituationer uppstår. Det kanske genom att vi samverkar och samordnar oss inter-nationellt med andra länder. Men också genom attsamordna sakpolitikområden, t.ex. flyktingpolitik,biståndspolitik, säkerhetspolitik osv. Det är den in-riktning de har.Kommittén kommer att lägga fram sitt betänkandei slutet på juni månad, dvs. inom loppet av cirka enoch en halv månad. Då får vi svar på dessa frågor.Sedan kan vi debattera detta . Vi kommerockså att lägga en proposition på bord.Vad gör vi då i övrigt? Inom den europeiska ge-menskapen diskuteras fördelningen avbördor mellan de olika länderna i EU i händelse av enkommande massflykt. Än så länge har vi inte nåttfram till något resultat, men debatten och dialogenfortgår. Vi hoppas att vi skall kunna hitta fram till enlösning där fler länder tar ett större ansvar än förnärvarande.Anf. 61 (m)Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillLeif om närområdet. I finns dettre länder som inte har skrivit på flyktingkonventio-nen. Man arbetar väl med att göra det så småningom.Därför kan vi inte återsända flyktingar dit ännu.Dessutom finns det, har jag förstått via UNHCR,ett antal av UNHCR definierade flyktingar i de baltis-ka staterna. De har alltså flyktingstatus. De är inte såhemskt många, men det finns ett antal.Har invandrarministern något förslag på hur manskulle kunna göra något för dessa flyktingar? Vi harju en kvot för s.k. kvotflyktingar. Skulle man intekunna tänka sig att hjälpa till här? De är fast där ochkommer inte därifrån. Det finns inga möjligheter fördem att återvända till sitt ursprungsland.Anf. 62 Statsrådet ()Herr talman! Det är riktigt att vi har tre länder inteså långt ifrån oss som inte har skrivit på Genèvekon-ventionen, nämligen de tre baltiska staterna.Låt mig börja med att säga att vi nu har dragit igång ett arbete tillsammans med baltiska staterna isyfte att skapa förutsättningar för dem att skriva påGenèvekonventionen och även kunna leva upp tillden. De har preciserat det så att de vill ha hjälp medlagstiftning på området för att ha en bra asylhantering.De vill ha hjälp med förläggningsverksamhet ochäven med att bygga upp kunskap och kompetens kringgränsbevakning osv.Detta är en verksamhet som fortgår. För att ta ettkonkret exempel kommer vi att ha en dialog medLettlands inrikesminister här i i syfte att konkretisera dessa insatser och få ennära dialog för att kunna lösa dessa problem.När det gäller personer som har flyktingstatus ochsom finns i vill jag säga att vi för närvaran-de inte har några planer på att göra något. Men detkan finnas skäl att ha detta i åtanke och se om viskulle kunna göra något. Jag kan inte lova något i dag.SamefondenAnf. 63 ()Herr talman! Jag vill ställa en fråga till jord-bruksministern, eller jag kanske skall säga sameminis-tern.I kompletteringspropositionen redovisas att rege-ringen har för avsikt att dra in från Same-fonden för, som man skriver, felaktigt utbetalda par-tistöd. I ett brev som jag har fått del av, och som ärställt till regeringen och daterat , frånIngwar Åhrèn som är styrelseordförande redovisas attdet inte har framgått av regleringsbrevet vare sig från1993/94 eller 1994/95 att man inte får betala ut par-tistöd. Vidare sägs det att således harhandlat i god tro när de har gjort det.Det framgår också att man inte har hört vare sigSamefondens samiska ledamöter eller Sametingetinnan man har lagt fast kompletteringspropositionen.Då vill jag fråga om sameministern anser att det ärjuridiskt och moraliskt rätt att mot den bakgrundendra in dessa pengar retroaktivt. Jag vill också ha redapå vilka kontakter departementet har tagit med Same-tinget och Samefonden.Anf. 64 Jordbruksminister ()Herr talman! Jag har personligen haft kontakt medsamerna i den här frågan. Samerna har varit mycketmedvetna om att de har använt pengarna på ett felak-tigt sätt. De gjorde detta trots att de visste att det varfel.Sametinget är ju en ny företeelse och har vissa in-körningsproblem på olika områden. Det är både enmyndighet och ett folkvalt organ. Visst kan jag sägaatt det är otillfredsställande att vi inte harlyckats lösa frågan om ett partistöd. Det kommer viatt göra i särskild ordning. Vi har inte gjort det,och inte heller den tidigare regeringen gjorde det.Man har varit medveten om att man inte fick an-vända sitt förvaltningsanslag till partistöd, och trotsdet gjorde man det. Det är skälet till att vi nu drar inpengarna den här vägen.Vi har också uttryckligen uttalat att det finns enmöjlighet att använda pengarna i Samefonden tillpartistöd, men det har inte velat göra.Anf. 65 ()Herr talman! Det framgår av betänkandet och avden debatt som har förts i kammaren att detta skall sesöver, men jag tycker att det verkar finnas en förmyn-daraktig attityd. Man säger: Bara därför att ni tidigarehar gjort fel skall vi nu dra in det här, så att ni inte fårnågra pengar . Är inte detta ett förlegat sättatt handlägga en sådan fråga?Jag vill höra vilka möjligheter regeringen har attompröva detta.Anf. 66 Jordbruksminister ()Herr talman! Nej, vi kommer inte att omprövadetta. Däremot kommer vi att försöka hitta en lösningför framtiden.Förfarandet har kritiserats också av , och det är ett av skälen till att vi nu görpå detta vis. Jag vill återigen poängtera att man varmedveten om att det inte var möjligt att användapengarna på detta sätt. Ändå gjorde man det. Mangjorde det alltså i trots mot vad som var tillåtet, ochdet är skälet till att vi drar in pengarna på detta sätt.TullenAnf. 67 ()Herr talman! En man som reste från ilördags mellanlandade på . Han gick över tillinrikeshallen och reste till . Där hämtade hanut sitt bagage på inrikesterminalen.Jag undrar om det inte är underligt att tullen intepå något vis har möjlighet att bevaka vad som händer.Anf. 68 Socialminister ()Herr talman! Detta får väl hamna under allmännafrågor. Jag känner inte till det enskilda fallet. Normaltsett skall man ju förtulla på den ankomstplats somman först kommer till, dvs. , ellerBulltofta, när man kommer utifrån.Jag utgår från att om detta är ett undantag från denvanliga regeln, får man granska just detta enskildafall. Jag har dock ingen möjlighet att djupare kom-mentera detta.Anf. 69 ()Herr talman! Jag hoppas i så fall att detta på någotsätt kommer att åtgärdas. Detta är väl något som ivarje fall inte de europeiska gemenskaperna kan upp-skatta.Kontroll av kött från EU-länderAnf. 70 ()Herr talman! Jag vill ställa en fråga till jord-bruksminister om frihet frånsalmonella i kött från EU-länderna. Det framkom fördrygt en månad sedan i medierna att EU-länderna inteföljer reglerna om certifiering, som skall garantera attnöt- och griskött som förs in i är fritt frånsalmonella, på det sätt som man kom överens om iEU-förhandlingarna.Jag fick i ett svar från jordbruksminis-tern besked om att man inom EU inte var överens omvilka mikrobiologiska tester som skall utföras för attcertifieringen skall kunna genomföras. Jordbruksmi-nistern skulle ta nya initiativ i frågan, som åter skulletas upp i Coreper.Jag undrar nu om frågan har tagits upp och vadman i så fall kom fram till. Om frågan inte har varituppe i Coreper undrar jag när den kommer upp.Anf. 71 Jordbruksminister ()Herr talman! Det är alldeles riktigt att vi ännu intehar ett godtagbart skydd mot salmonella i ,såsom förespeglades inför folkomröstningen och somäven sades i förhandlingsresultatet. Skälet är att detfinns vissa länder som mer eller mindre bromsar dethela. Vissa länder, t.ex. och ,har aldrig kontrollerat sin mat visavi salmonella, ochnu skall man där plötsligt göra det för att få exporteratill . Man vet inte hur man skall göra, vilkatester man skall utföra osv. Dessvärre kommer län-derna dessutom sinsemellan inte överens. Det är justnu en tvist, trots att vi har fått in detta i vårt förhand-lingsresultat.Problemet har tagits upp men är ännu inte löst. Jagsade vid det aktuella tillfället, eller möjligen senare inågon intervju e.d., att jag avser att ta upp detta pårådsmötet den 29, om det då inte ändå skall behand-las. Om frågan den 29 inte är färdigbehandlad ochlöst, kommer jag då att ta upp den under övriga frågorför att trycka på, eftersom den ordning som råderär helt otillfredsställande.Anf. 72 ()Herr talman! Jag undrar också hur det svenskaagerandet kommer att utformas fram till dess att kon-trollfrågan har lösts. Jordbruksministern har tidigaresagt att miljö- och hälsoskyddsnämnden i respektivekommun måste åta sig detta arbete. För en veckasedan framkom det dock i medierna att kännedomenom reglerna vad avser salmonella vid införsel av köttfrån de övriga EU-länderna är dålig i köttbranschen.Detta framfördes av , som stadsveteri-när vid hälsoskyddsförvaltning.Jag anser att det är av stor vikt att de som importe-rar kött informerar sig och informeras om vilka reglersom gäller. Jag undrar därför vilka informationsåtgär-der avseende köttbranschen jordbruksministern avseratt vidta.Anf. 73 Jordbruksminister ()Herr talman! Det som jag har gjort är attjag har sammankallat representanter för köttbranschenoch handeln, bl.a. importörer, för att diskutera intespecifikt denna fråga utan mera märkningsfrågan. Dåkom också denna fråga upp.Jag anser inte att det är mitt huvudansvar att läraköttbranschen hur den skall kontrollera det här, utandet är ett ansvar som ligger på miljö- och hälso-skyddsnämnderna. Jag tror också att den debatt somvi har i och den påtagliga efterfrågan som finns på svenskt kött, eftersom man vet att det ärsalmonellafritt, gör att denna medvetenhet ökar hosimportörerna. Annars får de inte sälja något importe-rat kött.Sverige som investeringslandAnf. 74 PER ()Jag vill ställa en fråga till statsrådet utländska företag känner sig motarbetade iSverige. Ett av dem är det nybildade Ltd.Företaget har satt i gång med att drivaaffärsverksamhet. Tyvärr har det märkt att Sverigeskiljer sig från det övriga Europa.Företaget har skaffat sig 100 anställ-da och har investerat . Ändåmotarbetas man.Herr talman! Jag tycker att skall vara ettattraktivt land att investera och skapa nya jobb i. Jagskulle därför vilja fråga statsrådet vad han tänker görainom sitt ansvarsområde för att skall bli ettattraktivt land att investera i och att ordna nya jobb i,såväl för svenska som för utländska företag.Anf. 75 Statsrådet ()Herr talman! är ett bra land att investera iför bra företag. har uppträtt i på ettsätt om inte anstår ett seriöst företag. Jag tycker fak-tiskt att det borde försöka anpassa sig till de svenskaförhållandena och det svenska kulturmönstret ochacceptera de regler och förordningar som gäller iSverige.Det gäller också i det övriga EU att man får taskeden i vacker hand i det land som man kommer till.Det gäller både och andra företag, och jagtycker att det är mycket viktigt.Anf. 76 PER ()Herr talman! Företaget i fråga har butiker i 18länder, och man säger att är det absolut svå-raste landet att investera i. Man vill sätta sig ned ochkomma fram till en lösning, men problemet är att mani skall skriva under kollektivavtal utan före-gående förhandling. Det finns ingen möjlighet attanpassa det individuellt till företaget.Anf. 77 Statsrådet ()Herr talman! Det som Per tar upp är en frågamellan parterna på arbetsmarknaden. Jag tycker fak-tiskt att det är ett renlighetskrav att accep-terar det svenska synsättet när det gäller den verk-samhet som företaget har i Sverige.Detta är viktigt. Så får vi göra som individer när vikommer till andra länder. Vi får då anpassa oss tillden kultur som finns där och rätta oss efter det regel-verk och det synsätt som finns i det landet i olikafrågor. Det gäller också för företagsamheten.Jag tycker alltså att det är ett renlighetskrav att be-gära detsamma av de företag som kommer till Sveri-ge.Toys R Us är ett dåligt exempel, men det finnsmånga företag som har gjort seriösa investeringar iSverige och som tillämpar svensk lagstiftning ochsvenska avtal. Det fungerar alldeles utmärkt, och detkan det göra också på , bara man vill accep-tera vårt regelverk.Anf. 78 ()Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet som ansluter till Per Bills fråga.I måndags besökte jag ett större företag i har verksamhet i flera länder, och manjobbar mycket med att få bort gränserna mellan kon-torsjobb och s.k. jobb på golvet. Man tycker på före-taget att det är betydligt svårare att få bort de härgränserna i än vad det är i andra länder därman har fabriker. Detta beror inte minst på den svens-ka arbetsrätten och de svenska kollektivavtalen. Detär alltså ett annat exempel än Toys R Us.Man kan tycka att det, inte minst för statsrådetsparti, borde vara angeläget att förändra lagstiftningsom låser människor till en viss typ av arbete eller enviss klass, om man talar i de termerna.Jag undrar när statsrådet kommeratt föreslå de nödvändiga förändringar och moderni-seringar av arbetsrätten som de exempel som Per Billoch jag har anfört aktualiserar.Anf. 79 Statsrådet ()Herr talman! Vi har tillsatt en arbetsrättskommis-sion, där parterna är företrädda, dvs. Det finns också en tredje part, och det ärstaten, regeringen. I trepartssamverkan skall vi försö-ka åstadkomma de förändringar av arbetsrätten som,med beaktande av rimliga krav från företagsamhetoch från löntagarhåll, kan anses vara lämpliga ochnödvändiga. Det skall vi göra i samverkan med var-andra.Jag kan inte här förutskicka att vissa ändringarkommer att ske. Jag föreställer mig att arbetsgivarpar-ten i kommer att tillvarataarbetsgivarintressena.Försvarets dimensioneringAnf. 80 ()Herr talman! Jag skulle vilja ta upp en försvars-fråga. Det blir väl närmast socialministern, som ärvikarierande statsminister, som jag får testa frågan på.Min fråga gäller: Hur skall vi dimensionera detsvenska försvaret, och vilka besparingar skall egentli-gen göras?Jag är medveten om att det är lätt att svara att be-redning pågår, men jag tycker att det är alltför lätt.Det pågår egentligen inte någon beredning, i varje fallinte parlamentariskt. Beredningen har dessutomspruckit; har lämnat den, och Folkpartiethar tvingats ut ur den. Därför måste debatten förasutanför beredningens stängda dörrar.På senare tid har vi nu fått så många motsägelse-fulla utspel angående det svenska försvarets dimen-sionering, framför allt beträffande besparingarna, attdet vore bra om vi kunde få ett klarläggande, för attminska förvirringen i frågan och oron hos personaloch svenska folket.Anf. 81 Socialminister ()Herr talman! Jag tror att harganska stor förståelse för att jag inte kan gå in i enförsvarsdebatt här. Jag vill bara göra två kommenta-rer.För det första finns det direktiv till den grupp somarbetar. Det är utgångspunkten för det arbetet.För det andra vill jag bestämt tillbakavisa påståen-det att skulle ha tvingats ut ur denna ar-betsgrupp. Ingen har tvingat ut ur någonarbetsgrupp.I den långsiktiga diskussionen har vi, från vår ut-gångspunkt, sagt att vi ansluter oss till FN:s synpunk-ter när det gäller anpassningen av försvarskostnadernai förhållande till fredsarbete och säkerhetsarbete iövrigt.Anf. 82 ()Herr talman! Bakgrunden till mitt påstående omde motsägelsefulla beskeden är alltså att försvarsmi-nistern upprepade gånger har sagt att det inte skall blinågra radikala förändringar av det svenska försvaretoch inte heller några stora besparingar. Ändå framträ-der den kanske främsta socialdemokratiska för-svarsexperten, nämligen , och säger att detnog kan bli aktuellt med en halvering av försvaret.Det är ju klart att det sprider osäkerhet och förvirring.Kan vi få något litet klarläggande på den härpunkten, om Socialdemokraterna skall gå åt det enahållet eller åt det andra hållet?Anf. 83 Socialminister ()Herr talman! Eftersom debatt pågår, kommer vinaturligtvis att få klarlägganden från den debatten. Jagvill än en gång poängtera att det finns direktiv tillarbetsgruppen. Vad som ligger i uttrycket "radikalaförändringar" utgår jag från att försvarsministern fårredovisa litet tydligare.Jag vill också säga att jag är på det klara med attBengt vet att jag inte har vare sig för-utsättningar eller möjligheter att gå in och föra någondiskussion om huruvida det finns synpunkter åt detena hållet från försvarsministern eller åt det andrahållet från en av försvarsutskottets ledamöter. Detfinns direktiv, det finns en arbetsgrupp och det finnsen långsiktig plan. Sedan kan man lägga värderingar itolkningen av vad ett antal miljarder i besparingarinom försvaret står för. Enligt min uppfattning är detganska mycket pengar.Yrkesteknisk högskoleutbildningAnf. 84 ()Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillutbildningsministern.Det är väldigt mycket som talar för att den yrkes-tekniska högskoleutbildningen hör framtiden till. Denger unika möjligheter för yrkesskickliga människorute i industrin att få en modern utbildning.Jag vill fråga utbildningsministern om han är be-redd att ta initiativ till en utbyggnad av YTH i olikadelar av landet.Anf. 85 Utbildningsminister ()Herr talman! Det pågår en diskus-sion över huvud taget när det gäller vissa delar av deneftergymnasiala utbildningen, särskilt inriktad på enmer praktisk utbildning. Där finns bl.a. ett förslag somi dagarna har skickats ut på remiss. Det innefattarockså en mera praktiskt orienterad yrkesutbildning.Innan synpunkter på detta förslag har inkommit är jaginte beredd att säga någonting ytterligare.Anf. 86 ()Herr talman! Jag hoppas i alla fall att utbild-ningsministern är medveten om vikten av att de män-niskor som jobbar ute i industrin och i kontorsar-betsyrken, genom en utbildning på mycket kvalifice-rad nivå men där man tar till vara yrkeskunskaperna,får chansen på framtidens arbetsmarknad. Det finnsanledning att vara mycket oroad av att många arbets-lösa metallarbetare och pappersbruksarbetare fortfa-rande går arbetslösa, trots att industrin nyanställer imycket stor skala. Jag vill påpeka för utbildningsmi-nistern att det är bråttom och att det är viktigt.Anf. 87 Utbildningsminister ()Herr talman! Jag kan helt instämma i detta. Vi harnyligen här i kammaren ägnat några timmars diskus-sion åt just denna fråga. Jag vill bara understrykavikten av att det sker en allmän utveckling av kun-nande, utbildning och kompetens i näringslivet. Jagvill också understryka att företagen har ett ansvar,också i sitt eget intresse, för att bidra till en sådanpersonalutveckling.ArbetstidslagstiftningenAnf. 88 ()Herr talman! Arbetstidslagens utformning har vi-sat sig kosta jobb och försvåra utveckling och tillväxti svenska företag. Det exempel jag vill ge gäller Se-ven-Eleven, där 50 arbetstillfällen hotas när Handelsmed stöd av arbetstidslagen hindrar företaget att hanattöppna servicebutiker. Den svenska arbetstidslagengår betydligt längre än internationella konventionerkräver.Regeln är ju, att om man gör en resurs dyr ellersvåråtkomlig så minskar efterfrågan på den resursen.Det gäller också människor på arbetsmarknaden.Med anledning av det här vill jag fråga statsrådetBlomberg: Vad säger statsrådet till dem på Seven-Eleven som hotas av arbetslöshet på grund av arbets-tidslagens utformning och fackets agerande? Är stats-rådet beredd att medverka till en avreglering av ar-betstidslagen för att underlätta framväxten av fler jobbi svenska företag? Har vi råd med lagar som kostarjobb i företagen?Anf. 89 Statsrådet ()Herr talman! Den frågan hör inte till mitt ansvar-sområde, men jag kan säga att regeringen har tillsatten arbetstidsutredning, som just skall se över arbetsti-den från en rad olika aspekter. Det här kan ju vara enaspekt. Man skall diskutera arbetstidsförkortning ochandra typer av förändringar i arbetstidslagstiftningen.Vi får avvakta den utredningens resultat innan vi kangå in och göra några förändringar.Det här förefaller vara litet som att sparka in enöppen dörr. När jag rör mig i kan jag gå inpå Seven-Eleven praktiskt taget när som helst ochköpa t.ex. en banan eller en ask tabletter. Det verkaralltså inte vara något större problem med att hållaöppet.Anf. 90 ()Herr talman! Det är intressant att statsrådet inteföljer utvecklingen.