prot · GI0989 · 1995-04-18 00:00:00 — Det finns inte någon an-ledning för mig att gå in och värdera hur den lagstift-ningen upprätthålls.Anf. 72 ()Fru talman! Vi är nu medlemmar i . Finansmi-nistern vet ju lika väl som jag att det nu rasar enmycket livlig debatt om hur man skall tolka olikalagar och regler i Maastrichtfördraget.Det förs en diskussion om vi skall försöka föränd-ra överenskommelsen om bl.a. ställning,som ingår i . Riksbankschefenföreträder i ett antal viktiga internatio-nella instanser där man diskuterar dessa frågor.Det kan inte vara så enkelt, finansministern, attden här problematiken bara avgörs av vad som står påpapperet i den svenska lagstiftningen. Det håller på attutvecklas en praxis, där den nuvarande riksbanksche-fen utvecklar en mycket tydlig och klar politik medvissa bestämda förtecken.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1994/95:440 omBudgetunderskottetAnf. 73 Finansminister ()Fru talman! har frågat omvilka åtgärder finansministern tänker vidta för att fåned budgetunderskottet.Låt mig först få erinra om att när regeringen till-trädde så möttes den avbeskedet från att upplåningsbe-hovet under innevarande budgetår hade stigit till 240miljarder kronor. Det var regeringen slutsaldo,och det är min startpunkt.Regeringen har lagt fram ett konkretprogram för stabilisering av de offentliga finansernaoch för att få ner budgetunderskottet. Till de 18 mil-jarder kronor - huvudsakligen i skattehöjningar - somregeringen mäktade med har vi lagt ytterligare95 miljarder kronor i utgiftsminskningar och inkomst-förstärkningar. Tillsammans utgör detta ett av dekraftfullaste saneringsprogram som lagts fram i någotjämförbart land.Regeringen kommer att om lägga framsin kompletteringsproposition för . Därvidkommer vi också att redovisa en reviderad national-budget som tar hänsyn till hur ekonomin och finans-marknaderna utvecklats . Jag tänkerinte nu gå in på innehållet i den kommande proposi-tionen.Anf. 74 ()Fru talman! Jag tackar finansministern för svaretpå min fråga. Frågan kan framstå som väl tillspetsad.Ämbetsmannaregeringar har inte funnits i Sverigesedan 1921. Det är dock en verklighet i ett annat EU-land, nämligen Italien.Jag delar finansministerns oro för den kommunalaekonomin. Att låna till driften är oacceptabelt, särskilti en högkonjunktur.Men jag känner en ännu större oro för statensekonomi. Det känns som om vi har tappat kontrollen ien störtloppsbacke. Det tar att gå uppför, mendet går rasande fort utför. framtid står nu påspel. Vi står inför en ekonomisk kris. Vi står ocksåsom politiker inför en förtroendekris. Bådadera måstevi klara upp. I förlängningen kan vi annars få en de-mokratisk kris, och då kan faktiskt någon form avämbetsmannaregering bli verklighet.Som politiker kan vi inte blunda för verkligheten,inte blunda för det faktum att vi är beroende av mark-naden. Med en statsskuld som närmar sig avBNP är vi i högsta grad beroende av marknaden. Attdå höra vår statsminister och flera statsråd yttra attstaten skall styra marknaden framstår som fullständigtosannolikt. Marknaden är vi själva, AP-fonder ochpensionsfonder, och vi skall inte heller glömma bortinhemska och utländska långivare och investerare.Nej, det enda sättet att få kontroll över marknadenär att först få kontroll över den egna ekonomin. Dåräcker det inte med små sparpaket. Vi har definitivtinte råd med fler utgifter eller minskade intäkter iform av sänkt matmoms. 8 miljarder motsvarar kost-naden för halva barnbidraget till 1,8 miljoner barn.Vi har varken råd eller tid att diskutera historien,utan det krävs att all kraft koncentreras på att lösadagens ekonomiska kris. Det som har gjorts ärinte tillräckligt.Hur tänker finansministern skapa förtroende förden ekonomiska politiken?Anf. 75 Finansminister ()Fru talman! En sak är vi överens om: Det som hargjorts är inte tillräckligt. Jag tror också att vi äröverens om en sak till. Det är att ekonomins kris, omman inte löser den, förr eller senare också blir demo-kratins kris. Därför är det oerhört viktigt att det sane-ringsarbete som vi nu har inlett får fullföljas.Jag kan förstå om inte villdiskutera historien. Hon representerar trots allt ettparti som drev den enda vägens politik - den endasanna lösningen på de problem vi stod inför - ochsom lyckades med bedriften att fördubbla statsskuldenpå och tiodubbla budgetunderskottet på sammatid.Det är från den startpunkten jag och den regeringjag tillhör har fått börja. Det är kanske jag som skallvara generös och säga att vi inte skall diskutera histo-rien. Låt den ligga. Men när angriperregeringen och statsministern och dessutom kostar påsig lyxen att flott erbjuda sig att inte diskutera histori-en tar jag mig ändå friheten att påpeka att det inte varnuvarande regering som åstadkom det brutala facit vihar att hantera. Det skall ändå sägas innan man pratarom ämbetsmannaregeringar.Anf. 76 ()Fru talman! Det gläder mig att finansministern in-ser att den ekonomiska krisen faktiskt inte är löst, från regeringens sida inte har gjort tillräckligtoch att det också är sant att en demokratisk kris kan-ske stundar. Jag är tacksam att den insikten finns.Jag har ingenting emot att diskutera historien. Detskulle jag gärna göra. Men jag tror att regeringen idagens läge ändå bör satsa på att ta itu med de pro-blem som faktiskt finns.Jag tror att det är oerhört väsentligt att vi får ettbrett politiskt samarbete i för att kunna ta itumed problemen. På något sätt måste vi få ett förtroen-de hos marknaden.Hur tänker finansministern stimulera att detsvenska och gärna även det utländska kapitalet inves-teras innanför gränser? Hur vill man ökatillväxten i ?Anf. 77 Finansminister ()Fru talman! För mig är den viktigaste utgångs-punkten att vi har svenska folkets förtroende. Folketär vår uppdragsgivare - inte marknaden. Glöm aldrigdet.Vi skall agera på ett sådant sätt att somnation och våra samlade ekonomiska förehavanden ärså välskötta att internationella kapitalplacerare skalltycka att det är attraktivt att ha pengar i Sverige.Det sker genom att vi jämför med andraländer, genom att vi ser till så att de obalanser vi nuhar rättas till och genom att vi ser till så att vi är kon-sekventa och uthålliga. Det är nödvändigt att vi gördet i brett samförstånd i riksdagen.Vad vi nu kan se är en mycket konstruktiv öpp-ning över den gamla mycket destrukti-va blockgränsen. Det är en mycket konstruktiv öpp-ning som har skett mellan socialdemokratin och Cen-tern. När det samarbetet utvecklas och när vi nu tarinitiativ för att sanera statsfinanserna är också andrapartier välkomna att vara med.Men glöm inte en sak: Skall vi lyckas med dettamed bibehållen respekt från svenska folket är denrättvisa fördelningen av de bördor som skall bäras enhelt avgörande fråga.Anf. 78 ()Fru talman! har faktiskt lyckats att skapaen krismedvetenhet där fem partier från vänster tillhöger kan samarbeta. Man har genomfört ett sparpa-ket på 34 miljarder. Det motsvarar det dubbla om manrelaterar det till BNP. Det är en åtgärd somfaktiskt har ingett förtroende och stärkt marken.Man skulle önska att man kunde få samma effekt iSverige av våra ekonomiska paket.Det behövs klara spelregler för att återfå förtroen-det för svensk politik. Då går det inte att från en dagtill en annan ändra reglerna för pensionssparandet.Det är dessutom oklokt att tro att de som pensionsspa-rar i stället tänker konsumera. Pengarna lär i ställetinvesteras utanför landets numera öppna gränser. Närkapitalet försvinner följer kompetensen snart efter.Det är tyvärr en bister verklighet redan.Riksrevisionsverket har publicerat en ba-lansräkning över statens skulder och tillgångar1993/94 som visar ett underskott på 250 miljarder -ett underskott som sannolikt fördubblats. Hur serfinansministern på detta? Hur vill finansministernskapa tillväxt i ? Jag återkommer till frågan.Anf. 79 Finansminister ()Fru talman! Det sista är sant. Statsskuldens ut-veckling är dramatisk. Det är en situation som dennya regeringen alldeles ärvt.När vi pratar om stabilare regelverk handlar detinte bara om pensionsspararna. Det handlar om demsom är arbetslösa. Det handlar om alla som lever ivårt land som just nu till följd av den statsfinansiellakrisen får uppleva att det vi förut kostade på oss intelängre kan vara giltigt.Jag har aldrig hört eller någon annanmoderat på något sätt uttrycka besvikelse över att manhar fått förändra de sociala förmånerna. Men när de10 % av pensionsspararna som är mest gynnade ilandet skall få ändrade villkor tas det som intäkt föratt man ändrar i stabila regelverk. Det är ett uttryckför den bristande känsla för rättvis fördelning somgjorde att den enda vägens politik havererade ochlämnade efter sig det statsfinansiella moras vi nu haratt ta reda på.Anf. 80 ()Fru talman! Om vi nu skall diskutera spelreglerkan vi ta upp någonting annat som regeringen harändrat på. Jag tycker att det är bra att kvittningsrättoch riskkapitalavdrag återinförs, inte minst för tillväx-ten, men det hade naturligtvis varit mycket bättre omde aldrig tagits bort. hoppas jag att regeringenkommer att visa att de spelregler man inför ocksåbestår.Nu är det inte ord utan handling som gäller. Jagtror att det är oerhört viktigt. Det behövs kraftfullaretag än de åtstramningar man har gjort. Detkrävs ett brett politiskt samarbete som siktar framåtför bästa och där man tar avstånd från denegoistiska partipolitiken.Hur tänker finansministern återskapa förtroendetför det politiska systemet i ?Anf. 81 Finansminister ()Fru talman! Jag blir så hjärtligt trött på dessaklämkäcka tag. och hennespartikamrater har ju haft ansvaret. Varför provademan ingenting av den retorik som flödar från ta-larstolen? Har man ingen skam i kroppen? Man låtsassom om ingenting har hänt efteråt. Det ärminst sagt, fru talman, ett uttryck för den politiskakris som detta land skulle ha kunnat störtas in i omden typen av krafter hade fått fortsätta att styra.Fru tog upp . Det som skiljerFinland från är ju att finländarna kom i gångtidigare med sin budgetsanering. Jag skall inte tröttakammaren med att redogöra för vad sysslademed under de år då finnarna tog krafttag för att få nedsina utgifter. Det är en av de bidragande förklaringar-na till att den finska marken är starkare än ex-empelvis den svenska kronan.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1994/95:433 om antibiotika itillväxtbefrämjande syfteAnf. 82 Jordbruksminister ()Fru talman! har frågat mig om vilkaåtgärder jag ämnar vidta för att i EU få till stånd ettgenerellt förbud mot antibiotika i tillväxtbefrämjandesyfte.Enligt anslutningsavtal om medlemskap iEuropeiska unionen gäller övergångsbestämmelserbl.a. i fråga om vissa fodertillsatser. Enligt dessaövergångsbestämmelser får fram t.o.m. den31 behålla bl.a. den lagstiftning somgällde vid anslutningen och som innebär att använd-ning av antibiotika i tillväxtbefrämjande syfte är för-bjuden. Senast vid övergångsperiodens slut skallbeslut fattas om kan behålla sitt förbud ävenfortsättningsvis. Till grund för den prövningen skallSverige lämna vetenskapliga redogörelser som moti-verar förbudet.I samband med medlemskapsförhandlingarna pre-senterades från svensk sida de skäl som vi anser moti-verar att användning av antibiotika till djur endastskall få förekomma efter förskrivning av veterinär.Bland de främsta skälen mot en hög och okontrolleradanvändning av antibiotika kan nämnas ökade riskerför resistensbildning hos människor och djur. Denvetenskapliga dokumentation och de bedömningarsom vi presenterade vid förhandlingarna är de avgö-rande orsakerna till det uppnådda förhandlingsresulta-tet.I det ständigt pågående arbetet i grupper på olikanivåer inom Europeiska unionen diskuteras bl.a. an-vändningen av antibiotika i foder till djur. De svenskadeltagarna framför aktivt våra argument som talar förett förbud mot användning av antibiotika i tillväxtbe-främjande syfte. För att samordna och effektiviseradet arbete som redan pågår i landet när det gällerutvärderingen av riskerna med antibiotikaanvänd-ningen till djur kommer jag att tillse att ensärskild utredare tillkallas. Utredaren skall samman-ställa och för regeringen redovisa de vetenskapligafakta och bedömningar som underbygger de reglersom nu tillämpar. Utredaren skall även inomramen för uppdraget initiera de kompletterande un-dersökningar och studier som bedöms nödvändiga.Syftet med uppdraget är att den dokumentationsom utredaren presenterar skall visa sådana veten-skapligt baserade skäl att innehållet i den svenskaregleringen på området kan överföras till att gällainom hela Europeiska unionen.Anf. 83 ()Fru talman! Jag vill tacka jordbruksministern förett, som jag ser det, positivt och offensivt svar på minfråga. Att fått behålla sitt förbud mot antibio-tika i tillväxtbefrämjande syfte varmycket bra. Motivet var, som ministern antydde, bl.a.hälsoskyddsintresset. När det var aktuellt påtaladesrisken för bakteriell resistens. Om får in livs-medel från antibiotikabehandlade djur, kommer benä-genheten hos de svenska bakteriestammarna att bliresistenta att öka. Man kan se att det i förlängningenkan bli problem med att få rätsida på sjukdomar somvi mycket enkelt kan bota med olika penicilli-ninsatser.Det måste vara en av jordbruksministerns huvud-uppgifter att under de fyra dispensåren påverka övrigaEU-länder att få samma synsätt som . Detframgår av svaret att den ambitionen finns. Det måstebli fråga om en intensiv kontaktverksamhet gentemotandra länder och deras jordbruksministrar. Det börkanske t.o.m. genomföras en särskild kampanj, medrejäla inslag av planerade aktiviteter, för hur dettabudskap skall föras ut till de andra länderna.Det är utmärkt att ministern vill ta fram ett rejältunderlag med dokumentation, vilket vi får hoppasskall komma att räcka för att övertyga andra länder.Jag vill följa upp med att fråga hur ministern kantänka sig att överföra sådan här dokumentation, in-formation och kunskap till de andra länderna. Kanman tänka sig någon typ av kampanjverksamhet idenna fråga, som är väsentlig för konsumenterna ochför hälsoskyddet? Kan ministern redan nu säga påvilket sätt man offensivt kommer att arbeta för attpåverka övriga EU-länder i denna fråga?Anf. 84 Jordbruksminister ()Fru talman! Vi har varitmedlemmar med allt vad det innebär av nyordning påjordbrukets område. Jag har därför litet svårt att i dagtala om en eventuellt kommande kampanj på det härområdet. Jag kan emellertid referera till den nu pågå-ende diskussionen om djurtransporter och till hur viarbetar på det området. Jag kan föreställa mig att vimåste arbeta på ett liknande sätt när den frågan äravförd från dagordningen och när vi orkar ta itu meden ny fråga. Så mycket har jag förstått att det är litetsvårt att hålla många sådana här ganska kontroversiel-la frågor i luften samtidigt.Jag hoppas för min del att djurtransportfråganskall vara löst . Jag har rest runt till de olikaländerna och deras jordbruksministrar med experterfrån . Jag har diskuterat politiskt, och exper-terna har diskuterat på sin nivå, och det har skett meden viss om än inte stor framgång. Man måste mötaden s.k. motståndaren på hans eller hennes planhalvaför att där redovisa och utbyta erfarenheter - ja, det ärfråga om hans planhalva, eftersom det där borta barafinns manliga jordbruksministrar. Jag tror att någotliknande måste göras i frågan om tillväxthormoner.Anf. 85 ()Fru talman! Jag tror att många är imponerade avdet arbete som jordbruksministern gör på det härområdet. Hon driver verkligen frågorna med kraftockså ute i EU, inte minst när det gäller djurtranspor-terna. Det vore bra om den frågan eventuellt kundeavföras från dagordningen i slutet . Vi fårockså hoppas att ministern får möjlighet att träffaockså någon kvinnlig kollega framöver.Vilken tyngd ger ministern just frågan om antibio-tikaförbud? Kan den jämställas med den tyngd somfrågan om djurtransporterna har? Som jag ser det ärdet oroande att man inte fullföljer exem-pelvis den kontroll som borde göras vid införsel avlivsmedel i landet. Det har av fram-gått att vi redan nu kan få in smittat kött. Det är oro-ande för hälsoskyddet att vi kan få resistenta bakteri-estammar.Kan ministern säga vilken tyngd hon ger dennafråga? Är den lika väsentlig som djurskyddet?Anf. 86 Jordbruksminister ()Fru talman! Om det gäller att mäta frågans tyngdvill jag nog säga att den är lika väsentlig. Det är intebara resistensutvecklingen som är en riskfaktor, utandet finns också andra riskfaktorer, såsom förändringari tarmens bakterieflora vilka gör att tarmbakterier somexempelvis salmonellabakterier ökar i animaliepro-duktionen inom EU-området, inte minst i den tyskahönsuppfödningen.Många antibiotikas miljöpåverkan är dåligt doku-menterad vad gäller de långsiktiga effekterna på mik-rofloran i mark och vatten. Det gäller också vissafoderantibiotika som förorsakar allvarliga allergiskareaktioner hos människor vid direktkontakt osv. Detfinns en mängd riskfaktorer som vi kanske inte hartalat så mycket om men som är mycket allvarliga.Den kunskap och den vetenskapliga dokumenta-tion som jag förutser att vi skall kunna samla på ossbör kunna göra ett mycket starkt intryck på de andramedlemsländerna. Jag har under de gångna månader-na lärt mig att det oftast är dokumentation av veten-skaplig art som efterfrågas.Anf. 87 ()Fru talman! Ministern tar nu upp också litet andrafrågor, och jag kan då kanske få göra en komplette-ring. Vi fick undantag inte bara för antibiotika utanockså på en rad andra punkter, vilket ministern snud-dade vid. Sedan jag ställde min fråga har man för migpekat på frågan om mögeltoxiner, där vi har lägregränsvärden . Det finns också ett antalandra sådana områden.Ingår det i den utredning som ministern nu initie-rar också att få fram en ytterligare vetenskaplig be-visning eller faktagrund som gör att vi kan gå vidareockså på dessa områden?Anf. 88 Jordbruksministern ()Fru talman! Den här utredningen handlar enbartom antibiotika. De andra frågorna får vi ta upp via dearbetsgrupper och expertsamtal som vi har.Därmed är inte sagt att de är mindre viktiga, men jagtror att det är angeläget att under den första periodengöra en verklig kraftsamling på antibiotikaanvänd-ningen. Det är den som den här utredaren skall inriktasig på.Anf. 89 ()Fru talman! Jag vill bara återigen tacka för svaret.Jag ser fram emot det offensiva arbete som ministernfaktiskt aviserar och emot att vi skall få denna utred-ning genomförd, så att vi med en stark dokumentationskall kunna övertyga det övriga EU om att få bort denhär antibiotikaanvändningen. Jag ber att få önskalycka till med detta arbete.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1994/95:445 omGarpenbergAnf. 90 Jordbruksminister ()Fru talman! har frågat mig omjag avser att verka för att avvecklingen av Garpenbergförhindras.Bakgrunden till frågan är att regeringen i åretsbudgetproposition med hänsyn till de omfattandebesparingar som måste göras på statsbudgeten före-slagit en minskning av anslagmed . Budgetpropositionen be-handlas av . En sådan kraftigbesparing medför naturligtvis att stora förändringarmåste ske i verksamheten. Regeringen har därför ibudgetpropositionen angett att besparingarna i vissafall måste leda till regionala koncentrationer och attLantbruksuniversitetet i samband med sådana måste taett regionalpolitiskt ansvar.I budgetpropositionen uttalar regeringen att detankommer på att självt beslutaom hur besparingarna skall genomföras. I propositio-nen anges att det är nödvändigt att frågan om denkortare skogsutbildningen blir löst. En om-formning av den utbildningen kan få inverkan påverksamheten i Garpenberg.Det framhålls således mycket tydligt att det ärLantbruksuniversitetet självt som beslutar om hurbesparingarna skall genomföras. Detta har dessutombetonats av i ett tidigare sammanhang. Jagvarken kan eller får ingripa när det gäller Lant-bruksuniversitetets genomförande av besparingarna.Anf. 91 ()Fru talman! Jag får tacka för svaret. Jag hade i ochför sig väntat att det skulle lyda på detta sätt. Det ståregentligen fel i frågan. Där talas om en avveckling avGarpenberg. Det borde vara en eventuell avveckling,för ingenting är ännu klart.Jag tycker att det är oerhört viktigt att man ser påhur det gick till när Skogshögskolan utlokaliseradestill . Det har visserligen fun-nits utbildning och forskning där i någon mån. Menförst när utlokaliseringen kom till stånd blev Garpen-berg en del av SLU. Det sker tillämpad forskning där.Det finns professorer och doktorander. Man har sko-garna inpå knutarna. Det finns inget annat sådantställe i där man har så nära till skogen. Efter-som skogens livstid är så lång behöver man ha konti-nuitet när det gäller dessa utbildningar.En avveckling av skulle vara ett re-sursslöseri som riksdag och regering borde ta ansvarför. Jag nämnde i min fråga vad som bl.a. finns där -utmärkta, moderna lokaler. Det finns enjättestor lada, där man har jordprover från hela Sveri-ge. Det är väldigt svårt att flytta på allt detta. Dess-utom finns en panna för forskning om alternativabränslen, m.m.Jag tycker att regering och riksdag har ett ansvarför framtiden, som går utöver SLU:s eget. Vi haransvar för våra resurser. En tydligare pekpinne än densom finns i budgetpropositionen borde ha varit med,utan att man tar till ministerstyre, förstås. Regeringenhar i budgetpropositionen angett att besparingarna ivissa fall måste leda till regionala koncentrationer ochatt i samband med sådanamåste ta ett regionalpolitiskt ansvar. Det finns fleraregioner att ta ansvar för - i ,i och Garpenberg.Anf. 92 Jordbruksminister ()Fru talman! Det sista som sadeom ett regionalpolitiskt ansvar har jag svarat på tidi-gare här i kammaren. harriksdagen uttalat att våra myndigheterhar ett regionalpolitiskt ansvar och att man alltid skallta på sig de regionalpolitiska glasögonen när man görförändringar i verksamheten. Det gäller statliga verk,universitet och högskolor. Det kravet ställer regering-en självfallet också på SLU. Det är det som menasmed skrivningen i budgetpropositionen. Sedan an-kommer det faktiskt på SLU att göra de neddragning-ar som av statsfinansiella skäl är alldeles nödvändiga.Det har också uttalat , som jagsade.SLU har fått ett stort sparbeting på sig. Jag ärmycket medveten om det. Vi har diskuterat det ingå-ende. Jag är alldeles övertygad om att SLU och dessledning, styrelse och rektor, kommer att finna enlösning som är acceptabel. Jag kan inte lägga mig iexakt vad som skall vara här eller där. Det måste manfå avgöra själv på SLU.Anf. 93 ()Fru talman! Det är viktigt att hela besparingen intesker på skogssidan. Skogen står för 75 miljarder avvår export och är oerhört viktig för hela vår ekonomi.Det kan inte nog betonas . Man kan inte görabesparingar bara på skogssidan. Det kan vara rimligtatt göra samma besparingar på lantbrukssidan. Alnarphar visserligen inte så mycket att spara på. I så fallborde faktiskt bli kvar.Besparingar får inte innebära resursslöseri. Då blirbesparingarna ökade förluster. Det tycker jag är all-varligt. Det är inte för sent . Någon avveckling harinte skett . Jag vill förhindra en sådan. Dessutomhar ett stort samarbete med högskolorna ibåde /och /. Det ärviktigt även för de högskolorna att finnskvar. Solenergiforskningscentrum i komp-letterar t.ex. mycket väl bioenergiut-veckling.Anf. 94 Jordbruksminister ()Fru talman! Vad som är resursslöseri och inte kanjag inte gå in på här och . Jag skulle vilja frågaRagnhild Pohanka om har en annan upp-fattning än majoritet när det gäller styr-ningen av myndigheter och högskolor. Skall vi gå inoch detaljstyra? Skall det vara uppgift?Det har en majoritet i vänt sig emot.Vad är alternativ? När jag läser ermotion där ni tar upp besparingarna och vill återföra150 miljoner i er budget, kan jag inte läsa ut att depengarna skall gå till skogen. Hälften skall gå till ettkonventionellt, bärkraftigt jordbruk och hälften tillforskning. Även med budget kanske detblir vissa koncentrationer. Vissa platser kanske kom-mer att drabbas, t.ex. - eller?Anf. 95 ()Fru talman! Det är klart att det kan drabba Gar-penberg i någon mån.