prot · GI0987 · 1995-04-06 00:00:00 — De snedvrider konkurrensen, innebär hot motsund marknadsekonomi, de drabbar enskilda och ävenden allmänna rättsuppfattningen.Den lilla människan i vardagen gör mycket förmiljön, men ser att de större, fabrikerna och industrin,i stort sett kan strunta i detta.Miljöbrott innebär dessutom hot mot hälsan förallt biologiskt liv, liksom tillståndet i mark, luft ochvatten för efterlevande.Ekobrottsbekämpningen har av regeringen fått 50miljoner kronor extra. Vi vill öronmärka 2 miljoner urdessa 50 miljoner för att göra en politisk markering.Men även extra resurser kan gå till detta. Det finnsäven andra medel som kan utnyttjas. Ett engångsbe-lopp på 5,25 miljoner har regeringen tillfört domsto-larna för utvecklingsändamål. En del av det kan ocksågå till detta ändamål. Dessutom har domstolarna egnadisponibla medel för extern utbildning.Vi äskar alltså inte nya pengar, utan det är frågaom en omfördelning för att åtgärda bristerna i domar-nas kunskaper i miljölagarna.Traditionen inom juridiken är ganska stelbent, ochi miljöbrott finns ingen inarbetad praxis, eftersom såfå miljöbrott anmäls och ingen får rutin i ärendena.Bristerna kan även bero på resursbrist, felaktig priori-tering, passivitet och svårigheter att bevisa vem sombär ansvaret.Miljöpartiet har också andra förslag till förbätt-ringar när det gäller miljömål. Det skulle vara bra omdet blev regionala miljödomstolar. Då kunde kompe-tensen på miljöområdet utvecklas. Regler som innebäratt en större grupp människor får möjlighet att i dom-stol driva anspråk till s.k. grupptalan skulle ocksåvara bra för miljömål.Dessa frågor kommer att aktualiseras vid presen-tationen av ny miljöbalk, men det tar innan denkommer. I väntan på denna omarbetade och förbättra-de miljöbalk får vi inte vara passiva. Vi har även i dagmiljölagar som vi måste använda, men det krävs alltsåsamarbete och kunskap för att de skall vara verksam-ma.Anf. 93 ()Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 1och 5.Jag har tidigare här i kammaren talat för ettbevarat och även utvecklat rättsväsende. Statens kan-ske viktigaste uppgift är upprätthållandet av en accep-tabel rättsordning.I Svenska Dagbladet skriver hov-rättslagmannen , som är ordförande iJuseks domarsektion, följande:"Det bör nu sägas i klartext: klararinte av dessa besparingar, om man fortfarande skallkunna upprätthålla något så när rimliga krav på rätts-säkerhet. Den föreslagna nedskärningen kan avendast genom personalinskränkningar i motsvarandemån. Något utrymme för ytterligare rationalisering-ar - domstolarna har under en rad av år ökat sin?produktivitet´ med - finns intei dag. "Det är helt klart att domstolarna skall rustas uppoch inte ned. Det är ett oavvisligt krav att alla med-borgare kan få sina rättmätiga rättsliga angelägenheteravgjorda av oavhängiga och kompetenta domstolarinom rimlig tid. Detta gäller alla angelägenheter inomsåväl straffrätten som familjerätten och skatterätten.Det civila samhället, med statligt våldsmonopol ochreglering av tvister i lagreglerade former, kommer tillkorta om domstolsväsendet inte hålls i trim och dess-utom åtnjuter medborgarnas fulla förtroende. Så ärinte fallet . Kultursamhället får träda tillbaka förett primitivare vålds- och maktsamhälle, som vi bordelagt bakom oss för länge sedan.Jag hoppar nu över till momentet beträffandesammansättningen av styrelsen i ochsammansättningen av . Jagvill bara rent principiellt deklarera att det är viktigtför domstolarnas självständighet att fackliga ochpolitiska intressen hålls borta. Det är viktigt i enrättsstat att olika organs roller och ansvarsområden ärklara. Den dömande makten skall hållasskild från den lagstiftande och verkställande. Arbets-rätten skall utövas i relationen mellan arbetsgivareoch arbetstagare och inte i andra sammanhang.Anf. 94 ()Fru talman! Jag börjar med att yrka bifall tillhemställan i justitieutskottets betänkande nr 15 ochavslag på de reservationer som har fogats till detta.Med hänsyn till den roll som domstolarna spelar ien rättsstat är det viktigt att det finns en bred upp-slutning kring de grundläggande värderingarna. Det ärdärför glädjande att kunna konstatera att det i alltväsentligt råder enighet i utskottet om de principiellafrågorna kring domstolarna.På några punkter har utskottet inte kunnat enas,och jag skall kommentera dem.Jag börjar med sammansättningen av och fördomstolsväsendet.Domstolarnas akuta problem är ärendebalansernaoch den hårda arbetsbelastningen. Att ändra samman-sättningen av för att engage-ra de främsta domarna i att administrera domstolsvä-sendet kan knappast förbättra läget. Inte heller hardet, under de som existerat,framkommit några sakliga eller principiella skäl sommotiverade den ändring av sammansättningen avDomstolsverkets styrelse som ställde sigbakom på regeringens förslag.Utskottet anser i likhet med regeringen att det ärviktigt att sammansättningen av verkets styrelse ärsådan att den politiska och medborgerliga insynengaranteras. Det är också betydelsefullt att personalenvia sina organisationer har möjlighet att föra framsynpunkter på verksamheten genom egna representan-ter i och i det gäller är det vik-tigt att biträdespersonalen också har ett inflytandeöver tillsättningen av de domare som i praktiken ärderas chefer. En återgång till tidigare principer försammansättningen av dessa organ bör därför ske ienlighet med regeringens förslag.Jag vill också framhålla att det inte är fråga om atti blanda sig i den dömandeverksamheten, utan det är fråga om att organisera ochadministrera domstolarna. Det finns inte några somhelst principiella skäl för att ha en sådan syn påDomstolsverkets styrelse som den tidigare regeringenhade och som ställde sig bakom.När det gäller anslaget till vill jagockså säga att verket har undantagits från besparingar.Skälet är det omfattande förändrings- och rationalise-ringsarbete som domstolsväsendet nu genomgår. Detbehövs resurser för att leda arbetet med att effektivi-sera domstolsväsendet. För att ytterligare förstärkaden här rollen som drivande kraft föreslås att verkettillförs 5,2 miljoner från domstolsanslaget.Det är angeläget att den effektivisering och denrationalisering som är möjlig fortgår med oförmins-kad styrka. Mycket av det arbete som sker grundaspå det arbete som utfördes i ,som tillsattes av den socialdemokratiska regeringen.Låt mig också säga att en stor del av effektivitetsvins-terna ligger i det dispensförfarande som har införts iledet mellan tingsrätt och hovrätt och i ledet mellanlänsrätt och kammarrätt.Det kan noteras att och folkpartister-na i avvisade bl.a. just den härdispensprövningen, som man nu berömmer sig av attverksamt ha bidragit till att effektivisera domstolspro-cesserna.Vad gäller anslaget till den dömande verksamhe-ten vill jag börja med att framhålla, att på grund avden hårda arbetsbördan och den stadigt ökande mål-tillströmningen har domstolsväsendet tidigare undan-tagits från sparkrav. Det har i och för sig inte hellerfått några permanenta resurstillskott för den målök-ning som har skett, så belastningen har i realitetenökat. har antalet inkommande målminskat, och även balanserna har minskat i någonmån. Utskottet måste dock konstatera att balansernainom domstolsväsendet är så stora påmånga områden att de hämmar effektiviteten i arbetet.Det är alltså viktigt med rationaliseringarna och attrenodlingen av domararbetet kan fortgå.Regeringens förslag innebär en besparing på 133,5miljoner kronor, och den skall finansieras genomolika förändringar av verksamheten liksom rationali-seringar. Bland de viktigaste som kan nämnas här ärgenomförandet av instansordningsreformen för deallmänna förvaltningsdomstolarna, som jag tidigarenämnde, och vidare införandet av det datoriserademålhanteringssystemet MÅHS. Dessutom planeras endel andra handläggningsmässiga förenklingar på olikaområden, bl.a. när det gäller kungörelser av konkursä-renden.Vi måste dock konstatera, att i det här allvarligastatsfinansiella läget - vilket inte minst har under-strukits från denna talarstol - kan domstolar-na inte undantas från besparingar. När utskottet ihöstas yttrade sig över sparpaketet, eller Perssonpla-nen, konstaterade utskottets breda majoritet att varkenrättssäkerheten eller människornas trygghet blivitlidande på de besparingsbeting som polis och krimi-nalvård ålagts under en följd av år. Tvärtom har detlett till ett bättre resursutnyttjande och ett nytt ochbättre innehåll i verksamheterna.Moderaterna anser sig nu ha 72 miljoner kronormer att satsa på domstolarna och kds nästan likamycket. Det skulle vara intressant att få svar på fråganom dessa yrkanden skall resultera i ännu större budge-tunderskott eller i hårdare besparingar på andra poli-tikområden.I en motion pläderar för att 2 miljonerskall anvisas till domstolsväsendet för miljöutbildningav domare. Det är givetvis angeläget att domarna hartillräckliga kunskaper inom miljörätten. Utskottetanser att det måste vara sak att inomramen för de tillgängliga resurserna prioritera olikautbildningsbehov.Fru talman! vill jag beröra en fråga somutskottet inte är oense om, och det handlar om ersätt-ningen till nämndemännen, som vi behandlar på ettutförligt sätt i detta betänkande. Vi konstaterar att denhöjning som företagits av maximibeloppet är bra, menutskottet framhåller att konstruktionen med att arvo-det räknas av mot ersättningen för förlorad arbetsin-komst inte är bra. De principer som därvidlag gällerbeträffande ersättningen till kommunalt förtroende-valda är att rekommendera också på det här området.Utskottet utgår från att regeringen återkommer tillriksdagen i den här frågan i lämpligt sammanhang.Anf. 95 (m)replikFru talman! inledde med att sä-ga att det rådde en bred uppslutning kring vissagrundläggande värderingar och uttryckte sin glädjeöver detta. Det är bra att det finns sådana grundläg-gande värderingar när det gäller just domstolsväsen-dets centrala roll för rättssäkerheten - det är angelägetatt det understryks.Av det skälet vill vi genomföra betydligt mindrebesparingar. Om man nu skall prioritera mellan ansla-gen till domstolarna och till väljer vidärför att låta bli att skicka över 5,25 miljoner kronortill . Vi gjorde ju ett studiebesök därför några månader sedan, och det är min bestämdauppfattning att man där med stor effektivitet driverförnyelsearbetet inom den budgetram som man arbe-tar med. Jag tror inte att posten på 5,25 miljoner pånågot sätt skulle vara avgörande.Göran frågade om vi accepterar ettstörre budgetunderskott eller om vi vill göra hårdarebesparingar på annat håll för att klara merutgiften på72 . Jag kan då svara att vi inte har anslagit några pengar till RAS -. av den utgiften innebärdet att ge oförändrat anslag. Det klarar vi - och detskulle ni också göra. Jag är inte övertygad om att detär bättre att satsa 5 000 miljoner på RAS än att avståfrån att göra den här besparingen. Tala om penning-nöd, när man kan lägga på dentypen av åtgärder - andra utgifter, inte glömda meninte heller nämnda.Jag vill påstå att vi har ett budgetalternativ som ärklart finansierat. Genom att inte skära så hårt i ansla-gen markerar vi värdet av ett väl fungerande domstol-sväsende. Dessa pengar betyder väl ändå någonting,? Eller är 70 miljoner mer ellermindre totalt ointressant för domstolsväsendet?Anf. 96 () replikFru talman! När det gäller att prioritera mellanolika områden inom politiken har ju socialdemokra-terna - som har framgått av många deklarationer -uppfattningen att man inte kan undanta rättsväsendet,vare sig domstolarna som sådana eller rättsväsendet idess helhet.De handlar väl mindre omvar de gör mest nytta, sett från syn-punkt, och mera om att inte anser attDomstolsverket skall ha den roll som vi tycker attDomstolsverket skall ha på dessa olika områden. Detframgick tydligt av Högmarks tidigare uttalande atthan anser att domstolarna självständigt och var för sigskall arbeta med olika utvecklingsprojekt. Vår upp-fattning är att det också behövs ett samlat grepp ocherfarenhetsutbyte, och det menar vi att Domstolsver-ket bättre skall klara med de här pengarna.Anders G Högmark säger att man skall spara påandra områden inom politiken. Det är naturligtvis fulltmöjligt. Men vi talar här om ett ganska blygsam an-slag. anser att av dettotala anslaget skall tillföras. Det skall då uppenbarli-gen leda domstolsväsendet fram till den utomordent-liga position som anser att domstolsvä-sendet skall ha.Men det finns en skillnad mellan RAS och de här70 miljonerna. De 70 miljonerna är ju ett fortgåendeanslag - RAS är en engångskostnad som skall stimu-lera sysselsättningen just . Enligt socialdemokratiskuppfattning behöver sysselsättningen stimuleras. Viräknar med att det skall bli ett mycket stort antal jobb,och det behöver det svenska samhället.Anf. 97 (m)replikFru talman! Vi skall ju inte diskutera RAS nu -jag nämnde det bara som ett litet exempel på att soci-aldemokraterna, trots att de anser att det är en sådanpenningnöd, ändå anser sig ha råd att låna upp ytterli-gare 5 000 friska miljoner. Vi däremot gör en mycketnoggrann prövning av var pengarna gör störst nytta -utifrån våra värderingar, självfallet.Våra värderingar och vår nyttokalkyl är den, attför att slå vakt om domstolsväsendet och dess möjlig-heter att beta av ärendebalanser - för att människor avkött och blod skall få sin sak prövad inom rimlig tid,med andra ord - väljer vi att prioritera så att vi görmindre besparingar där. Detta må vara en värderings-fråga, men socialdemokraternas ståndpunkt är litetförvånande med tanke på att inled-de med att säga att det fanns en stor samstämmighet ibedömningen av värdet av att vi har ett effektivtdomstolsväsende.Jag återkommer till min fråga: Det är 60-70 mil-joner kronor mer som vi vill ge domstolarna. Tror inteGöran att det betyder någonting för för-mågan att beta av ärendebalanserna, för möjligheternaatt åstadkomma nya tjänster, för möjligheterna förmänniskor att snabbare få sin sak prövad? Någontingsom människor känner när de står där månadefter månad, kanske ibland år , och väntar påatt få sin sak prövad är just: Måtte man få resurser såatt domstolen snabbare kan ta itu med ärendet! Bådeenskilda personer och organisationer har definitivtnytta av detta. Det ligger avgjort i rättssäkerhetensintresse att man på alla sätt försöker se till att domsto-larna får arbeta av dessa ärendebalanser.Anf. 98 () replikFru talman! Jag vet inte riktigt hur jag skall tolkadet här säger. Han ifrågasätter detuttalande som jag inledningsvis gjorde, nämligen attvi har en gemensam principiell syn på domstolarna,hur de skall fungera och vilken viktig roll de spelar irättssamhället. försöker uppenbarli-gen säga att det är en principiell skillnad i uppfattningom domstolarna som tar sig uttryck i om man vill gedomstolarna mer eller mindre ianslag just det här budgetåret. Det kan väl inte bli principiell skillnad i synen på domstolsväsendet?Det är väl ändå att driva det alldeles för långt.Jag vill inte förneka att domstolsväsendet skullekunna ha god nytta av pengarna; det håller jag gärnamed om. Men även människor inom domstolarna ochrättsväsendet måste ju leva i samma verklighet sommänniskor i andra sammanhang.Högmark säger att det är fråga om en skillnad ivärderingen av olika områden inom politiken. Det ärmycket möjligt att det är det. Från socialdemokratisksida tillmäter vi rätten till arbete så stor betydelse attvi är beredda att satsa pengar också på det området.Att påstå att det skulle vara lånade pengar är väl kan-ske inte alldeles korrekt. Förmodligen är en stor delav pengarna till de utgifter vi här diskuterar lånade.70 miljoner mer till rättsväsendet betyder väl ändå attRiksgäldskontoret måste låna upp en tredjedel av detbeloppet - det är ungefär så stor andel som represen-teras av budgetunderskottet.De principiella skillnaderna är alltså inte så stora,och enigheten i synen på domstolarna kan inte stå ochfalla med mer eller mindre i ettanslag som handlar om mer än . Detär ju en orimlig ståndpunkt som Högmark intar.Anf. 99 () replikFru talman! Jag skulle bara vilja svara på GöranMagnussons fråga.Det är klart att vi har finansierat det faktum att viinte är beredda till några nedskärningar inom rättsvä-sendet. Jag kan bara säga att vårt budgetalternativ ärstarkare än socialdemokraternas. Sedan kan mansjälvfallet alltid diskutera hur man vill prioritera. Menjag kan absolut inte acceptera resonemanget att vi nulever i en statsfinansiell kris som har den innebördenatt vi måste rasera verksamheter rätt av i hela statsför-valtningen. Självklart behöver man inte göra denbedömningen, och det gör vi inte heller. Som denchefsdomare jag nämnde sade: Det finns inte mer attta inom domstolsväsendet. Tvärtom - man skullebehöva rusta upp på den kanten. Men det är som sagten värdering.Anf. 100 ()replikFru talman! Jag tror säkert att det handlar om vär-deringar och hur man skall prioritera mellan olikaområden inom politiken. Men nog är det väl att ta ialldeles för mycket att säga att man genom att bifalladet socialdemokratiska förslaget raserar rättsväsendetoch domstolsväsendet. Det är väl ändå inte det somden här diskussionen egentligen skall handla om.Jag har full respekt för rådmannen hans arbete, och jag tror inte att man kan se det såatt rationaliseringar och effektiviseringar skall innebä-ra att man dömer fortare. Statsmakten måste natur-ligtvis bidra till effektiviserings- och rationaliserings-arbetet genom en rad olika regelförändringar, proces-sordningar och andra sätt att hantera saker och ting -fortfarande inom ramen för ett rättssäkert samhällenaturligtvis.Jag vill bara erinra om att dispensprövningssyste-met i leden mellan första och andra instans har lett tillrejäla effektivitetsvinster i dömandet utan att rättssä-kerheten eftersätts. En del av de partier som villsatsa mera pengar - inte kds - motsatte sig den häreffektiviseringen i rättsväsendet för ett antal år sedanoch ansåg att enda lösningen var mera pengar.Eftersom vi inte har mera pengar i samhället måstevi ställa krav på effektiviseringar och rationaliseringarockså inom rättsväsendet, men statsmakten måsteockså bidra till de regelförändringar som är nödvän-diga för att man skall klara det här även från rättssä-kerhetssynpunkt.Anf. 101 (mp)Fru talman! sade att dessa tvåmiljoner inte behövs utan att domstolarna kan skötadet här själva. Men det har de ju inte kunnat göra.Under alla dessa år har man inte haft någon extrautbildning i miljörätt. Det är därför vi borde markerapolitiskt att en sådan måste sättas i gång.Det kostar inget extra, så jag förstår inte varförinte alla partier kan markera detta. Det gäller intemycket pengar. Det är en fråga om en viljeyttring - vivill att det skall hända någonting. Därför är det såviktigt, och därför tycker jag att kammaren skullekunna bifalla den här reservationen från Miljöpartiet.Domstolarna har inte klarat av det här, . 102 ()Fru talman! Det rör naturligtvis inget större be-lopp. föreslår en omprioritering av peng-ar som redan finns. Men jag måste ändå stödja mig påutskottets ståndpunkt, nämligen att Domstolsverkethar att prioritera de utbildningsbehov som verketanser finns inom olika verksamhetsområden.Man har haft seminarier i just miljörätt för doma-re. Jag utgår ifrån att man också kommer att kunna hadet i fortsättningen.Det finns ett visst samband mellan miljöbrottslig-heten och ekobrottsligheten. Det finns då möjligheteratt kombinera utbildningen och fortbildningen på dethär området. Från socialdemokratisk, och från majori-tetens, sida är vi inte beredda att biträda det här för-slaget. Jag yrkar alltjämt avslag på det, med hänvis-ning till prioriteringen av den totala ekobrottslighetenoch möjligheterna för att efter behovgöra en prioritering av olika utbildningar.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § Anslag till skolväsendet, m.m.FöredrogsUtbildningsutskottets betänkande 1994/95:UbU10Anslag till skolväsendet, m.m. (prop. 1994/95:100delvis)Anf. 103 ()Fru talman! Jag skall i mitt anförande koncentreramig på tre områden - utvecklingen i gymnasieskolan,kvalificerad eftergymnasial utbildning och lärarrolleninför 2000-talen. kommer sedan isitt anförande att ta upp det inre arbetet i skolan ochfristående skolor.Vi moderater har i ett antal parti- och kommitté-motioner grundligt utvecklat vår syn på utvecklingenpå utbildningsområdet. Det gäller skolans inre arbete,gymnasieskolans utveckling, lärarrollen inför 2000-talet och en fristående utvärderingsmyndighet.Den nya gymnasieskola som håller på att för-verkligas ger ökat utrymme för flexibla lösningar.Möjligheterna till specialisering ökar genom kursut-formningen. Kommunerna kan erbjuda specialutfor-made program med andra kombinationer än i de na-tionella programmen.En mer kursutformad gymnasieskola ger elevernaökad frihet att påverka sin utbildning, och skolornafår bättre förutsättningar att möta de krav som arbets-liv och högre utbildning ställer. Att utveckla kursut-formningen handlar om att hitta praktiska lösningar. Irapporten kursutformad gymnasieskola för alla,pekas på hinder och regler som begränsar en positivutveckling.Vi vill för vår del påtala vikten av att regeringenarbetar aktivt för att avveckla regler m.m. som mot-verkar den utveckling som gymnasiereformen har lagtgrunden till.En alltmer internationaliserad värld med ökadkonkurrens och en snabb teknisk utveckling ställerkrav på att arbetskraften både har allmän och särskildkunskap och kompetens.Det är bra att alla elever får läsa kärnämnen ochatt de får goda kunskaper i bl.a. svenska, främmandespråk och matematik. Men detta har också skapatproblem ute på skolorna. Vi får signaler omatt eleverna inte kommer att nå upp till målet godkänti en del kärnämnen och på en del kurser.Vi anser att en särskild översyn i denna del skallgöras. Effekten av den höjda ambitionsnivån inom deyrkesförberedande utbildningarna måste följas noga.Principen att alla nationella program i gymnasiesko-lan skall vara direkt högskoleförberedande och geallmän behörighet till högskolan kan ifrågasättas. Detkan bli nödvändigt att skapa kurser i kärnämnen somvisserligen inte ger allmän behörighet till högskolanmen som gör det möjligt att möta eleverna på rätt nivåoch ställa rimliga krav i förhållande till elevernaspersonliga förutsättningar.Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp somskall göra en analys av orsakerna till att intresset förindustriprogrammet är så dåligt. Det är bra. Inomparentes vill jag gratulera regeringen till att man änt-ligen har kommit i gång med arbetsgruppen - det . Men vi anser att man även borde analy-sera orsakerna och komma med förslag till hur manskall komma till rätta med att rekryteringen till detnaturvetenskapliga programmet är relativt låg. I fram-tiden måste vi ha flera ungdomar som har goda kun-skaper i naturorienterande ämnen.En annan fråga som man också ta itu med gällerden arbetsplatsförlagda utbildningen inom de yrkes-inriktade programmen. Där finns det stora problem . Det är problem med och tvister om ersättningar.Samverkan mellan skola och arbetsliv fungerar inte. Imånga avseenden vill skolorna inte se till att elevernakommer ut på APU, eftersom tjänsteunderlaget ochdylikt minskar.Skall vi kunna ha en bra yrkesutbildning i Sverigemåste vi se till att både den del av utbildningen somär förlagd till skolan och den som är arbetsplatsför-lagd fungerar och att kvaliteten är god.Det är också nödvändigt att öka samarbetet mellangymnasieskolan och arbetslivet. Framför allt gällerdet de yrkesförberedande programmen, av skäl somjag har berört tidigare. Ett bra sätt att öka detta sam-arbete är att lägga ut undervisning eller del av under-visning på entreprenad. Vi anser att rätten för enkommun att lägga ut undervisning på entreprenad börutvidgas till att gälla fler ämnen och hela program.Den borgerliga regeringen tillsatte en utredningom kvalificerad eftergymnasial utbildning, som idagarna kom med sitt betänkande.