prot · GI0958 · 1995-02-09 00:00:00 — Dessutom har vi ju så stor övertid i ,som är obetald. Människor vågar intekräva pengar för sin övertid. Detta är mycket allvar-ligt. Det är också en sak som skulle ge fler arbeten. flesta EU-länder har man faktiskt en kortare ar-betsvecka än 40 timmar.Sedan vill jag kommentera även de andra inläg-gen. Vi ställer oss naturligtvis helt och hållet bakomSten och anföranden när detgäller drogpolitiken.Vi tycker att man visst kan ha kooperativa elleranställdägda daghem, men inte i vinstsyfte, typ Pyss-lingen.Jag undrar hur ställer sig till dennya välfärden, som vi i går hörde i TV att ert ung-domsförbunds ordförande hade tagit ställning för.Jag tycker visst att alla människor skall ha sammaansvar, men kanske lika i pengar räknat. Men allamänniskor i har ansvar för vårt samhälle. Ioch sig säger inte generell välfärd hur höga bidragenskall vara. Den kan var generell även med reduceradebidrag.Jag vill betona att vi behöver fackens styrka. De"avlövas" . Man kan ha många åsikter om fack-en, de har inte varit felfria och inte handlat rätt i allalägen. Men vad skall arbetstagarna sätta emot om deinte har starka fackföreningar? Facken "avlövas"verkligen i dag.Andreas anmärker på välfärden. Det fårsocialdemokraterna, , försvara själva.Men jag tycker att det är märkligt eftersom ni satt iden förra regeringen. Jag avgav en röstförklaring 1991angående de sänkta ersättningarna i socialförsäkrings-systemen och betonade att det var en dammlucka somöppnades. Man visste inte var det skulle sluta. Det kanvi verkligen se i dag.Vi noterar - apropå anförandet från Folkpartietsrepresentant - att konkurrens och marknad ärhonnörsord. Marknaden har alltid funnits. Den kanman tygla eller släppa fri, men i stället för solidaritetoch en viss reglering har man satt upp konkurrenssom det finaste i vårt samhälle. Jag menar att konkur-rens som sin yttersta konsekvens helt klart leder tillutslagning. Det är vad det handlar om.I dag börjar vi ha en kapitalistisk planekonomi imånga länder. Även i finns det risk för detta.En sådan ekonomi kan vara väl så skoningslös som enkommunistisk planekonomi. Där hoppas jag att detinte skall gå mer åt det hållet.Höjningen av pensionsåldern är en vansklig in-komst för staten. Genomsnittsåldern för pensioneringär omkring 59 år.Husläkarsystemet är ett slag i luften, men har ändåkostat pengar. Vi hade t.ex. i rätt att väljaläkare långt innan husläkarsystemet kom. Det är i ochför sig ingenting nytt. Vi säger nej till egenavgifterinom försäkringssystemen.Anf. 13 () re-plikHerr talman! Jag vill börja med att kommenterasocialministerns frågor runt vår budgetpolitik. Jag harförståelse för att har en stor arbetsbör-da. Därför skall jag gärna informera henne.Det kan inte vara en hemlighet att socialdemokra-terna drar in ungefär 18 miljarder på kom-muner och landsting. Enligt det kristdemokratiskabudgetförslaget får kommunerna 7-8 miljarder merper år. Det beror dels på att ett särskilt bidrag riktattill vård och omsorg ges, dels på att egenavgifterna,som är avdragsgilla, höjs mindre än i rege-ringens förslag. På så vis får kommunerna in merskatt. Det är verkligen inte lätt för mig att i alla lägense den totala effekten. Men det är faktiskt den verk-lighet vi har som vi måste diskutera kring. Därförmenar jag att en kristdemokratisk finanspolitik verkli-gen i konkret handling visar att vård och omsorg är deområden som vi prioriterar högt. Därför ges kommu-ner och landsting, som även har det yttersta ansvaretför välfärds- och trygghetsfrågor, ett ekonomiskttillskott till skillnad från den socialdemokratiska fi-nanspolitiken. Om inte hunnit ta del avdetta, går det bra att läsa i Från Riksdag & Departe-ment nr 4 . Där står det alldeles utmärkt om detta.Det ideliga pratet om att den ekonomiska situatio-nen och besparingarna är den förra regeringens fel harföreträdare för den gamla regeringen ett antal gångerbemött, men det tycks inte gå in. Därför skall inteheller jag försöka med det. Det är helt orimliga påstå-enden.Ulla inlägg handlade om pigor ochvårdnadsbidrag. Det är förfärligt att från denna talar-stol höra att gång på gång omyndig-förklarar svenska familjer och föräldrar. Ni ger ettintryck av att de inte begriper någonting om sina barn.De förstår inte ett dugg om barnens behov. Jag måstesäga till att jag inte känner sådanakvinnor och män, utan jag känner familjer, föräldrar,som är vuxna och fattar beslut själva och som vetvilken vård och omsorg deras barn behöver. Jag ochvi kristdemokrater har gång på gång sagt att vi villmyndigförklara svenska familjer. När vi talar omvälfärdspolitik är det viktigt att vi kommer ihågatt man i också måste få varavuxen. låter det som att svenskarna aldrig skallfå bli vuxna utan bara vara barn. Vi tror att svenskafamiljer klarar av att själva välja sin barnomsorg.När det gäller det förnedrande uttrycket, som UllaHoffmann använde, om pigor blir min fråga till UllaHoffmann: Nedvärderar den här sor-tens arbete i stort? Det finns ett antal olika yrken därdet ingår hushållsarbete. Vi menar att det finaste somfinns är att arbeta med barn och familj.Anf. 14 Socialminister ()Herr talman! När det gäller valfriheten är det pre-cis tvärtemot vad m.fl. säger. Valfrihe-ten ökar inte enbart av det skälet att man släpper utsaker och ting på s.k. marknad. Valfriheten för enskil-da individer ökar ju om det finns tillgång för alla tillservice, omvårdnad, hälso- och sjukvård.Socialdemokraterna har inte vänt sig emot att detskall finnas kooperativa eller privata vårdgivare. Vadvi vänder oss emot är att dessa skall ha en särställningsom inte, när det gäller hälso- och sjukvårdslagen,ingår i planeringsansvaret och i det ansvar som vi idenna riksdag ålägger landstingen. Hälso- och sjuk-vårdslagen ålägger sjukvårdshuvudmännen det eko-nomiska ansvaret och planeringsansvaret för all sjuk-vårdsverksamhet, också den som ges av andra änlandstingen själva. Det är deras ansvar, och då vill jagatt de också får möjlighet att ta detta ansvar.Sedan till . Vi har från socialde-mokraternas sida, jag själv personligen på möte eftermöte, vid torgmöten och i debatter, redovisat alldelesklart och tydligt den oerhört stora börda och det oer-hört stora ansvar som alla partier har när det gäller attkomma till rätta med den svåraste frågan: statsskuldenoch arbetslösheten så att vi kan pressa tillbaka arbets-lösheten.Det har också handlat om att minska transfere-ringarna. Det socialdemokratiska partikongressbeslu-tet innebar att vi i valet mellan barnomsorg, äldreom-sorg samt utbildning och ekonomiska överföringar tillhushållen valde barnomsorg, äldreomsorg osv. Dethar redovisats under valrörelsen och i ett valmanifestsom var utomordentligt tydligt. Det gäller också frå-gan om arbetslöshetsförsäkring. Det finns självklartdetaljer som man inte skriver in, men detta var vårtval. Det handlar om en utomordentligt stor återhåll-samhet. är en av de verkligt ansva-riga för att statsskulden har utvecklats på det sätt somdet gjort.Så om barnkonto - jag har inte så mycket tid attjag kan gå in i detalj om barnkonto. Biträdande soci-alminister kan fortsätta diskussionen iden mån det behövs. Vi har ett barnbidrag, lika föralla barn. barnkonto är formulerat så attdet verkar emot arbete och ökade arbetsinsatser. Detverkar emot ökad jämställdhet mellan kvinnor ochmän.Till vill jag när det gällersamordningen av narkotikafrågorna säga att har innevarande bud-getår. Det har kommit i gång med det lokala utveck-lingsarbetet och med samverkan med har arbetat med frå-gorna om utvecklingen av vården och utveckling ochutvärdering av metoder. IKM, , har tillsammans med institutionssty-relsen arbetat fram forskningsprogram för att få enbra dokumentation på detta område.Till skulle jag vilja säga att det varjag som ansåg att statsskulden var ett hot mot kvin-norna. Dålig ekonomi i samhället är det största hotetmot kvinnors jämställdhet och utveckling. Jag pådyv-lade inte en sådan uppfattning.Till slut vill jag säga följande till . Vi är överens om att övertidsuttaget är någontingmycket negativt. Det bör omsättas i verkligt arbete.Jag ber att få återkomma till inästa omgång.Anf. 15 () replikHerr talman! En ökad valfrihet i skola, barnom-sorg, sjukvård och äldreomsorg kommer att ge med-borgarna en bättre service. Det är viktigt att vi uppnårkonkurrens. Men den skall vara på lika och rättvisavillkor. Det kommer att leda till lägre kostnader. Vikommer också att få många nya småföretagare.Vi moderater vill vidga valfriheten genom attåterinföra vårdnadsbidraget, återinföra avdragsrättenför styrkta barnomsorgskostnader och garantera för-äldrarnas rätt till val av omsorgsform för de egnabarnen. Vi vill införa en allmän obligatorisk sjuk-vårdsförsäkring för alla, likadant när det gäller arbets-löshetsförsäkringen, och garantera fri etableringsrättför läkare och sjukgymnaster. Vi vill återinföra detfria läkarvalet, garantera det fria valet av skola ochgarantera valfrihet i äldreomsorgen. Vi vill dessutominföra en hjälpmedelsgaranti för handikappade. Vi serockså fram emot att fortsätta på handikappreformernaoch öka tillgängligheten i samhället. Vi vill att manskall fullfölja psykiatrireformen. Där vill jag särskiltunderstryka behovet av tillgång till psykoterapi.Jag sade redan i mitt inledningsanförande att väl-färdspolitiken måste ha som utgångspunkt ett systemmed gemensam finansiering men där resurserna styrsmot de reella behov som finns och skall följa de valsom den enskilde själv träffar. Det är utomordentligtväsentligt att man, även om man har andra samhäll-svärderingar än socialdemokrater och vänsterpartister,kan göra det val man har kommit fram till är det bäs-ta, för en själv, ens familj, de egna barnen. Det är detavgörande, att kunna göra det fria valet.Anf. 16 () replikHerr talman! Jag påstår fortfarande att IngelaThalén och den regering hon tillhör inte förbereddeväljarna för vad de tänkte göra. När land och rike runt för att tala om att BörjeHörnlund sparade för mycket på arbetslöshetsersätt-ningen och försäkringarna, kunde man inte få upp-fattningen att senare skulle sätta sig i enregering som föreslog ännu större besparingar. Detkallar nu en detalj. Jag är inte säker påatt väljarna uppfattar det så. För oss som är yngre ochmer oerfarna än kan det vara en lärdomom att politikerrollen måste förändras. Lova inte merän du kan hålla!I valet mellan transfereringar och att satsa på vård,omsorg och utbildning tycker jag att ni gör ett bra valnär ni skär ner på transfereringarna. Vad jag kritiserarär att ni inte vågar göra valet fullt ut. Ni vågar inteflytta pengar från toppen till botten. Därmed knuffarni obönhörligen fler barnfamiljer som redan lever påmarginalerna ut i socialbidragsberoende. Därmedknuffar ni obönhörligen fler arbetslösa ut i socialbi-dragsberoende. För ni vågar inte göra något åt grund-frågan: Skall vi ha grundtrygghet i som om-fattar alla, måste vi flytta pengar från toppen till bot-ten.För det tredje vill jag ta upp barnkontot. IngelaThalén säger att det inte uppmuntrar till arbete. Det ären konstig invändning. Vad försvarar ärju att höginkomsttagaren skall ha tio gånger mer änlåginkomsttagaren för att inte arbeta. Syftet är ju atthöginkomsttagaren inte skall arbeta utan vara hemmamed barnen. Men då behöver han eller hon tio gångermer än låginkomsttagaren. Det är det jag tycker attIngela skall förklara. Det är det vi vänder ossemot med vårt förslag till barnkonto.Anf. 17 () re-plikHerr talman! säger att ordetkonkurrens är det finaste ord som finns. Det är väl envärdering som får stå för . Vi harnog olika ord som vi tycker är de finaste, beroende påvilka vi är och vilka mål vi strävar efter. Jag tycker attdetta med välfärd och en solidarisk uppbackning avvälfärden är någonting viktigt och fint. Det är detdebatten handlar om.Vi vill att olika idéer skall få testas, utvecklas in-om hälso- och sjukvård, barnomsorg, äldreomsorg,handikappomsorg osv. Vi har sett många exempel påatt man kan göra det mycket bättre för dessa olikagrupper om man stimulerar kreativitet, gör det möjligtatt testa idéer inom offentlig eller privat verksamhet.Det viktiga är att det finns en solidarisk finansiering ibotten för dessa olika utvecklingsförsök.Det är också väsentligt att det finns en instans somkan värdera dessa försök. Jag har därför försökt lyftafram SBU:s och andras insatser på detta område.Ingela kanske kommer in på några av minafrågor om bl.a. barn i sitt sista anförande.Därmed är min tid så gott som ute. Detta är vikti-ga frågor. Vi kommer tillbaka i många debatter fram-över.Anf. 18 () replikHerr talman! I går skroderade över attmoderaterna hade mest tid över. När det är en rättvisfördelning, som , blir det faktiskt lika mycket tidöver till alla.Sten hävdar att lex Pysslingen ökarkommunernas kostnader. vill moderaternadra in 4,5 miljarder från kommunernas statsbidrag.Man vill belasta kommunernas socialavgifter genomatt försämra i socialförsäkringssystemen och . Vad kan dessa få föreffekter på t.ex. den svenska folkhälsan och på kom-munernas socialbidragsutgifter?Andreas beskriver svenskarna somhjälplösa kuggar i ett stort samhällsmaskineri, sominte vet vem som har ansvaret. Och så pläderar hanför grundtrygghet! Men välfärden skall inte grundaspå gamla fattigvårdsprinciper, i våra system bottnar just i att de ärgenerella. Ert budgetförslag bidrar till bestående högarbetslöshet, minskad privat konsumtion och allmäntökade svårigheter för de svaga grupperna i samhället,dvs. de grupper ni hävdar att ni vill värna.Och så är upprörd! Denna repre-sentant för familjefundamentalistiska partihävdar att vi nedvärderar kvinnors arbete. Jag vill talaom för att pigor bara kan rekryteras isamhällen med stora klassklyftor. Klassklyftorna ökari , och risken är att det blir någonting i stilmed avdragsgilla pigor. Det kan bara bygga på för-tryck av kvinnor.Socialdemokraterna har sagt att de vill värnaprinciperna i den generella välfärden. Det är någon-ting som vi i ställer oss bakom. Vianser att detta försvar är såväl ideologiskt som sam-hällsekonomiskt motiverat. Jag skulle vilja att mottotför välfärdspolitiken skulle vara "Av var och enefter förmåga, åt var och en efter behov" och inteBibelns "Åt den som har varde givet". Det verkarockså som om det finns stöd i för det.Anf. 19 () re-plikHerr talman! Det var väl ändå ett avsiktligt miss-förstånd, . Jag framhöll att sam-förstånd och solidaritet var de fina orden men att det är konkurrensen som har upphöjts till hedersord.På tal om välfärdskris har kommunerna inte längre någon rätt till beskattning avföretagen. Det har gjort att vi i stort sett har världensföretagsvänligaste klimat. gjorde före-tagen uppköp utomlands för ungefär lika mycketpengar som drogs in till dem, omkring 200 miljarder.I och för sig ökade också investeringarna i Sverige.Man måste börja tänka självständigt och ifrågasät-ta självklara, ofta upprepade axiom. Är det bara bramed utländska investeringar, att de köper upp våraföretag? Är det bara bra med rationaliseringar ochinvesteringar som i stort sett gör människor arbetslö-sa? Det måste faktiskt ifrågasättas. SCA köpte brittis-ka Reedpack för 10 miljarder. Men företaget stannadekvar i . Man kan inte säga att de flyttade utom-lands. Stora köpta tyska Feldmühle för 14 miljarder.De stannade kvar i . De flyttade inte utom-lands. Att företag har flyttat utomlands beror på att dehade så stora vinster att de kunde köpa upp företagutomlands förutom dem de hade i Sverige.Anf. 20 () re-plikFru talman! När det gäller det sadevill jag säga att det aldrig är vi kristdemokrater, ellercenterpartister, moderater eller folkpartister, som harpratat om pigor. Det nedvärderande, om nu detta ärnedvärderande, har och hennes kamra-ter och även socialdemokraterna stått för. Vi nedvär-derar inget arbete. Det vill jag gärna säga.Det andra jag vill säga är att socialministern ärsmart nog att svara mig när jag inte har någon replikkvar. Därför skall det bli roligt att få debattera vidannat tillfälle med har sagt att många av besparingarna är fördel-ningsmässigt oacceptabla. Vissa flerbarnsfamiljer,vissa grupper av pensionärer och sjuka kommer att fåbära en orimligt stor börda. I tider av växande våldoch social oro fortsätter man att underminera famil-jernas ställning.Efter avskaffandet av vårdnadsbidraget och för-sämringen av flerbarnstilläggen skall regeringen nuförsämra barnbidragen. Det kommer att stå oss alladyrt i längden. Det är naturligtvis inte rimligt att manskall behöva uppbära socialbidrag för att man harbarn.Det sista jag vill kommentera är karensdagen. Detär fördelningspolitiskt riktigt att jag och alla andrasom nästan aldrig är sjuka skall bära den bördan. Desom ofta är sjuka skall få mindre bördor att bära. Medett högkostnadsskydd i karensdagarna blir det de factoså. Det här är ingen fördelningspolitiskt riktig väg attgå, menar vi kristdemokrater. En karensdag kan jagoch de som sällan är sjuka bära. Vi skall vara räddaom dem som ofta är sjuka.Tack så hjärtligt!Anf. 21 Socialminister ()Fru talman! hävdar fortfarande attökad valfrihet bygger på fri konkurrens. Det skulleleda till lika och rättvisa villkor. Jag hävdar att detinte automatiskt gör det. Det leder inte till en ökadvalfrihet för alla. Några får en mycket stor valfrihet.Andra låses in.Andreas ! Säg inte att det förslag som nibär fram innebär en grundtrygghet i det långa pers-pektivet! Det innebär möjligen en grund, men säg inteatt det innebär en trygghet! Förslaget leder till margi-naleffekter. Det leder till avigsidor i förhållande tillarbete och familjernas möjligheter att bygga upp sinegen välfärd, som talar så varmtför. Dessa marginaleffekter går stick i stäv med detsom säger att han vill åstadkomma.Barbro ! arbete, CUS, är motsvarigheten till SBU inomsocialt arbete. Detta är förlagt till . Jagsade att man har det uppdrag som att SBU skulle få.Till vill jag bara säga att det varden borgerliga regeringen som byggde sina bespa-ringar på indragningar till kommunerna. Det var inteSocialdemokraterna.Efter de tre borgerliga åren har vi en statsskuldoch ett statsbudgetunderskott att kämpa med sombinder alla partier till besparingar. Om de förslag somSocialdemokraterna har lagt fram vinner riksdagensgehör finns det förutsättningar för att vända utveck-lingen. Då får vi också möjlighet att utveckla välfär-den och inte avveckla den.Tack!Anf. 22 ()Fru talman! Vi har en långerfarenhet av hur har utvecklats i jämförelsemed övriga industriländer under 70-och 80-talen ocnnu . Vi kan se att , som har varitett av rikaste länder, nu ligger undergenomsnittet. I ett internationellt perspektiv kan vinotera att fler svenskar blir lågavlönade. Trots att dethar varit löneökningar på , enligtRiksbanken, är en stor andel av svenskarna lågavlö-nade.I och finns det inga bra fattig-domsmått. Det finns det i . Om man tillämparUSA:s fattigdomsmått på skulle ungefär enfjärdedel - eller noga räknat - av svenskarnavara fattiga. Det är för övrigt betydligt fler än i USA.Vi kan se att arbetslösheten i och i Skan-dinavien är högre än i . Vi kankonstatera att framstår som ett relativtlågutbildat land. Det sade den långtidsutredning somtillsattes av den förra regeringen . Det ärkanske ett av de mer pinsamma konstateranden somden långtidsutredningen gjorde. Det finns vårdkriser.Det finns människor som inte får vård fast de behövervård.Den här bilden visar situationen , när vi hade haft av den tredjevägens politik. Vi befann oss i det stora raset. Vadberor detta på? Det finns många orsaker. Jag tänker tafram två.Den ena orsaken är högskattesamhället. Bekymretmed högskattesamhället är att kostnaden för att ta utskatten är så mycket högre än den välfärd som manfår för skattepengarna. När man kommer upp i högaskattetal är skadorna betydligt större än nyttan. Mankan gräla om hur mycket det rör sig om. En del häv-dar att den extra skattekronan i vissa fall gör tre gång-er större skada än nytta. I är det ett ohälsosamt lågt hus-hållssparande. Behöver man motverka företagande? ISverige saknas det kanske 100 000-150 000 företagför att landet skall kunna kallas ett välfärdsland. Det lönar sig inte att utbilda sig.Den förra långtidsutredningen sade, som sagt, attSverige är ett relativt lågutbildat land. är ändåett land med folkbildningstradition. 1842fanns faktiskt folkskolestadgan.Högskattesamhället innebär att man tar ut högskatt på låga inkomster. Det är förutsättningen förhögskattesamhället. Om man har en hög total skatte-kvot måste man redan från början beskatta myckethögt.Nu vet vi ganska väl att alla högskattesamhällenhar problem. Möjligen kan man göra undantag för deländer som har oljeinkomster. Vi vet också att robustasocialförsäkringssystem väl låter sig förenas med ettmåttligt och t.o.m. ett lågt skattetryck. Det har man110 års erfarenhet av, sedan införde dettasystem Tyskland.Det andra huvudproblemet är de offentliga mono-polen. Att vi får så litet för skattepengarna beror justpå att de kramas ut genom monopolen. Skattesats-ningarnas största fiende är de offentliga monopolen,eftersom skattepengarna i och med dem ger en mindreeffekt. Vi borde ha en ordning där varje skattekronautsätts för konkurrens så att vi får ut det mesta möjli-ga. Naturligtvis måste myndighetsuppgifter och sam-hällets tvångsmakt ligga i det offentliga monopolet.Patienter får sämre service. Anställda i de offent-liga monopolen får låga löner. Samhället i övrigttappar i effektivitet och välstånd som en följd av deoffentliga monopolen. Detta ligger också bakomiakttagelsen att man inte kan ha en socialistisk väl-färdsstat.Många länder har tillämpat ett socialistiskt sam-hällssystem . Det är faktiskt en tred-jedel, kanske mer, av jordens befolkning som har levtunder detta system. Överallt har vi sett resultatet. Allaär fattiga utom en liten minoritet i nomenklaturen.Det intressanta med de socialistiska systemen ärinte bara fattigdomen och miljöförstöringen utanockså att välfärdssystemen har brustit. Det har variten urusel sjukvård. Vi kan se hur familjepolitiken harutformats. När det gäller livslängd, barnadödlighetoch behandling av svaga grupper som handikappade,omsorgstagare etc. är förhållandena under all kritik.Det går inte att bygga ett socialistiskt välfärdssamhäl-le. Det går inte ens att bygga en socialistisk välfärds-stat. Det var själva grundidén bakom socialismen.Därför är det naturligtvis det största fiaskot av alla.Det är litet svårt att förstå den socialdemokratiskapolitiken. Vi har sett en mycket reaktionär politik.Man går de facto tillbaka till den tredje vägens politik.Man går tillbaka till det tillstånd som rådde för ca 3 årsedan. Då blir det rimligtvis så här. Det jag beskrevinledningsvis var ju inte en situation när vi hade enstatsfinansiell kris. Det var situationen när grunden tillden statsfinansiella krisen lades men inte när denfanns.Vi känner ganska väl till hur den gamla politikenvar. Den fördes , och den fördes medstor tydlighet 1982-1991. Om man går tillbaka tillden politiken uppstår naturligtvis samma effekter somuppstod under dessa perioder. Man tar om den gamlapolitiken. Hur ser det då ut ? Det skullevara mycket intressant att veta det. Kommer Sverigedå att vara fattigaste land, möjligtvisefter ? Kommer vi alla att vara lågavlönade iSverige? Kommer att vara fattiga, enligt denamerikanska definitionen? Kommer det att finnasständiga köer? Kommer vi att få ettfemtionde sparpaket i det befintliga systemet? Det ärrisken om vi behåller systemen men sparar och spararoch skär i dem och låter kösamhället lösaproblemen. Det vore intressant att veta om Socialde-mokraterna vill ha en återgång till den tredje vägenspolitik. Vad är det egentligen man strävar efter?Anf. 23 ()Fru talman! Kan lösa sina ekonomiskaproblem utan att dra ner på välfärden?Jag tror att alla är alldeles för fixerade avpengar som en restriktion för vad ett land kan göra.Jag anser att det är en katastrof att har gjortsig beroende av finansmarknaden.Självfallet kan behålla och bygga vidarepå en allt bättre välfärd, men förutsättningen är att vihar rätt att bestämma över landets ekonomiska politik.Pröva dessa tankar:1.