prot · GI0991 · 1995-04-20 00:00:00 — Ni drar ner på resurserna till,vilket många av oss har framhållit här, de kvinnorsom nu håller på med att komplettera sin bristandegrundutbildning.Ni satsar på dem som faktiskt redan har en hög-skoleutbildning. Om de är beredda att gå en annanhögskoleutbildning får de betalt för att göra det. Nisatsar på dem som redan har klarat av sin grundut-bildning och som är beredda att bredda grundutbild-ningen under ett basår för att sedan börja på högsko-lan. Vilka är det? Både de som vill ha ett basår och desom vill gå en N/T-utbildning, är sådana personersom går en lysande framtid till mötes. De får sådanajobb där man ropar efter folk. De får bra arbetsvillkoroch mycket goda löner.Det är där ni satsar era pengar när de arbetslösainte kan vänta. Det är ihåligt. Det är paradoxalt.Anf. 85 Statsrådet ()Herr talman! Ett rättvis och jämställt samhällemåste präglas av att det finns arbete till de människorsom vill ha det och att alla människor har möjlighetatt försörja sig själva på eget arbete. Det måste finnastrygghetssystem som medför att man kan bli sjuk ochtillfälligtvis arbetslös utan att riskera att hamna i enmycket svår ekonomisk situation.Om vi vill ha ett sådant samhälle, måste vi kommatill rätta med de svåra obalanser som vi har iekonomin. Det är nödvändigt för att komma till rättamed arbetslösheten. Men det är också nödvändigt atthela tiden bekämpa arbetslösheten. Den är i sig ett hotoch gör det omöjligt att komma till rätta med finan-serna. Det här hänger ihop.Transfereringssystemen är inte grunden för etträttvist och jämlikt samhälle. De är ett komplementsom skall hjälpa till när det övriga inte räcker till.Grunden för ett rättvist och jämlikt samhälle är enstark ekonomi där människor har goda och sundaarbeten. Man skall kunna ställa krav på sitt arbete ochkunna försörja sig själv. Det är ett sådant samhälle viförsöker återupprätta igen. Det blir därför omöjligt attenbart diskutera bidrag och transfereringar, som omdet vore det enda verksamma medlet för att skapa etträttvist och jämställt samhälle.Jag vill också säga att den särskilda satsning vi görpå naturvetenskapligt-teknisk utbildning inte skullebehövas om det vore så att yrkena på det här områdethade en så stor dragningskraft som förespeglar. I så fall skulle människor stå i kö tilldessa utbildningar. Tyvärr är det inte så. Behovetinom flera områden överstiger det antalet människorsom utexamineras.Anf. 86 ()replikHerr talman! Det skulle vara intressant att här höra presentera de tomma ut-bildningsplatser som människor är ointresserade av.Vilka är de tomma utbildningsplatserna på teknikut-bildningarna i vårt land?Jag tror inte ett dugg på det som . Jag har inte fått svar på några av mina frågor.Det är mycket märkligt att en socialdemokratisk re-gering satsar som den gör.Anf. 87 Statsrådet ()Herr talman! förespeglar attregeringen satsar på att ge högskoleutbildning till demsom redan har ett välavlönat arbete och som vill skaf-fa sig ett ännu mera välavlönat arbete. Det är inte detsom regeringen gör. Därför kan jag inte bemöta detta.Regeringen satsar på att använda högskoleutbild-ning inom områden där det finns brister som ett led iarbetsmarknadspolitiken. Vi ger ett särskilt studiefi-nansiellt stöd under en mycket begränsad period i denspeciella konjunktur som vi befinner oss i. Detta görvi för att locka människor till en utbildning som deannars inte skulle gå in i. Jag tror att det i stor ut-sträckning handlar om kvinnor som inte har skaffatsig någon utbildning, som inte hade någon möjlighettill det när de var yngre eller som inte gjorde det avandra skäl. De vill nu ha en ny chans och komma inpå ett område som har varit mans-dominerat.Om vi vill göra detta möjligt måste vi också varaberedda att skapa förutsättningar som gör att männi-skor i realiteten kan gå in i den utbildningen.Anf. 88 ()replikHerr talman! När det gäller barntilläggen vill jagsäga att man inte behöver ta bort någonting från någrabara för att andra har det dåligt. Dessutom har manofta en större summa pengar om man stämplar.Dessa människor har påbörjat sin utbildning undervissa förutsättningar. De kan alltså få lämna en påbör-jad utbildning. En sådan indragning som gör att män-niskor släpper sin utbildning kan inte någon regeringeller några styrande stödja.Jag talade om ett livslångt lärande som en bärandeprincip i mitt anförande. Jag stöder socialdemokraternas tänkande i det fallet. Detfinns också med i program. Men vimåste ge människorna möjligheter till detta livslångalärande. Till de lägst utbildade skall vi ge mest, somflera har anfört här . Om dessa människor inteblir tillgodosedda hamnar de helt utanför samhället.De har ingen möjlighet att få någonting på någonmellannivå. Vi måste alltså göra stora satsningar påden gruppen.Detta är faktiskt ingen motsättning i förhållandetill spetskunskapen. Vi behöver båda delarna. Manbehöver morötter, som t.ex. N/T-arvodet eller stipen-diet på för basåret på komvux. Det behövsmorötter även för lågutbildade, dvs. möjligheter fördem att fullfölja sin tänkta utbildning.Om vi i är tillräckligt framsynta och satsarpå utbildning över hela linjen sparar vi i längden. Vitar också vara på de mänskliga resurser som vi har.Man måste också se över hur de sammanlagda be-sparingarna, liksom studiestödssystemet, drabbarindivider och grupper. Man kan inte bara ta en sak itaget tills alla möjligheter för människor att klara sigär borta.Anf. 89 Statsrådet ()Herr talman! tar upp denmycket besvärliga situation som uppstår när man harpåbörjat en utbildning under vissa förutsättningar ochdessa under resans gång ändras. Tyvärr drabbas intebara studerande av detta.Vi lever i en sådan tid och i ett land som är såskuldsatt att inga förutsättningar gäller någon längretid. Enskilda spekulanter på andra sidan jordklotetkan radikalt förändra de ekonomiska villkoren i vårtland, därmed också villkoren för bidragssystem, an-ställningar, arbete och utbildning. Tyvärr ser verklig-heten ut så. Det är den verklighet som vi har att hante-ra. Det finns inga garantier. Vi kan inte heller utlovagarantier i transfererings- och bidragssystemen. Dethänger ju ihop med hur verkligheten ser ut.Om man vill satsa på att lågutbildade skall få meroch högre utbildning måste man också göra satsningarnär de är på väg in i den högre utbildningen. Det görman genom att stimulera den som är lågutbildad ochinte kommer från någon studietradition till att gå in ien högre utbildning. Därför blir det helt fel närRagnhild Pohanka anklagar regeringen för att intesatsa på de lågutbildade. Det är det vi gör.Anf. 90 ()replikHerr talman! Nej, det gör ni inte, inte om detförsta steget dras undan. Dessa människor kommerinte till det andra steget. Detta måste göras jämsides.Det här förslaget drabbar retroaktivt. Man harkanske t.ex. redan påbörjat en tvåårig utbildning. Detgäller ofta ganska korta utbildningar. Därför är detkanske allra allvarligast att detta drabbar retroaktivt.Man talar om att det är viktigt med högre utbild-ning. Vi har inte på något sätt motsatt oss högre ut-bildning. Jag har inte heller hört någon annan här göra det. Men vi måste i första hand satsa på denlägsta utbildningen. Det verkar övermäktigt att startafrån en så låg nivå och sedan komma högre upp. Satsapå det också; vi behöver spetskunskap! Det finnsingen motsättning i förhållande till det som jag talarom.Anf. 91 Statsrådet ()Herr talman! Den här regeringen har lagt framförslag om, och den här har också beslutatom, 41 000 extra platser inom vuxenut-bildning och 16 000 extra platser för det tredje gym-nasieåret för dem som inte har det. Det är inte så attden här regeringen inte satsar på dem som har en lågutbildning. Det är nödvändigt att satsa på dem som har låg utbildning för att de skall ha en bättrechans på arbetsmarknaden, för att vi skall kunna ska-pa ett mer jämlikt samhälle och också för att vi skallfå en bättre fungerande arbetsmarknad och bättrevillkor för våra svenska företag.Anf. 92 ()Herr talman! har redan fattat beslut omsysselsättningsskapande åtgärder i gymnasieskolanoch komvux genom att medel för arbetsmarknadspo-litiska åtgärder används till reguljär utbildning. Till-sammans med de resurser som tillförs folkhögskoloroch studieförbund innebär detta en mycket stor ut-bildningssatsning som stöder.Regeringen säger i budgetpropositionen att såmånga som möjligt av alla som vill satsa på utbild-ning skall ges chansen. skall också männi-skor stimuleras att söka utbildning. Utbildning är intelängre något som avslutas med ungdomsåren. Åter-kommande utbildning är en samhällelig nödvändighetför att man skall ge möjlighet till ett livslångt lärande.Det är så sant. Vilka förhoppningar det väcker!I dag finns det 1,3 miljoner vuxna i aktiva åldrarsom saknar formell gymnasiekompetens. Trots storasatsningar är skillnaden i utbildningsnivå mellan olikagrupper fortfarande oacceptabelt stor. Tillgång tillutbildning är en viktig jämlikhets- och jämställdhets-fråga. Utbildning är också en demokratifråga. Genomutbildning skapas social medvetenhet och beredskapatt aktivt påverka både den egna situationen och sam-hället. Den synen på utbildning är central för arbetar-rörelsen.I tider av arbetslöshet är utbildningssatsningaroerhört viktiga. I princip är det alltid värdefullt omman i stället för passiv arbetslöshet väljer att studeraför att höja sin kompetens och förbättra sina möjlighe-ter på arbetsmarknaden. Vi vet att det finns ett klartsamband mellan utbildningsnivån och graden av ar-betslöshet. Därför känns det så jobbigt och motsägel-sefullt att regeringen å ena sidan av sysselsättnings-politiska skäl satsar stora resurser på en utbyggnad avantalet utbildningsplatser för vuxenstuderande och åandra sidan drastiskt försämrar de ekonomiska möj-ligheterna för de studerande att klara av studietiden.I dagsläget studerar 39 000 kvinnor och 22 000män med särskilt vuxenutbildningsstöd, s.k. svux. Fördem och även för dem som läser med särskilt vux-enutbildningsstöd för arbetslösa, svuxa, vill regering-en nu avskaffa barntillägget för barn -och barn - utan att ge någon somhelst kompensation. Det sker som barnbi-draget sänks med och barn. Manföreslår också att studiebidraget endast skall utgåunder . Dessutom skall nivån på arbets-löshetskassan sänkas från , enligt en över-enskommelse mellan Socialdemokraterna och Cen-tern. Det betyder att som är ensamstående ocharbetslös med en tidigare bruttoinkomst på imånaden och två barn förlorar imånaden. Sammantaget blir konsekvenserna av dessaförslag förödande. får mindre att leva påom hon väljer att studera i stället för att gå arbetslös.Eva, och många med henne, kommer sannolikt atttvingas göra ett mycket negativt val.Så här beskriver sin situation i ett brev tillmig: Förslaget om att ta bort barntillägget kommer attfå oanade konsekvenser. Vi som studerar på komvuxär äldre, och de flesta har barn. De flesta är arbetslösamed en dålig grundutbildning, vilket i sin tur resulte-rar i att vi är lågavlönade och har en låg ersättningfrån a-kassan. Studiestödet är nu av a-kassan,som är 80 %.Inom parentes vill jag säga att a-kassan, på grundav uppgörelsen med , kommer att bli avden ursprungliga lönen.Ann skriver vidare: Om barntillägget försvinnerblir konsekvensen att de flesta inte har råd att studera.Vi får börja stämpla igen. Var ligger logiken? Det ärväl bättre för oss att få göra något meningsfullt, somkan ge oss en chans till arbete när konjunkturen vän-der? Det är väl inte rimligt att behöva ta studielånredan på grundskolenivå?Vi barnfamiljer har ju redan förlorat mycket, ochmer blir det. Stoppa det här, jag blir desperat vidtanken på att tvingas in i arbetslöshet igen, utan fram-tidsmöjligheter. Jag har tre små barn och läser ingrundskolan på heltid. känner jag att livet är me-ningsfullt på många år.Ja, herr talman, kan det sägas bättre? Detta ärverkligheten för många kortidsutbildade arbetslösakvinnor med barn. Många av dem är ensamstående.Det är kvinnor som redan nu lever inom mycketknappa ekonomiska ramar och underen betydande psykisk press. De drabbas oerhört hårt.För dessa kvinnor är studierna och den sociala kon-takten med studiekamrater och lärare mycket viktig.Studierna ger ökad självkänsla och livsmod. Studiernager nya insikter och nytt hopp och hjälper dem attåtererövra människovärdet. Studierna ger möjlighetatt sätta in den egna situationen i ett större strukturelltsammanhang.Beröva inte arbetslösa korttidsutbildade kvinnoroch män deras livschanser! De upplever sig nu dub-belt straffade - först arbetslösheten med allt vad deninnebär av otrygghet, och också att bli berövadmöjligheterna till studier, som senare kan leda framtill ett meningsfullt arbete.Om bifaller det här beslutet kommer detatt innebära att vi skjuter kostnaderna på framtiden.Det kan inte vara vare sig samhällsekonomiskt ellermänskligt försvarbart att tvinga människor att avkrassa ekonomiska skäl välja arbetslöshet och densociala isolering den ofta innebär framför studier ochgemenskap.Jag tycker också att en bättre samordning mellande olika studiestödssystemen är önskvärd och nöd-vändig. Det är därför vi inom har kun-nat tänka oss att ta bort barntillägget, men endast omdetta kompenseras genom en kraftig höjning av nivånpå svux och svuxa.Det skulle också vara motiverat att lösa problemetpå det här sättet därför att regeringen också kommeratt slopa bostadsbidragen för dem som är över 29 åroch utan barn.Vi är medvetna om statens finansiella svårighetermen, , bördorna måste fördelasrättvisare än vad som sker.Sammantaget innebär regeringens åtgärder en djuporättvisa och orättfärdighet både ur köns- ochklassperspektiv. Det kan också tilläggas att med svuxahar man endast möjlighet att läsa två terminer, vilketoftast inte räcker om man är studieovan och vill erhål-la fullständig gymnasiekompetens. Det är något somden redan nu så omtalade Studiestödsutredningenobserverat och reagerat mot.Man kan naturligtvis erbjudas att läsa en tredjeoch fjärde termin med studiemedel. Men det känns förmånga som mycket osäkert och betungande. Det kan-ske man kan tänka sig att göra på högskolenivå, närman har ett bestämt yrkesinriktat mål framför sig.Herr talman! Jag har också under de senaste veck-an samtalat med många folkhögskolerektorer, somuttryckt stor oro för att det här beeslutet kommer attförsvåra folkhögskolans möjligheter att fullgöra sittviktiga samhällsuppdrag.Med detta yrkar jag bifall i första hand till Väns-terpartiets reservation 24 om en höjning av nivån isvux och svuxa, och om den bifalles även till reserva-tion 30. I andra hand, om detta faller, yrkar jag bifalltill reservation 25 om bibehållet barntillägg, och omden vinner bifall även till reservation 31.Jag vill också passa på att säga något om det s.k.N/T-svux.Vänsterpartiet har träffat en överenskommelsemed regeringen om särskilt vuxenstudiestöd och möj-lighet till avskrivning av studielån för studerande vidde 9 000 nya utbildningsplaterna inom naturvetenskapoch teknik som skall inrättas vid universitet och hög-skolor nu till hösten.Jag vill markera att förslaget är en arbetsmark-nadspolitisk åtgärd, men den har också ett värde frånutbildningspolitisk synvinkel. Genom förslaget får flerstuderande tillträde till universitet och högskolor.Men jag vill också poängtera att på är detnödvändigt med en markant ökning av antalet fastautbildningsplatser för att kunna möta näringslivetsoch den gemensamma sektorns behov av akademisktutbildad arbetskraft.Genom N/T-platserna hoppas vi också kunnaåstadkomma en större rörlighet på arbetsmarknaden.Redan yrkesverksamma får möjlighet att begäratjänstledigt för att höja sin kompetens genom högsko-lestudier, och andra arbetssökande kan då gå in påderas jobb.Är man arbetslös kan man få möjlighet till en meralångsiktig, målinriktad utbildning som ger jobb.Vi tror också att nya grupper vuxna kommer attstimuleras att söka den här utbildningen, vilket i nå-gon mån kanske kan motverka den sociala snedrekry-teringen till universitet och högskolor. Vi vet ju attdet finns ett starkt samband mellan social snedrekry-tering och studiestödets utformning.För oss i är en samordning av deolika studiestödsformerna viktig. Det yttersta måletför vår politik är studielön, och N/T-svux med störrebidragsdel kan ses som ett steg i den riktningen.Genom denna åtgärd tillmötesgår vi också det ut-talade behov som finns av tekniker och naturvetare inäringslivet, liksom till en del skolans behov av lärarei naturvetenskapliga ämnen och matematik.Vi har i en motion föreslagit att N/T-svux ocksåskulle kunna omfatta arbetslösa civilingenjörer, somfinns främst inom byggsektorn, samt arkitekter ochradiofysiker som skulle kunna gå en behörighetsgi-vande ettårig lärarutbildning. Vi vet att lärarbristenkommer att bli akut, eftersom pensionsavgångarnablir avsevärda och antalet sökande tilldet naturvetenskapliga området inom lärarutbildning-arna inte är tillräckligt stor.Därför vill jag också yrka bifall till Vänsterpartietsreservation 2.Till slut: N/T-svux är en viktig vuxenutbildnings-politisk satsning och en stor möjlighet också för kvin-nor att bryta ett traditionellt könsrollsmönster, bl.a.genom den positiva särbehandling kvinnor kommeratt få vid själva antagningsförfarandet.Jag yrkar alltså bifall till hemställan i utskottetsbetänkande 15.Anf. 93 ()Herr talman! Jag har inte för avsikt att förlängadebatten, men jag måste få ställa en enda fråga tillBritt-Marie och Vänsterpartiet:Varför berövar ni korttidsutbildade kvinnor ochmän deras livschanser när de studerar vid statensskolor för vuxna?Om ni menar något med vad som framförs här ikammaren varför lever ni inte upp till era argumentoch ser till att den här frågan får av i ?Det här kvinnorna - det är huvudsakligen kvinnor,men det finns också män - kostar hälften så mycketsom en plats på komvux. De har som regel inget ut-bildningsbidrag. De behöver bara det här resebidra-get.Varför berövar ni dem deras livschanser?Anf. 94 () replikHerr talman! blir det nästan litet humoris-tiskt med krav från borgerligt håll på Vänsterpartietdå det gäller att spendera pengar som vi fårkritik för att vi vill göra just det.Jag tycker också att om det fanns medel skulle vigärna vilja stödja detta. Men är det faktiskt så attdessa kvinnor i distansutbildning visserligen bor ocharbetar på långa avstånd från studieorten, men mångaav dem finns redan i jobb och har alltså en fast in-komst. Har man inte det har man ofta valt att stannahemma, kanske för vård av egna barn osv.I bedömningarna mellan olika grupper måste mangöra sådana avvägningar, och det har vi gjort i det härfallet.Anf. 95 () replikHerr talman! Det är riktigt som säger att i bedömningarna mellan attsatsa på en grupp och knappt 6miljoner på de här två skolornas elever, som är unge-fär 9 000, så väljer ni att kasta ut drygt 1,5 miljard istället för att göra det möjligt för dessa människor attinte missa sin livschans som ni talar så målande om.De behöver också ha den här chansen.Dessutom, , läs be-tänkandet: Där redovisas vad det är för människor dethär handlar om, vilken situation de är i, varför debehöver det här stödet och vilka av dem som inte kanfortsätta att studera om det dras in.Låt klara den här frågan!Det handlar och en mycket begränsadsumma pengar. Men de människorna skall tydligeninte ha sin livschans.Anf. 96 () replikHerr talman! Det här låter oerhört dramatiskt, attde skulle berövas alla sina livschanser.Vi har föreslagit - det tror jag redogjort för och kommer atttala vidare för det när det gäller - att denrabattering vi önskar få också skulle kunna gälla denhär gruppen. Man skulle alltså utvidga möjligheternatill rabatterade resor.Sedan tycker jag att det inte går att jämföra medN/T-satsningen, som tydligen har setts som någontingoerhört egendomligt. För den finns det en mängdolika skäl: arbetsmarknadspolitiska, utbildningspoli-tiska, näringspolitiska. Det finns också en mycketstark jämställdhetsaspekt.Vi måste pröva olika åtgärder för att kunna lösa desvåra problem befinner sig i.Anf. 97 ()Fru talman! Jag tänker ägna mina minuter åt , som berördes här alldeles . Slopandet avCSN-kortet är en besparing som i sammanhanget geren väldigt liten summa. Men den lilla summan ärmycket viktig för många i vårt land. Det gäller såvälenskilda studenter som landet Sverige.Mycket tidigt stod det klart att regeringen intetänkte backa i den här frågan och att den skulle fåstöd av . Det var utgångsläget när Väns-terpartiet skrev sin motion. Vi trodde inte att det varmöjligt att hitta ett läge där Socialdemokraterna skullebacka och ändra sig. Alltså skrev vi en motion somfrån början var en öppning och en möjlighet till enkompromiss.Vi resonerade i den här situationen att det bästa äratt hitta en lösning som gör att någon form av resera-batter för studerande slutligen finns kvar. Vår komp-romisslösning blev ett avgiftsbelagt kort för studeran-de öppet för större grupper av studerande än de som har CSN-rabatten. är man bara berättigadtill rabatten om man studerar på heltid och om manutnyttjar studiemedel.Bland dem som studerar på deltid och inte harstudiemedel finns bl.a. en stor del äldre kvinnor. Detär en svag grupp som ofta hellre väljer att leva påsmärtgränsen än att låna pengar för sina studier. Den-na grupp skulle också behöva reserabatter.Enligt våra beräkningar skulle summan för ett så-dant kort landa på för ett läsår. För dem somstuderar och verkligen behöver ett rabattkort är densumman inte speciellt stor. För många studerande ärreserabatten på framför allt tågen en nödvändighet,och för i stort fyller rabatten många viktigafunktioner. De flesta av argumenten har vi redan hörthär i kammaren . Jag tänker därför dra några avdem väldigt snabbt.Det första är den regionalpolitiska aspekten atthela skall leva. Det skall inte behöva finnasutbildningar på alla orter, utan man skall kunna hamöjlighet att studera på annan ort för att hitta denutbildning som passar en bäst. Det handlar också ommöjligheten att som studerande kunna pendla. Detgäller främst äldre människor som inte är lika rörligasom yngre.Miljöfrågorna hänger också ihop med frågan omCSN-kortet, och de är väldigt viktiga. Det handlar omnaturen, men det handlar också om trafiksäkerheten,vilket också har berörts här förut. Av den anledningenhar i andra motioner och i andra sam-manhang föreslagit ett särskilt biljettstöd till StatensJärnvägar för att det skall kunna hålla nere sina priserför alla och på så vis göra det mer attraktivt att ta tåg istället för bil eller flyg.Vänsterpartiet stödjer inte regeringens förslag attta bort reserabatten för studerande. Hade inte Väns-terpartiets motion fått gehör av Socialdemokraternahade möjligheten att bevara reserabatten för studeran-de varit mycket begränsad.Det kommer snart att beslutas att dra in ersätt-ningen för resor till och från studieorten för studeran-de på Statens skolor för vuxna. Det har också debatte-rats här . De får inte någon kompensa-tion över huvud taget för dessa resor. Jag tror att ettavgiftsbelagt reserabattkort för studerande ocksåkommer att öppna en möjlighet för den här gruppenstuderande, och det kan då vara deras räddning.Att stödjer Socialdemokraterna iden här frågan beror på att vi tror att en sådan lösningär bättre än alternativet. Det innebär inte att vi egent-ligen tycker att det är ett bra förslag. Av olika skäl ärstuderande i större behov av rabatter på resor än andragrupper i samhället. Men det är också en grupp därmånga lever med små marginaler och på pengarsom de lånar för sitt uppehälle och sin möjlighet attstudera.Den här gruppen är redan med och betalar densvenska krisen. De svagaste grupperna av studerandefår genom beslutet här i kammaren det ännusvårare, vilket också har redovisats tidigare. Vi ärtrötta på att statens finanser skall saneras genom attsparka på svaga grupper i samhället och vill därförhitta konstruktiva lösningar.Jag vill betona att inte harvarit med och avskaffat . Det hade Väns-terpartiet inte behövt göra. Det hade ochSocialdemokraterna klarat av alldeles själva.