prot · GI0955 · 1995-01-26 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:55Torsdagen den 26 januariKl. 12.00 13.51Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Utökning av antalet suppleanter i vissautskott och i EU-nämndenValberedningen hade, enligt ett till kammaren in-kommet protokollsutdrag, på begäran av socialdemo-kratiska riksdagsgruppen och kristemdokratiska sam-hällspartiets riksdagsgrupp tillstyrkt att antalet supp-leanter skulle utökas enligt följande:från 24 till 26 i finansutskottetfrån 22 till 23 i skatteutskottetfrån 19 till 20 i lagutskottetfrån 23 till 24 i utrikesutskottetfrån 22 till 23 i försvarsutskottetfrån 21 till 23 i socialförsäkringsutskottetfrån 22 till 24 i socialutskottetfrån 23 till 24 i kulturutskottetfrån 22 till 24 i utbildningsutskottetfrån 21 till 22 i trafikutskottetfrån 22 till 24 i jordbruksutskottetfrån 24 till 26 i arbetsmarknadsutskottetfrån 20 till 21 i bostadsutskottetfrån 23 till 24 i EU-nämndenKammaren biföll dessa utökningar.2 § Val av extra suppleanter i vissa utskott och iEU-nämndenFöretogs val av extra suppleanter i vissa utskottoch i EU-nämnden.Kammaren medgav att valen fick ske i ett sam-manhang.Kammaren valde i enlighet med valberedningensförslag tillsuppleanter i finansutskottetPär Nuder (s)()suppleant i skatteutskottetBarbro ()suppleant i lagutskottetAnn-Kristine ()suppleanter i utrikesutskottetHåkan Juholt (s)suppleant i försvarsutskottetNils-Göran ()suppleanter i socialförsäkringsutskottetBjörn ()()suppleanter i socialutskottetBarbro ()()suppleant i kulturutskottetBritta ()suppleanter i utbildningsutskottetNils-Erik ()()suppleant i trafikutskottetPer ()suppleanter i jordbruksutskottetAnn-Marie ()()suppleanter i arbetsmarknadsutskottetAlf ()()suppleanter i bostadsutskottetBerndt ()suppleant i EU-nämndenMichael ()3 § AvsägelseTalmannen meddelade att () hade avsagt sig uppdraget att vara suppleant iutrikesnämnden.Kammaren biföll denna avsägelse.4 § Anmälan om kompletteringsval till utrikes-nämndenTalmannen meddelade att på grund av uppkom-men vakans hade Moderata samlingspartiets riksdags-grupp anmält som suppleant iutrikesnämnden efter förklarade vald tillsuppleant i utrikesnämndenGöran Lennmarker (m)5 § Meddelande om val av ordförande och viceordförande i utrikesutskottetTalmannen meddelade att ()utsetts till ordförande och () till vice ordförande i utrikesutskottet.6 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 16, 17, 19 och 20januari.7 § Svar på interpellation 1994/95:32 om Ke-nyaAnf. 1 Utrikesminister ()Fru talman! har frågat bi-ståndsministern vilka åtgärder han ämnar vidta för attstödja i dess strävan att Koigi WaWamwere behandlas efter FN:s konvention om med-borgerliga och politiska rättigheter. Interpellationenhar överlämnats till mig för besvarande.Fallet Wa Wamwere har utgjort enåterkommande fråga i kontakterna mellan vår ambas-sad i och företrädare för den kenyanska rege-ringen. Vi har från svensk sida tillsammans med enrad andra västländer aktivt deltagit i bevakningen avden aktuella rättegången mot Wa Wamwere.Rättegången, som inleddes , har väcktstor uppmärksamhet inte bara i utan ocksåinternationellt. fanns en norskadvokat på plats. Ytterligare två norska advokater harliksom representanter för det brittiska advokatsam-fundet följt rättegången.Det är min förhoppning att de utländska observa-törernas närvaro skall kunna bidra till att Koigi WaWamwere och de medanklagade skall ges en korrekträttegång.Det är också min förhoppning att denna utländskanärvaro skall bidra till att processen snart förs till sittslut. Jag förutser att och andra EU-länderfortsatt kommer att bevaka rättegången så länge denpågår.Ingrid har också frågat vilka konsekven-ser den växande korruptionen och brotten mot demänskliga fri- och rättigheterna kommer att få för detsvenska biståndsprogrammet till Kenya.Allt svenskt biståndssamarbete syftar till att stödjamottagarländernas demokratiska utveckling. Det ärockså en grundregel att biståndsmedel skall användaseffektivt och nå dem de syftar till att nå. Brott motmänskliga rättigheter och utbredd korruption somsnedvrider effekterna av vårt bistånd kan därför fåkonsekvenser för biståndet. Så har det varit i ,och så har det varit i andra biståndsmottagarländer.Samtidigt måste vi ha målet i sikte: att åstad-komma demokratiska förändringar och en effektivanvändning av landets - inte bara biståndsgivarnas -resurser.Det kenyanska samhället har under de senaste årengenomgått stora förändringar. Särskilt märkbara harförändringarna varit på det ekonomiska området.Samtidigt som genom en rad ekonomiskareformer lyckats återerövra förtroendet hos BrettonWoods-institutionerna har en rad avslöjanden visat påen alltmer tilltagande korruption i landet. Detta ärmycket allvarligt. Men det är också så att just kravetpå öppenhet och transparens lett till att korruptionenblivit synlig och åtkomlig för ingripanden.En tendens mot ökad politisk frihet kännetecknadeperioden från flerpartisystemets införande i slutet av1991 , när allmänna val hölls.Därefter har det politiska klimatet hårdnat. Före-trädare för oppositionen har liksom andra demokrati-aktivister trakasserats, och fackliga organisationer harmotarbetats. Pressen i är emellertid alltjämtrelativt öppen och oberoende, även om ingripandenmot flera dagstidningar och oppositionella tidskrifterhar förekommit det senaste året.Regeringen har knappast visat någon verk-lig vilja att få till stånd en seriös dialog med densamlade oppositionen i . Den kenyanska rege-ringen har heller inte lyckats komma till rätta med deetniska konflikter i landet som med jämna mellanrumblossar upp.Dessa förhållanden, inklusive den växande kor-ruptionen, motiverar självfallet att vi från svensk sidanoggrant löpande prövar hur det svenska biståndetanvänds. SIDA:s program, som i huvudsak syftar tillfattigdomsbekämpning på landsbygden, genomförsför närvarande på ett tillfredsställande sätt. Kontrollenoch revisionsåtgärder har förstärkts.Inriktningen på demokrati och mänskliga rättigheterbetonas alltmer.Mycket svenskt bistånd kanaliseras också till Ke-nya genom enskilda organisationer. Denna bistånds-form anses effektiv och mindre utsatt för korruption.I början av 90-talet reducerade flertalet givare bi-ståndsvolymen till . Betalningsbalansstöd frys-tes och projektstödet sänktes. Detta gav eftertryck åtde krav som och andra givare ställde på denkenyanska regeringen. Det är nödvändigt med kraft-fulla åtgärder mot korruptionen om förtroendet blandgivarna skall återställas. Vissa åtgärder har redovisats,men vi avvaktar ett fullföljande av dem från kenyansksida.Utvecklingen i har en direkt betydelse förden politiska stabiliteten i regionen. behöverdärför och andra givares stöd, ekonomisktoch politiskt. Svenskt stöd till olika insatser på områ-det för mänskliga rättigheter utgör härvidlag ettmycket viktigt inslag. Vi måste från svensk sida verkaför en fortsatt demokratisk utveckling i , förminskade sociala och ekonomiska klyftor i samhälletoch för en ökad tolerans mot oliktänkande.Anf. 2 ()Fru talman! Utrikesminister !Jag vill tacka för svaret på min interpellation. Jag hartagit del av den med stort intresse. Jag har väl ocksåen del frågetecken, och jag vill återkomma till en delsaker i det här sammanhanget.Jag tror att det är oerhört viktigt att vi följer ett såpåtagligt fall som Koigi Wa Wamweres noga och attvi ställer det i relation till våra ansträngningar attfrämja mänskliga rättigheter, rättvisa och våra farhå-gor för att vissa etniska grupper förföljs i ett land.Därför har vi från kristdemokratisk sida ansett detviktigt att lyfta fram detta fall till debatt.Fallet har varit aktuellt ända , då KoigiWa Wamwere tillsammans med sin bror, , och sin kusin, , ochen annan person vid namn . G. Njuguna Ngengi, enlokal politiker, fängslades. Anledningen till att defängslades var ett påstående om att de hade varit in-blandade i ett väpnat rån på en polisstation - som såofta sker i länder där det råder ett styrelseskick somnärmar sig eller är diktatoriskt. När människor fängs-las, egentligen på grund av politiska motsättningar,blir det fråga om ett rent brottmål.Jag har försökt att noga sätta mig in i rättegångs-förfarandet. Bl.a. har det närvarit norska advokater.Anledningen till att man från sida har intresse-rat sig så mycket för fallet är att Wa Wamwere harvarit politisk flykting innan han återvändetill . Bl.a. var en norsk advokat i i sep-tember 1994 och följde rättegången under några da-gar.Advokaten har lagt fram en rapport.Han säger i rapporten att rättegången inte på någotsätt har kunnat sägas följa de internationella reglersom finns. Först och främst har man vägrat att ta uppdet alibi som Wa Wamwere säger sig ha för natten fördet aktuella väpnade rånet. Han befann sig då på 20mils avstånd från stället. Man har inte ens undersöktdet alibit. När Wa Wamwere har påtalat att rättegång-en har varit politisk har han fått veta att sådana sakerfår han inte ta upp.Jag kan inte gå in i alla detaljer som gäller fallet.Men jag menar att detta verkligen är ett profilfall. Vikan inte bara avvakta vad som sker med rättegången.Visserligen finns det flera utländska bevakare, meningen av dem har på något sätt lyckats att komma tillrätta med vad som sker i och utanför rättssalen. Vi vetatt kenyaner som har kommit för att bevaka rätte-gången har blivit häktade. De har så småningomsläppts. Vi vet också att en brittisk advokat blev gri-pen på flygplatsen, men släpptes sedan.Om rättegången skulle fortsätta och komma till ettolyckligt slut, då har världen visat diktatorn i ,Moi, att kan komma undan med en sådan poli-tisk rättegång under förespegling att den rör sig om envanlig brottmålsrättegång. Därför menar jag att det nuär viktigt att protestera på det absolut starkaste sättsom det går. Jag vet att det har funnits representanterfrån olika ambassader. Det finns en grupp från am-bassadernas sida som också följer rättegången. Därhar funnits representanter från , ,, och det norska konsulatet. Av sva-ret framgår det också att man försöker verka från densvenska ambassadens sida.Jag talade senast med en norsk kvinnlig ad-vokat och som också har varit i för att följarättegången . Hon menar att allainblandade har klart för sig att rättegången är ett skå-despel. Hon efterlyser ett ingripande från ett högrediplomatiskt plan. Det skall sättas en press på bi-ståndspengar.Jag undrar hur ser på fråganatt agera mer aktivt och att sätta press på bi-ståndspengar. är det bara pengar som talar, närman har att göra med människor som inte tar hänsyntill de regler vi vill följa i fråga om mänskliga rättig-heter och internationell rätt.Anf. 3 ()Fru talman! Biståndssamarbetetmed präglas av många problem, varav denväxande korruptionen är ett sådant.Jag vill särskilt ta upp den del av som berör brotten mot mänskliga rättig-heter. Absolut grundläggande för det svenska bi-ståndsarbetet skall vara att mottagarlandets politiskasystem karakteriseras av respekt för de mänskligarättigheterna och för de fundamentala friheterna, dvs.respekt för medborgerliga fri- och rättigheter med detdemokratiska flerpartisystemets yttranderätt och rätttill fri åsiktsbildning och fria val, liksom även eko-nomiska rättigheter i centrum.Sverige har därför ett direkt ansvar att systema-tiskt bidra till främjandet av demokrati och mänskligarättigheter i . I budgetpropositionen står detockså att de mänskliga rättigheterna skall främjas ochatt insatser skall göras för att stärka en demokratiskutveckling. Utrikesministern har alldeles ocksåbetonat detta. Det är positivt.Men sedan valen genomfördes har den på-började demokratiprocessen avstannat. Regeringensbrist på respekt för mänskliga rättigheter är uppenbar.Det visar bl.a. inlägg här. Medbor-garna har inte något lagligt skydd i konstitutionen försina rättigheter.En debatt om en ny konstitution pågår i landet.Kenya har faktiskt undertecknat bl.a. FN:s konventionom ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter ochockså konventionen om civila och politiska rättighe-ter.Och därför skulle jag också vilja fråga vad utri-kesministern avser att göra för att skall levaupp till dessa åtaganden. Hur kommer attagera för att en ny demokratisk konstitution därmänskliga rättigheter respekteras fullt ut blir en verk-lighet i ?Rättsstaten är central. En fungerande rättsordningär absolut nödvändig för att medborgarna skall få sinarättigheter skyddade och för att en marknadsekonomiskall fungera. Sker ingen förbättring mot demokrati iKenya är risken stor att landet även kom-mer att räknas som ett bland de 20 fattigaste ländernai världen.Anf. 4 Utrikesminister ()Fru talman! Först vill jag säga att jag tycker att detär mycket viktigt att vi i den svenska disku-terar mänskliga rättigheter i olika länder och att vi kanexemplifiera det genom ett sådant här fall som vi nuhar framför ögonen, nämligen det som gäller WaWamwere.Vissa av de fall där det handlar om bristande re-spekt för mänskliga rättigheter blir ju mycket kändainternationellt, medan andra får kämpa en kamp itysthet utan världens uppmärksamhet. När man bely-ser några fall hoppas jag att det också skall ha godeffekt på de många andra som vi dess värre aldrig ser.Vad kan vi då göra i ett sådant här läge genom vå-ra kontakter med och myndigheter?Kenya har ju, som de flesta andra länder, skrivitunder en mängd internationella konventioner ochdeklarationer om de mänskliga rättigheterna. Meddetta som grund bör det föras en dialog med landet.Det spelar ingen roll om man är biståndsmottagareeller biståndsgivare. Vi är alla i samma situation. Vimåste leva upp till det vi faktiskt har undertecknat.Det är den första punkten jag vill betona.Den andra är naturligtvis att vi i vårt bistånd måstegöra klart att detta faktum gör att vi i anser attvi har särskilda skäl att föra den här debatten med denkenyanska regeringen. I vårt bistånd skall vi ocksåbetona frågor som har med mänskliga rättigheter ochdemokrati att göra. Mycket av biståndet till ärinriktat på att stärka dem som verkar för demokrati.Under min tid som biståndsminister hade jag ettpar gånger tillfälle att föra den här debatten just medpresident . Jag utgår ifrån att vi skall fortsätta attgöra det även . Vi har ju nya exempel nu som vibehöver ta upp.I det mer konkreta fallet är det mycket viktigt attden här rättegången fungerar som en rättegång skallgöra. Den internationella uppmärksamheten skall göraatt det inte är möjligt att begå justitiemord här.Ingrid nämnde de länder som nära följerdetta. Det är sant att går i första ledet här medsin särskilda anknytning till Wa Wamwere. Men ävenSverige har haft representanter närvarande vid rätte-gången, och vi kommer att fortsätta att följa den.Jag tror att det är genom dialog, genom stöd tilldemokratikrafterna i ett land och genom att man ienskilda fall direkt går in och följer rättegångar ellerföljer fallet på olika sätt som vi kan göra något. Det ärvad vi generellt skall göra. Det är också så vi får han-tera fallet med Wa Wamwere i Kenya.Anf. 5 ()Fru talman! Jag tycker ändå att det blir litet tuntoch vagt när svarar på hur manskall förfara i det här speciella fallet. Det räcker inteatt hänvisa till de kontakter som med president under den förra socialdemo-kratiska regeringen när var bi-ståndsminister. måste vi ta nya kontakter. Då ärdet ju bra om utrikesministern redan har haft kontaktmed president och har vissa öppna kanaler.Jag tror att det skulle kunna vara kraftfullt om endirektkontakt mellan utrikesminister och president etablerades i det här läget.Jag vet inte om det kan vara möjligt att göra så här iett personligt fall. Jag vet att ochjag delar den människosynen att varje enskild männi-ska är oerhört mycket värd. Det är just den synen påmänniskan som ligger till grund för att mänskligarättigheter skall kunna betyda något också i länderna.De skall inte bara betyda något på det personligaplanet.Men ibland måste vi gå ner till den enskilda män-niskan och föra fram ett enskilt fall och tala om huroerhört viktigt det är att den här människan får sinamänskliga rättigheter, inte bara därför att han varitparlamentariker, utan först och främst därför att det ären människa. Vi tycker att det är så viktigt att vi villställa detta i relation till det bistånd som vi ger tillKenya. Vi har sagt att vi sätter de mänskliga rättighe-terna i centrum när vi ger vårt bistånd. Jag tror att detär dags att göra så.När jag talade med den kvinnliga advokaten i dagsade hon också att hon upplevde att det inte längreräcker att hålla sig på den diplomatiska nivå som manhittills använt, även om har visat ett mycketstort intresse. Hon menade att rättsapparaten missbru-kas för ett terrorisera enskilda människor. Alla harklart för sig att den här rättegången är en fars. Därför,menade hon, måste det nu komma protester från hög-re nivå för att president skall lyssna. Han harsjälv ett mycket stort personligt intresse i den härrättegången.Därför tror jag att det skulle kunna betyda någotmed en aktiv insats. Jag undrar om är villig att göra en sådan aktiv personliginsats.Anf. 6 ()Fru talman! Även jag tog fasta på att utrikesminis-tern, som jag förstod det, är beredd till en fortsattdialog med president . Jag hoppas att det skerinom en nära framtid. Risken är ju att övergreppenblir fler, att ingenting alls händer och att man får enuppfattning om att världen tolererar det som händernär ingen bryr sig om att protestera på ett mer kraft-fullt sätt.Jag tycker också att de framtida biståndsinsatsernaskall villkoras. Det är viktigt med en fortsatt närvaro ilandet. Den skall vi inte avbryta. Det är viktigt med enfortsatt nära kontakt med de grupper i landet somarbetar för demokrati, med de oppositionsgrupper somfinns, utan att stödja ett särskilt parti. Vi vet ju att detfinns enskilda organisationer som verkar för demänskliga rättigheterna. De finns även i . Detär viktigt att den dialogen fortsätter. Vårt demokrati-bistånd kan stärka den här dialogen.Om man inte vill rätta sig efter de mänskliga rät-tigheterna och får till stånd en ny konstitutiondär de också garanteras, anser jag att vi måste marke-ra på detta kanske mycket hårda men nödvändiga sätt.Anf. 7 Utrikesminister ()Fru talman! Jag har själv studerat biståndet och desvenska biståndsinsatserna i . Jag vet vilkenstarkt fattigdomsinriktad profil de har. Det handlar omhälsoinsatser, miljö- och markvård och vattenpro-gram. Jag har mött kenyanska kvinnor, och det är juframför allt de som gynnas starkt av vårt bistånd.Man måste se vad det faktiskt är. Det är en sak atttala allmänt om biståndet till . För mina ögonser jag biståndet till de kenyanska kvinnorna - hurmycket skall de lida för att vi skall använda bistånds-nedskärning som metod att sända budskap till presi-denten och regeringen i landet? Det är den fråga somjag skulle vilja ge tillbaka till både ochInger Koch.Man måste inse att det är nödvändigt att vara litetvarlig med sätten att agera från en regering mot enannan. Vad jag menar att vi skall göra i stället är attytterligare stärka den del i biståndet som har medmänskliga rättigheter att göra, demokratistödet, osv.Det finns bra grupper att stödja i , och där kanvi förmodligen göra mera.Det andra vi skall göra är att i dialogen, som jagtalar om så att säga på utrikesministerspråk - det kanju vara ett ganska kraftfullt språk politiker emellan -,de tillfällen till kontakt som man har med kenyanskapolitiker, tydliggöra hur vi ser på läget för mänskligarättigheter och demokrati och sedan i det enskildafallet Wa Wamwere genom internationell uppmärk-samhet se till att rättegången helt enkelt blir så rättvisdet bara går.Den personliga insatsen i alla de här delarna tarjag väldigt gärna på mig och skall se om jag kannyttja diskussionen i parlamentet till att ytterligaregöra insatser.Jag vill också lägga till att EU har uppmärksam-mat de här frågorna. EU-länderna har agerat tillsam-mans i förhållande till den kenyanska regeringen, justmed fallet Wa Wamwere som bas.Anf. 8 ()Fru talman! Jag känner också till att EU har agerati frågan, men jag skulle vilja be ytterligare trycka på, så att man den vägen agerarännu kraftfullare.När det sedan kommer till frågan i vilken ut-sträckning bistånd kan ställas mot en sådan här rätte-gång, skulle jag vilja säga att detta är faktiskt ett pilot-fall.Anledningen till att det verkligen finns chans attagera nu är att detta fall är känt i det internationellasamhället. Det är mycket känt, och detta är naturligt-vis president mycket mycket medveten om. Vå-gar han låta rättegången gå vidare, och det är vadadvokaterna som har följt fallet befarar, då följs enfällande dom för det väpnade rånet så att säga obliga-toriskt av dödsstraff.När det väl har skett, kan vi naturligtvis säga attdet här går vi absolut inte med på. Det är ett så flag-rant ingrepp i de mänskliga rättigheterna och man harpå ett så oerhört tydligt sätt struntat i internationellrätt, så nu kan vi inte längre .... osv. Men då har fyramänniskoliv gått förlorade. Därför menar jag att manmåste agera innan.Här har vi ett sätt att göra tydligt vad vi menarmed mänskliga rättigheter, att vi inte är villiga attoffra fyra människors liv. Jag menar att detta måsteframföras oerhört kraftfullt på absolut högsta nivå, tillpresident kan inte med gott samvete åse att denna rätte-gång får ett så olyckligt slut som advokatsamfund utei världen faktiskt befarar. Därför förväntar jag mig ettkraftfullt agerande direkt från utrikesminister i det här fallet. Jag tycker att det är såoerhört viktigt att vi på ett praktiskt sätt visar vad vimenar med att mänskliga rättigheter skall värnas. Vikan inte låta enskilda människor offras på en diktatorsaltare för att denne skall hävda sig själv. Det kan viinte tillåta.Praktiskt bistånd på den absolut lägsta nivån, därdet har störst effekt, har jag själv varit med om att ge.Jag vet att det betyder oerhört mycket. Men om presi-dent Moi klarar sig undan i det här fallet, då kommerde fattiga kvinnorna i hans land att få lida oerhörtmycket, det är jag övertygad om.Anf. 9 Utrikesminister ()Fru talman! Jag vill bara slutföra diskussionenmed att säga att vi är väldigt överens i upprördhetenöver brotten mot mänskliga rättigheter i ochockså i kravet på att rättegången skall fungera på ettför rättegångar normalt sätt. Det är därför vi har del-tagit i aktionen med internationella observatörer.Allt det jag har sagt skall tolkas på det viset att vitar det här på största allvar. Jag lovar att jag skall sevad vi ytterligare kan göra.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1994/95:33 om väl-färdssystemetAnf. 10 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! har frågat varför rege-ringen inte är beredd att låta arbetslöshetsförsäkringenvara en socialförsäkring som är obligatorisk och sombygger på inkomsttrygghet.Han har också frågat om regeringen avser att infö-ra frivilliga försäkringslösningar i andra socialförsäk-ringssystem.Regeringen har ingen avsikt att ändra i dengrundläggande karaktären i de nuvarande socialför-säkringarna. Arbetslöshetsförsäkringen är emellertidinte någon socialförsäkring och bör inte heller varadet. I stället är ersättningen från försäkringen ett stöd ien omställningssituation, en omställning som kaninnebära väsentliga förändringar för den enskilde. Detvar detta solidariska stöd som var motivet för med-lemmarna i den fackliga organisationen att starta ochdriva arbetslöshetskassorna.Det har i sin tur inneburit att mycket bestämdaregler satts upp för möjligheten att erhålla ersättning.Försäkringen ställer krav på att ta ett anvisat arbete,godta viss lönesänkning eller byta bostadsort. Dettaaktiverande inslag i försäkringen är viktigt för attupprätthålla arbetslinjen och är därför en del av till-växtpolitiken. Försäkringens förankring bland med-lemmarna i de fackliga organisationerna är av storbetydelse.