prot · GJ0928 · 1995-11-23 00:00:00 — Att barn har talerätt i sociala mål ochärenden enligt LVU, som bl.a. varinne på, beror på att barnen har en motpart - det all-männa. Så är det inte enligt och enligtförslaget om namnlagen. Här är det den egna mam-man och pappan som är motparten, vilka man helalivet skall fortsätta att umgås med.Så går jag över till frågan om den gemensammavårdnaden. och , bådac, har yrkat bifall till Ju809, yrkande 4. Motionenhandlar om insatser mot våld. Yrkande 4 handlar omatt ge barnen rätt till båda föräldrarna.Vi anser att frågan om kontakt med båda föräld-rarna i samband med vårdnadsutredningar tillgodosesi propositionen genom barnets rätt att komma till tals.I övrigt kommer det ett särskilt betänkande omvårdnadsfrågor , och vi har att ta ställning tilldet i utskottet. Det har vi också från utskottets sidaskrivit en särskilt starkt text om i betänkandet.Så går jag vidare till frågan om kostnader för um-gänge med barn. från Vänsterpartiethar yrkat bifall till motion So618, yrkande 6. Motio-nen handlar om familjepolitiken.Frågan om bidrag till umgängesresor kommer attbehandlas av Underhålls- och bidragsförskottsutred-ningen, vars betänkande också kommer att behandlasunder . Också här har utskottet gjort en sär-skilt stark skrivning.Så kommer jag vidare till frågan om ytterligare re-formarbete. har i en reservationyrkat bifall till motion L407, som handlar om att på-börja ett lagstiftningsarbete för en barnbalk. Lagut-skottet har tidigare när denna fråga varit uppe konsta-terat att står i överensstämmelse medFN-konventioner, bl.a. . Likaså harutskottet konstaterat att arbetet mycketstarkt har varit inriktat på att ge barnen stöd också iden svenska lagstiftningen.Slutligen, herr talman, vill jag gå över till det sär-skilda yttrande som gjorts av . Dethandlar om upphävande av vårdnad och umgänge vidmisshandel och sexuella övergrepp.För oss som har arbetat med dessa frågor väldigtlänge är det en självklarhet att alltid beakta barnsbästa. Mycket tack vare det fantastiska arbete sommånga kvinnor har gjort vid de frivilliga kvinnorjou-rerna och genom annat frivilligt arbete har vi sedan70-talet sett till att barn i har det bättre änbarn i många andra länder.Jag vill med detta, herr talman, yrka bifall tillhemställan i lagutskottets betänkande LU2, ärende 14.Jag yrkar avslag på samtliga reservationer.Anf. 78 ()Herr talman! Konventionen om barnets rättigheterfrån stadgar i artikel 12 att barn har rätt attuttrycka sin åsikt och få den respekterad. Detta bordeinte minst gälla då ett barn berörs av ett domstolsbe-slut. Olika lösningar kan väljas för att tillförsäkrabarnet rättigheter.Den nu gällande lagstiftningen har sökt tillförsäkrabarnen en rätt att komma till tals t.ex. i vårdnads- ochumgängesmål dels genom motivuttalanden om attbarnets önskemål skall beaktas, dels genom en sär-skild lagbestämmelse om att barnet i vissa fall kanhöras inför rätten, dels genom bestämmelser om vård-nads- och umgängesutredning genom socialnämndensförsorg.Enligt en allmän princip i vår rättsordning skallvar och en som har ett av rättsordningen skyddat in-tresse också ha talerätt rörande det intresset. Dennaprincip har uppmärksammats av utredningen om bar-nets rätt, SOU 1987:7. Utredningen föreslår att bar-nets talerätt i mål om vårdnad och umgänge enligtföräldrabalken samt i mål om verkställighet av domaroch beslut i sådana mål skall omfatta en argumenta-tionsrätt och en klagorätt. Barn skall med andra ordinte ha rätt att kunna ta initiativ till en process motföräldrarna om att vårdnaden skall tas ifrån föräldrar-na eller endera av dem.Åldersgränsen för barns processbehörighet före-slås i utredningen sänkas från till . Dessaprocessbehöriga barn skall enligt utredning kunna fårätt till ett offentligt biträde. En sådan talerätt uppfyl-ler enligt mening på ett mer till-fredsställande sätt krav i artikel12.Ett barn som fyllt är fullt medvetet om vadsom händer och bör få möjlighet att påverka sinframtid. Att frånta ett äldre barn denna rättighet voreatt försätta barnet i en betydligt sämre situation än denpåfrestning en domstolsprocess kan innebära. Deninstabilitet en osäker tillvaro utgör är betydligt svårareför barnet att hantera än eventuella åsikter som försfram av föräldrarna i syfte att påverka barnet. Ettbarns relation till föräldrarna måste bygga på tillit ochrespekt, inte tvång. Att ta hänsyn till barnets bästainnebär att ge barnet en rätt att vara part i rättegången.Utskottsmajoriteten tycks mena att en talerätt förbarn skulle vara "ett steg i fel riktning" för att få tillstånd samförståndslösningar. Jag delar inte den upp-fattningen. Om föräldrarna vet att barnet kan kommaatt uppträda som part i processen kan detta medföraatt de drar sig för att starta en vårdnads- eller um-gängesprocess. På så sätt kan barns talerätt gynnasamförståndslösningar och minska antalet processer idomstol.Ett argument som regeringen för fram mot en tale-rätt är att målen skulle bli mer komplicerade. Detta ärett mycket svagt argument. Det viktigaste måste väländå vara att med barnet i centrum få en allsidig be-lysning, och inte i första hand att vara orolig för attmålen blir komplicerade.Regeringens förslag går inte tillräckligt långt. Närdet gäller ekonomiska förhållanden över huvud tagethar barn genomgående talerätt. Vidare anses barn hatalerätt och således rättsordningens skydd för sinaintressen i vissa mål som gäller personliga förhållan-den men inte i andra. Således betraktas barnet sompart i mål om vård enligt LVU. När det gäller denantalsmässigt största gruppen av mål som rör barn,nämligen den där föräldrarna efter en skilsmässa elleri annat sammanhang gör upp om eller tvistar omvårdnad och umgänge, har barnet däremot inte tale-rätt.Även om det ganska länge varit hänsynen till bar-nets bästa som skall avgöra utgången i en vård-nadstvist, handlar dock vårdnadsprocessen fortfarandeofta om vem av föräldrarna som skall ha rätt till bar-net. säger i debatten här attbarnet inte skall behöva ta ställning till den ene ellerandre föräldern. Nej, just det. Barnet kanske har enegen uppfattning och en egen vilja som inte överens-stämmer med den hos någon av föräldrarna.Tiden är nu mogen att bryta detta synsätt och istället se till att barnet som en självständig part medegna intressen kan föra talan. En talerätt för barnockså i vårdnadsfrågor skulle medföra ett mer enhet-ligt synsätt inom olika rättsområden. Det är svårt attmotivera att barnet skall ha talerätt i vissa mål ochärenden men inte i andra.Mot bakgrund av det anförda förordar kristdemo-kraterna att regeringen möjligt lägger fram ettförslag om talerätt för barn . Kristdemo-kraterna står bakom sina motioner i detta betänkandet,men jag yrkar för tids vinnande endast bifall till dengemensamma reservationen nr 1.Anf. 79 ()Herr talman! säger att maninte skall tvinga barn att ta ställning vad gäller föräld-rarnas oenighet vid skilsmässa. Men det är åtminstoneden erfarenhet alla har när det blir en domstolspro-cess. Skall man vara part måste man ta ställning,annars har man inget mål.Det finns inte någon som går till domstol omdet inte är så att man tänker driva talan för den enaeller andra sidan. Det är faktiskt skillnad, MichaelStjernström, när man driver sociala mål och ärendenenligt socialtjänstlagen. Då har man det allmänna sommotpart. Det kan då vara av vikt att barnen får förafram sin åsikt.I de mål vi här talar om är motparten den egnamamman och pappan som man har för resten av livet.Vi menar att det inte är riktigt att försätta barn i densituationen. Det är därför som vi i stället har stannatför den andra lösningen.Anf. 80 ()Herr talman! Som jag tidigare sade är det intemeningen att ett barn skall kunna starta en processmot sina föräldrar. Det är alltid föräldrarna som be-stämmer om en process skall startas, mamman ellerpappan. Men när en process tyvärr har inletts - ochman inte har kunnat få någon samförståndslösning -skall man enligt gällande lagstiftning lyssna på ochrespektera barnets uppfattning.Om man lägger stark vikt vid detta finns det intenågon anledning att inte gå hela linan ut och verkligenge barnet talerätt och rätt att vara part i rättegången.Det kan faktiskt vara så att barnet har en annan upp-fattning än vad den ena eller den andra parten har, ochvarken delar sin mammas eller pappas uppfattning ifrågan. Det är därför viktigt att barnet får den ytterstarätten att föra sin egen talan.Anf. 81 ()Herr talman! Jag måste återigen fråga om MichaelStjernström verkligen anser att en domstol är en bramiljö för en tolv- eller trettonåring att ta ställning tillvem av föräldrarna som har rätt eller fel. Den är ändåden situationen man som barn hamnar i när man intekan välja bägge föräldrarna, som de flesta barn vill.Barnen kommer att tvingas att i denna offentligamiljö som en domstol ändå är att säga ja till den enaoch nej till den andra. Det är det som vi menar inte ärlämpligt. Detta bör barn få framföra tillsammans medprofessionell personal. Det kanske inte ens är så attbarnet vill ta ställning.Anf. 82 ()Herr talman! Det är självfallet inte någon lämpligmiljö för ett barn att tvingas vistas i en domstol. Detär inte heller någon lämplig miljö för oss vuxna attvara i en domstol och tvista. Det bästa vore om mankunde lösa det på frivillighetens väg genom samför-ståndslösningar utanför domstol. Men som ytterstamöjlighet har vi ändå domstolsväsendet att vända osstill om vi inte kan lösa våra tvister själva.När en process väl är startad är det mycket viktigtatt barnet har en talerätt. Den möjligheten behöversjälvfallet inte utnyttjas alla gånger. Vill barnet inte irättegång ha någon uppfattning behöver det inte varapart. Men barnet skall ha den möjligheten. Det tyckerjag är viktigt.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutKU1 Förvaltningsmyndigheternas ledningMom. 1 (Förvaltningsmyndigheternas ledning)1. utskottet2. res (m,fp)Votering:204 för utskottet89 för res.56 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 19 c, 18 v, 18 mp, 9 kdsFör res. : 66 m, 22 fp, 1 kdsFrånvarande: 21 s, 14 m, 8 c, 4 fp, 4 v, 5 kdsKU6 GrundlagsfrågorMom. 1 (rösträttsåldern)1. utskottet2. 1 (mp)Votering:277 för utskottet17 för res. 11 avstod54 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 67 m, 19 c, 22 fp, 18 v, 11kdsFör res. 1: 17 mpAvstod: 1 cFrånvarande: 21 s, 13 m, 7 c, 4 fp, 4 v, 1 mp, 4kdsMom. 2 (medborgarskap som krav för rösträtt)1. utskottet2. 2 (v, mp)Votering:261 för utskottet34 för res. 21 avstod53 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 67 m, 20 c, 22 fp, 1 v, 11 kdsFör res. 2: 16 v, 18 mpAvstod: 1 vFrånvarande: 21 s, 13 m, 7 c, 4 fp, 4 v, 4 kdsMom. 6 (statsskicket)1. utskottet2. 5 (v)Votering:263 för utskottet26 för res. 54 avstod56 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 66 m, 19 c, 21 fp, 9 mp, 11kdsFör res. 5: 1 s, 18 v, 7 mpAvstod: 2 s, 1 fp, 1 mpFrånvarande: 21 s, 14 m, 8 c, 4 fp, 4 v, 1 mp, 4kdsMom. 9 (folkomröstningsinstitutet)1. utskottet2. 8 (mp)Votering:279 för utskottet18 för res. 852 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 67 m, 20 c, 22 fp, 18 v, 11kdsFör res. 8: 18 mpFrånvarande: 20 s, 13 m, 7 c, 4 fp, 4 v, 4 kdsMom. 12 (subsidiaritetsprincipen)Yrkanden:1. utskottet2. K215 (kds)Votering:286 för utskottet11 för mot.52 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 67 m, 20 c, 22 fp, 18 v, 18mpFör mot. : 11 kdsFrånvarande: 20 s, 13 m, 7 c, 4 fp, 4 v, 4 kdsMom. 14 (författningsdomstol)Yrkanden:1. utskottet2. 6 (mp)Votering:279 för utskottet11 för mot.6 avstod53 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 61 m, 20 c, 22 fp, 18 v, 17mp, 1 kdsFör mot. : 1 mp, 10 kdsAvstod: 6 mFrånvarande: 21 s, 13 m, 7 c, 4 fp, 4 v, 4 kdsMom. 15 (positiv särbehandling)1. utskottet2. 9 (m)Votering:230 för utskottet67 för res. 952 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 20 c, 22 fp, 18 v, 18 mp, 11kdsFör res. 9: 67 mFrånvarande: 20 s, 13 m, 7 c, 4 fp, 4 v, 4 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KU11 NationaldagenMom. 1 (allmänna helgdagar)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (c, v)Förberedande votering:71 för res. 133 för res. 2193 avstod52 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Votering:196 för utskottet90 för res. 110 avstod53 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 1 m, 21 fp, 6 v, 18 mp, 9 kdsFör res. 1: 66 m, 11 c, 1 fp, 10 v, 2 kdsAvstod: 9 c, 1 vFrånvarande: 20 s, 13 m, 7 c, 4 fp, 5 v, 4 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.LU1 Längre upphovsrättsligt skydd och droit desuiteMom. 1 (införande av ersättning vid yrkesmässigvidareförsäljningav konst)1. utskottet2. 1 (m)Votering:227 för utskottet68 för res. 154 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 20 c, 21 fp, 18 v, 16 mp, 11kdsFör res. 1: 67 m, 1 fpFrånvarande: 20 s, 13 m, 7 c, 4 fp, 4 v, 2 mp, 4kdsMom. 2 (utformningen av ersättningen vid yrkesmäs-sigvidareförsäljning av konst)1. utskottet3. 3 (v, mp)4. res. 4 (fp)Förberedande votering:34 för res. 321 för res. 4240 avstod54 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Votering:173 för utskottet35 för res. 387 avstod54 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 1 m, 20 c, 1 fp, 11 kdsFör res. 3: 18 v, 17 mpAvstod: 66 m, 21 fpFrånvarande: 21 s, 13 m, 7 c, 4 fp, 4 v, 1 mp, 4kdsMom. 5 (Allmänna arvsfondens rätt till ersättningm.m.)1. 6 (c)Votering:274 för utskottet20 för res. 655 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 67 m, 22 fp, 18 v, 17 mp, 11kdsFör res. 6: 20 cFrånvarande: 22 s, 13 m, 7 c, 4 fp, 4 v, 1 mp, 4kdsMom. 6 (längre upphovsrättslig skyddstid m.m.)1. utskottet2. 8 (m)Votering:226 för utskottet67 för res. 82 avstod54 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 18 c, 22 fp, 18 v, 17 mp, 11kdsFör res. 8: 67 mAvstod: 2 cFrånvarande: 21 s, 13 m, 7 c, 4 fp, 4 v, 1 mp, 4kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.LU2 Barns rätt att komma till talsMom. 1 (barns rätt att komma till tals)1. utskottet2. res.1 (v, mp)Votering:248 för utskottet46 för res. 11 avstod54 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 67 m, 20 c, 21 fpFör res. 1: 18 v, 17 mp, 11 kdsAvstod: 1 fpFrånvarande: 21 s, 13 m, 7 c, 4 fp, 4 v, 1 mp, 4kdsMom. 2 (sociala mål)1. utskottet2. res.2 (v, mp)Votering:249 för utskottet46 för res. 254 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 67 m, 20 c, 22 fpFör res. 2: 18 v, 17 mp, 11 kdsFrånvarande: 21 s, 13 m, 7 c, 4 fp, 4 v, 1 mp, 4kdsMom. 6 (gemensam vårdnad)1. utskottet2. res.3 (c)Votering:266 för utskottet23 för res. 35 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 67 m, 22 fp, 16 v, 16 mp, 6kdsFör res. 3: 20 c, 2 v, 1 mpAvstod: 5 kdsFrånvarande: 22 s, 13 m, 7 c, 4 fp, 4 v, 1 mp, 4kdsMarianne () anmälde att hon avsett attrösta ja men markerats ha röstat nej.Mom. 11 (ytterligare reformarbete)1. utskottet2. res.5 (v)Votering:275 för utskottet18 för res. 556 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 67 m, 20 c, 21 fp, 17 mp, 11kdsFör res. 5: 18 vFrånvarande: 22 s, 13 m, 7 c, 5 fp, 4 v, 1 mp, 4kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren attåterstående ärenden på dagens föredragningslista fickavgöras i ett sammanhang efter avslutad debatt.12 § roll i invandrings-och flyktingpolitikenFöredrogsSocialförsäkringsutskottets betänkande 1995/96:SfU1Utlänningsnämndens roll i invandrings- och flykting-politiken (förs. 1994/95:RR12)Anf. 83 ()Herr talman! I detta betänkande behandlas roll. revisorer har mycketförtjänstfullt studerat arbete. Jagtycker att det bl.a. är av stort värde att revisorerna tarupp frågor som ansvarsfördelningen mellan och regeringen. Inte minst viktigt ärnämndledamöternas möjligheter att ta del av hand-läggningen och hur detta skall kunna ske utan attsekretessen träds för när.Jag anser också att det är viktigt att förhållandetmellan nämndärenden och ordförandeärenden blirsådant att rättssäkerheten efterlevs och förstärks samtatt nämndledamöterna har en betydande insikt omvilka ärenden som finns hos Utlänningsnämnden.Det är därför glädjande att ,vilket framgick vid en hearing som vi hade, är bereddatt pröva någon form av lottning eller slumpmässigturval vid fördelningen av ärenden mellan nämndernaoch ordförandena.I reservation 2 har anslutit sig till revi-sorernas åsikt att roll inte blevriktigt klarlagd vid dess tillkomst och att ansvarsför-delningen mellan regeringen och Utlänningsnämndentycks vara oklar. Vi delar den uppfattningen och attdet är viktigt att rollfördelningen klargörs.Herr talman! Utskottsmajoriteten har i allt väsent-ligt i det här betänkandet hänvisat revisorernas förslagtill beredning av de utredningar som arbetat. Jag sermed stort intresse fram mot en ny, human flykting-politik, som Socialdemokraterna säger sig företräda.Invandrarministern utropade i förra veckans interpel-lationsdebatt att den borgerliga regeringen inte hadeuträttat någonting men att Socialdemokraterna skullegöra det. Förhoppningarna är inte stora, herr talman,att den socialdemokratiska regeringen vill, kan ellerhar förmåga att förändra flyktingpolitiken till detbättre.I reservation 5 tar vi upp frågan om medborgar-vittne. Vid det framtida flyktingmottagandet skall denförsta bedömningen kunna göras mycket tidigt vidankomsten. Vi anser då att eller Poli-sen bör kompletteras med ett medborgarvittne somutsetts av frivilligorganisationerna. Om myndighetenvill avvisa och medborgarvittnet inte anser det, tyckervi att ärendet automatiskt skall gå vidare till utred-ning.Herr talman! En annan fråga som är väsentlig ärländerkunskapen, då den är avgörande för asylhante-ringen. Det är mycket viktigt att såväl och regeringen var för signoga följer utvecklingen och inhämtar kunskaper. Vivill påpeka att i detta arbete är frivilligorganisationer-nas kunskaper av mycket stor vikt. Jag delar Flyk-tingpolitiska kommitténs uppfattning att det är viktigtatt ta till vara den erfarenhet och det engagemang somfrivilligorganisationerna bidrar med. Jag ställer migdärför bakom utredningens förslag att frågan börutredas vidare.Herr talman! Med tanke på den knappa tid vi har , avslutar jag mitt anförande här och yrkar bifalltill reservationerna 2 och 5.Anf. 84 ()Herr talman! Det betänkande vi har att behandlaheter roll i invandrings- ochflyktingpolitiken. revisorer har, på initia-tiv av socialförsäkringsutskottet, granskat roll och lagt fram en del förslag. Gransk-ningen har främst rört handläggning av ansökningarom uppehållstillstånd i Sverige.Innan jag går in på de enskilda detaljerna igranskningen och förslagen, vill jag ta upp en avUtlänningsnämndens roller i invandrings- och flyk-tingpolitiken - en roll som inte har belysts av Riksda-gens revisorer - nämligen rollen att som myndighettillämpa svensk lagstiftning. Det sägs att det inte finnsnågot folk som går sina myndigheter så troskyldigt tillmötes som svenskarna. Och det är nog sant i de flestafall. Jag tror aldrig att jag har kontrollerat t.ex. skat-temyndighetens beslut, vare sig det gällt pengar till-baka eller pengar att betala tillbaka.Vad gäller är dock förhållan-dena annorlunda. Där upplever jag ganska ofta att debeslut om avslag som nämnden levererar inte harnågon förankring i det allmänna rättsmedvetandet.Jag, och många med mig, blir kontaktade av frivilli-gorganisationer och av enskilda människor om enskil-da fall där beslut uppfattas sominhumana och i strid med svensk lagstiftning. Ochfaktum är att jag i många fall tvingas hålla med dem. Imånga fall har i sin rättstillämp-ning visat att den inte respekterar vare sig vår in-hemska lagstiftning eller internationellaåtaganden. Det har med andra ord uppstått en djupförtroendeklyfta mellan myndigheten och de männi-skor som är engagerade i flyktingfrågor. Särskilt upp-rörande är att människor med lång erfarenhet, kändaoch respekterade - både nationellt och internatio-nellt - upplever samma sak.Det internationella åtagande som upprört folksjä-len är hur tolkarFN:s barnkonvention. finns ett antal fall där anda bordeväga tungt vid totalbedömningen. Jag har i tidigaredebatter nämnt några, och jag nämner dem igen:Evelyn Barrantes, Chrisen och en peruanskfamilj med fyra handikappade barn. Jag har inte föravsikt att gå in i detaljerna i de enskilda fallen -däremot diskutera förtroendeklyftan mellan och det allmänna rättsmedvetandet.Vad gäller engagerade sig soci-alassistenter, människor i området, polisen och frivil-ligorganisationer. Vad gäller Chrisen harAstrid , ärkebiskop , , Svenska föreningen för barn ochungdomspsykiatri m.fl. engagerat sig. Tidningar ochTV 4:s nyhetsprogram, TV och Kvällsöp-pet har tagit upp fallet. Vad gäller den peruanskafamiljen har frivilligorganisationerna på deras bo-stadsort engagerat sig. Detta är människor med långerfarenhet av frivilligt flyktingarbete, människor medlång erfarenhet av arbete med barn. Deras erfarenhetkan inte bara sopas under mattan med motiveringenatt de inte vet vad de pratar om. Dessa människorprotesterar genom att skriva brev till statsministernoch invandrarministern. Och de gör det därför att deanser att en del av de beslut som gäller barn och barn-familjer strider mot humanitetens krav.När tar upptvå enskilda fall på sin ledarsida och citerar brevetfrån och anser att svens-ka domstolar underkänner går ordförande, , isvaromål. Han "finner det anmärkningsvärt att DNgör detta påstående på grundval av ett sådant synner-ligen begränsat material".Men när det gäller är inte tvåbarn ett begränsat material - inte ens ett barn, sominte behandlas i enlighet med , är ettbegränsat material. gäller alla barn.Inte för en sekund tror jag att inne-bär att det går att acceptera en viss procent barn somspill, på samma sätt som man räknar med ett visstspill inom industrin.Det är för att denna förtroendeklyfta mellan myn-dighet och engagerade människor finns som m.fl. skriver i sitt brev till stats-ministern och invandrarministern: "Den ömsesidigairritation (för att uttrycka saken milt) som är ettfaktum är inte konstruktiv och kan i värsta fall innebä-ra ett hinder för fortsatta åtaganden inomflyktingområdet. Vi måste hitta en bättre form församarbete byggt på ömsesidigt förtroende. Vi vill beregeringen ta initiativ till en sådan dialog mellan be-rörda parter, och vi är från våra organisationer bered-da att medverka på lämpligt sätt".Utlänningsnämndens roll är att tillämpa de lagaroch förordningar som riksdag och regering beslutarom. Statsminister har i endebatt här i kammaren sagt att det är självklart att vi,när vi skrivit under en , i våra lagar,regler och i vår handläggning skall följa barnkonven-tionen och dess anda, vilket ocksåbekräftade i ett svar till mig här i kammaren. Statsrå-det lade dessutom till att domstolar ochmyndigheter har att kontrollera att deras beslut intestår i strid med . Och det är bra, detär ett stöd för dem som arbetar med att bevaka attSverige följer . Men det räckeralldeles klart och tydligt inte. Och jag förstår interegeringens passivitet i detta sammanhang.