prot · GI09107 · 1995-05-17 00:00:00 — Detta är ett försök att bilda en myt, attskapa en bild som inte stämmer med verkligheten.Som grädde på moset försöker han därefter antyda attde partier som har varit med och förhandlat om dethär skulle vilja exploatera - det var jukonsekvensen av vad sade. Det finns ingasådana diskussioner, det finns inget sådant gensvarhos befolkningen eller partierna i . Manskall inte försöka sprida dimridåer och ge falska fö-reställningar om hur politiken ser ut. Sådant kan ska-pa politikerförakt, och sådant är inte bra.Anf. 40 ()Herr talman! tog i ordent-ligt på slutet. Jag kan lugna medatt säga att mitt anförande inte var skrivet på förhand,det var inte skrivet alls. Det hölls av inspiration, ochdet tyckte jag var bra.Ingemar försökte undvika min konkretafråga. Det är gott och väl att man vill ha en statligförhandlingsman, men vad är be-redd att göra som företrädare för här iriksdagen och som ledamot av utskottet? Är manberedd att göra en verklig omförhandling? Det är jude projekt som ingår i Dennispaketet som är proble-met. Är ni beredda att ompröva Österleden och Väs-terleden, som ju inte ger de intäkter som de kostar?Västerleden har ju inte en möjlighet att gå ihop eko-nomiskt. Hur skall lösa det pro-blemet, och vad vill som ledamot itrafikutskottet göra åt det verkliga problemet? kan ju ta initiativ för att påskynda infö-randet av avgifter, som ju ändå ger några intäkter. ÄrIngemar beredd att göra det?Mina frågor om de gröna kilarna försvann bort iIngemar resonemang om politikerförakt.De gröna kilar som förstörs av Yttre tvärleden ärHanveden, , , , Brunnsvi-ken, Järva, , , och Fågelsången,och dessutom korsar Österleden och . Visst är det så. Det här är gröna områdensom finns i verkligheten, inte bara i något slags politi-kerföreställning, men de förstörs om Dennispaketetfår fortsätta att rulla på.Anf. 41 ()Herr talman! Jag förstår saken bättre när Carlgrensäger att hans anförande inte var förberett.Jag tror inte att det finns någon förankring hosmänniskorna i för att ta ut avgifter sominte går till några direkta projekt som skall startas.Det är ett ytterligare problem som man, om man skallgå vidare på det sätt som föreslår, måsteresonera om.Vi har diskuterat mycket kring i vilken grad för-slaget är demokratiskt förankrat. säger dåsnabbt att dessa pengar kan tas in, att tullstationer kaninföras utan någon motprestation. Jag tror faktiskt inteatt det går att göra på det sättet.Jag skulle också vilja att kom-menterade anspelningarna på att vi villexploatera . Var det en felsägning, ellermenade han faktiskt vad han sade? Menar AndreasCarlgren att vi andra tänker exploatera Djurgårdenoch bygga där? Det var vad han sade.Anf. 42 ()Herr talman! Nej, det sista sadestår helt och hållet för honom själv. Det var han somnämnde , inte jag.Vad gäller finansieringen menar jag att ni om ochom igen undviker den centrala frågan, dvs. vilka ini-tiativ ni vill ta för att få ordning på paketet. Ställ gär-na frågor till mig. Jag skall svara på dem också oför-beredd. Men ni kommer ju inte oförberedda hit somutskottsföreträdare. Ni inhämtar uppgifter, men ni tarinte initiativ. Det här är en av de avgörande frågornaför framtid, det är en avgörande fråga förekonomin. Vilka initiativ vill ta?Ingemar säger att det inte finns gehörhos stockholmarna för avgifter som inte går till attbetala de här lederna. Jag tror emellertid att problemetär större: Det finns inte gehör hos stockholmarna förlederna. Om lederna byggs och man inför avgifterna,betalar ju inte avgifterna lederna.Dessutom väljer nu den stånd-punkt som är , dvs. att man inte kaninföra avgifter av miljöskäl utan enbart för finansie-ringen. Skall ni få inkomster som ger mer än de biltul-lar nu har accepterat, så blir det ju frågaom riktiga miljöavgifter. Kan inte ens en gång Social-demokraterna tänka sig det?Anf. 43 ()Herr talman! talade i sitt anfö-rande om att det är fråga om en "förberedelse förframtida exploatering" av dessa områden. Jag tog dåupp ett av dessa områden, , men Carlgrenhar nu sagt att det inte gällde . Frågan ärdå vilka områden han tänkte att de andra partiernaskulle exploatera. Det är väldigt intressant för ossandra att få veta. Gäller det inte alla områden, så ärdet ju några områden som han vill antyda att de andrapartierna skulle exploatera.Frågan om kopplingen mellan tullar och vad somkan göras är väldigt svår, om man skall se seriöst påden. Opinionerna i är oerhört svåra atttolka, även om vi allihop ofta försöker göra det. Jaghar med all sannolikhet varit ute på fler möten omDennispaketet än många andra. Jag möter där företrä-dare för olika opinioner, jag möter dem som vill havägar, dem som vill ha vägar utan att betala tullar,dem som vill ha tullar och dem som vill ha miljöavgif-ter.Ur socialdemokratins synpunkt är vi beredda attdiskutera miljöavgifter. Det jag funderar på och gavuttryck för var hur förankrat det är i . Jagkan inte påstå att det är förankrat, efter alla de debat-ter jag har haft.Det är inte en slump att det finns många som köromkring med dekaler på sina bilar där det står Nej tilltullavgifter. Det finns en inre spänning i vår kommunoch region vad gäller tullar, avgifter, leder och kol-lektivtrafik.Det jag försökte visa i mitt första inlägg är att deinsatser vi gör som kommer att begränsa trafiken iinnerstaden inte nog har uppmärksammats. Det kom-mer att bli mindre trafik i innerstaden. Det fysiskautrymmet för trafik i innerstaden kommer att begrän-sas. Frågan är då hur den trafiken skall ledas på andravägar, för en del trafik måste vi ha. Det är där ledernahar kommit in.Anf. 44 () replikHerr talman! Det är bara att konstatera att IngemarJosefsson inte svarar på frågan om vilka initiativ manär beredd att ta. Han hänvisar till spänningarna. Det ärbara att hoppas att spänningarna leder så långt att manverkligen på allvar omförhandlar Dennispaketet.Ingemar vill inte svara på min fråga omexploateringen. I stället ifrågasätter han vad jag harsagt. Jag skall bara hänvisa till den rapport som heterDennis och miljön, som i Stockholmhar sett till att den har kommit fram. Där står detordagrant så här: "- - - de trafikstrukturer som nubyggs ut i och med ledertill en omfattande exploatering i anslutning till de nyalederna". Sedan säger man i utvärderingen: "- - -kanske blir snarare söderförorternas Djur-gården än en obruten kil". Om min hemkommun sägerman: - - - de gröna är fortfarande grönaäven om det bor något hundratusental personer där".Jag säger inte att detta är mina påståenden. Dessacitat är hämtade ur den rapport som harbeställt för att göra en miljökonsekvensanalys.Slutsatsen är följande:1. Man löser inte trafikproblemen i Stockholm.2. Det leder till omfattande exploatering och mil-jöförstörelse.3. Man kan inte redovisa hur ekonomin skall kla-ras.När man ställs inför frågor finns absolut inga be-sked att ge. Det borde oroa många. Det borde skapastora spänningar.Anf. 45 () replikHerr talman! Jag kan konstatera att det spontanaanförandet helt plötsligt gick över till citat. Det varalltså förberett. försöker göra an-tydningar om att de gröna kilarna skulle bebyggas avdessa partier. Däremot är det rätt att vi måste ha enexploatering i området i övrigt. Befolkningen, ungamänniskor, kommer att kräva att få bostäder i dennaregion. Det är klart att det måste byggas bostäder.Men det är väl inte ni emot?Anf. 46 ()Herr talman! Jag skulle vilja kommentera det somIngemar sade om attityden till biltullar. Detfanns ett parti som hette Bilistpartiet i ,som i förra valet gick till val framför allt på frågan ombiltullar. Jag vet inte om det fortfarande existerar. Detpartiet fick ungefär 6 000 röster.De organisationer som jag räknade upp, ungefär15 stycken, representerar 10-20 gånger så mångamänniskor som de som röstade på Bilistpartiet. Jagkan garantera att det finns enganska stor acceptans för miljöavgifter eller trafikav-gifter just av miljöskäl.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 7 §. )4 § betänkande 1994/95:UU19NedrustningAnf. 47 ()Herr talman! rapportera-des i nyhetsprogrammen om ett sabotage i Tokyostunnelbana som krävde människoliv. Det var fråganom sarin, en kemisk substans, förmodligen tillverkadutan större problem av människor som använde sinkunskap i syfte att döda.Kunskap i kemi och bakteriologi kan användasbåde för att hjälpa och bota människor men också föratt släcka liv. Själv har jag jobbatmed senapsgas som ett läkemedel för att förstöracancervävnad. Senapsgas är ett fruktat kemiskt vapenunder . Vi kan fortfarande få upp senaps-gas från de olika krigen.Genom forskning kommer ständigt ny kunskapfram om cellen och dess minsta beståndsdelar. Genommodern genteknik kan vi nu få fram också läkemedelsom har mycket stor betydelse för sjuka människor.Men gentekniken kan också användas för att framstäl-la vapen.Utskottet har inför detta betänkande fått en före-dragning från företrädare för . De berättade ochgav ett skrämmande perspektiv, där vi kan se hurkunskap om genteknik kan användas för att framställavapen som riktas enbart mot människor och ocksåmot människor av en viss ras.Kemiska och biologiska vapen kan slå ut allt liv.Gentekniska vapen kan selektera. Kemiska och bio-logiska vapen är billiga att framställa.Förbud finns mot kemiska och biologiska vapen.Men för att också möta nya forskningsrön och an-vändningsområden har vi i utrikesutskottets betän-kande skrivit att aktivt verkar för att konven-tionen mot biologiska vapen förstärks med kontroll-möjligheter.I motsats till det jag har sagt nu om biologiska ochkemiska vapen vill jag också uppmärksamma förhål-landet kärnkraft-kärnvapen.Civil användning av kärnkraft är, enligt Center-partiets sätt att se, som en siamesisk tvilling till fram-ställning av kärnvapen. Plutonium, som kommer framsom en avfallsprodukt av civil användning av kärn-kraft, är en del i kärnvapen. Därför skall båda avveck-las.I betänkandet berörs detta genom de motioner somtas upp. Jag har däremot inte reserverat mig mot ut-skottets hemställan, fast jag har denna uppfattning.Det vill jag förklara med att folkomröstningen 1980visade att en majoritet av svenska folket vill bygga utkärnkraften och därefter avveckla den. Av respektmot folkets önskan och eftersom ännu inte harpåbörjat en avveckling av sin kärnkraft, kan vi somnation inte med någon större trovärdighet kräva attandra länder skall avveckla kärnkraften eller att inter-nationella organ som skall bevaka t.ex. kärnsäkerhe-ten skall omdefiniera sin verksamhet. Därför har jaginte reserverat mig.Slutligen vill jag ta upp att i detta betänkande be-rörs också förtjänstfulla internationella arbe-te för ett förbud mot antipersonella minor. I ett sär-skilt yttrande har jag tillsammans med andra pekat påatt vår trovärdighet här skulle öka om vi själva gickföre och avskaffade minorna i Sverige.Herr talman! Med detta vill jag yrka bifall till utri-kesutskottets hemställan i betänkande UU19.Anf. 48 ()Herr talman! På en vägg i i man läsa om världens satsningar på militär rust-ning. Det är enorma miljarder som satsas av de allraflesta länder runt om i världen. Uppdelningen är attungefär går till konventionella vapen och 20 %till kärnvapen. Man beräknar, trots att det är svårt attfå fram exakta siffror, att mellan 4,5 och av BNPi världen satsas på militär verksamhet.Om vi jämför med siffrorna över vad man i ge-nomsnitt satsar på utbildning och hälsa i världen servi att dessa kommer långt under.Detta visar att det är nödvändigt att föra ett inten-sivt arbete omkring nedrustningsfrågorna.Jag förde en debatt med utrikesminis-tern om icke-spridningsavtalet och vad vi kan göra föratt medverka till att eliminera kärnvapen i världen.Jag måste inleda med att säga att jag beklagligtvisuppfattar det som om den inte ärlika aktiv på nedrustningsområdet som harvarit tidigare. Det finns olika exempel på detta.Jag kan börja med det faktum att vi har en ned-rustningsdebatt i kammaren. Vad beror den på?Jo, den beror på att det finns några enskilda motionerfrån , och kds. Det berorinte på att regeringen har lagt fram en proposition.Det beror inte på att regeringen i en skrivelse har talatom vilka nödvändiga viktiga steg som måste vidtasför att vi skall kunna föra en aktiv kamp för nedrust-ning så att världens länder verkligen minskar sittvapeninnehav.Jag menar att regeringen på ett helt annat sätt bor-de driva dessa frågor, exempelvis genom att varje årlämna en skrivelse till , vilket görs omkrigsmateriel. Vi har efterlyst detta vad det gällerVärldsbanken och Bretton-Woods-institutionerna. Detfinns olika sätt att ge mer information ommöjligheten att ta aktiv del, tillsammans med rege-ringen, för att återigen göra ledande på ned-rustningsområdet.Ett annat exempel på bristande intresse för ned-rustning tycker jag är det yttrande till Internationelladomstolen i som FN tog upp i december 1994.Sverige hade tidigare till WHO klart angivit att vi villförklara kärnvapen för olagliga. Detta gjordes utifrånatt hade uttalat en klar uppfattning.När frågan så behandlades i FN lade nedsin röst - i och för sig med en röstförklaring. Utri-kesministern hade sin förklaring till detta, men faktumkvarstår. Det är en mycket negativ signal till omvärl-den om att vi inte är fast övertygade om nödvändighe-ten att gå före på detta område.Sverige skall återigen lämna ett yttrandetill i efter det att frå-gan varit ute på remiss. Vad kommer regeringen attsvara?Jag beklagar att regeringen eller någon regerings-företrädare inte ansett det nödvändigt att vara i kam-maren när vi diskuterar nedrustningsfrågor. Det äralltså enbart när regeringen är tvungen att komma hitdärför att vi har ställt interpellationer som vi får uppdessa frågor på dagordningen. Detta är ett mycketmärkligt förhållande.Herr talman! I betänkandet behandlas flera motio-ner som tar upp frågan om och vad mankan göra där. Det är synd att dessa frågor kommerupp efter det att förhandlingarna är avslutade. Omflera av de yrkanden som fanns i motio-ner gått igenom hade vi kunnat påverka på ett heltannat sätt i nedrustningsförhandlingarna om kärnva-penavtalet i New York.Nu är det inte fallet. Men uppfatt-ning kvarstår: Avtalet borde ha varit tidsbegränsat föratt verkligen sätta tryck på kärnvapenstaterna.Den senaste tidens händelser visar att kärnvapen-hotet inte är över. Vi har fått veta attKina gjort kärnvapenprov. Den nyvalda presidenten iFrankrike, , har under valkampanjenklart uttalat att han inte är främmande för utan tvärt-om kan tänka sig kärnvapenprov från sida.Det finns all anledning att gå vidare på detta om-råde. Vi har ett nytt . Samtliga ländervar inte alls särskilt positiva till det. Det är ändå vik-tigt att se hur kan gå vidare. Vilka initiativskall vi ta? Hur skall vi driva frågan om kärnvapen-nedrustning i inom EU? Den svenska rege-ringen borde kunna ta ett flertal initiativ. Jag hoppasatt de kommer.Herr talman! Jag vill också ta upp den motion somVänsterpartiet m.fl. har väckt vad gäller minor i värl-den. Vi vet att antipersonella minor är ett av de värstavapen som existerar i världen. De har kallats "defattigas vapen" därför att de är väldigt billiga attframställa, men det är oerhört kostsamt att elimineraminor runt om i världen.Vi vet också att det framför allt är barn och civilasom drabbas. Det är inte militär personal. Antaletbarn och vuxna som dödas eller skadas pågrund av minor är enormt stort.Sverige har, som var inne på, be-drivit ett mycket bra arbete internationellt. Men själv-fallet haltar detta arbete när vi inte ens på hemmaplanhar kunnat besluta oss om ett förbud.Frågan var uppe i förra veckans försvarsbeslut.Jag konstaterade med förvåning att en socialdemokrat- - som har motionerat om detta inteens talade för ett förbud för svenska minor. Jag ärväldigt överraskad över att socialdemokraterna i utri-kesutskottet inte ens har kunnat acceptera den mildaskrivning som vi har haft i olika motioner, där vi harkrävt att skall avstå från att inneha minor.Den utredning regeringen har tillsatt tillgodoserinte dessa krav. Utredningen tar säkert , ochförbudet för svenska minor borde fattas nu.Herr talman! I betänkandet tas också frågan omden fredliga användningen av kärnkraft upp. Vi vet attdet finns väldigt många områden där man kan använ-da kärnkraft på ett positivt sätt. Det gäller avsaltning,jordbruk, medicin och en rad andra områden.Men vi vet av egen erfarenhet att det också finnsväldigt negativa konsekvenser av att använda kärn-kraft. Det var inte av en slump som vi hade en om-röstning om kärnkraften i vårt land. vill beklagligtvis inte följa upp denfrågan här. Men har tidigare fattat beslutom att en avveckling skall ske, bl.a. mot bakgrund avomröstningen om kärnkraft. Det beslutet står fast. Viskall avveckla kärnkraften, även om vi precis somHelena sade ännu nästan inte har gjort nå-gonting för att påbörja avvecklingen.Eftersom vi själva har tagit denna ställning menarjag och att det också är vår plikt attinternationellt föra fram frågan och visa på att detfinns mycket klara negativa konsekvenser av fredliganvändning av kärnkraft. I de internationella sam-manhang där är verksamt - inom Euratom,m.fl. organ - har man inte alls fört fram dessaåsikter. Man talar bara om den positiva användningen.Det är därför i reservationer harkrävt att det skall bli en ändring i den internationellapolitik som för på detta område.Herr talman! Jag vill till slut ställa mig bakom dereservationer som har gjort ensamteller tillsammans med flera partier, liksom det sär-skilda yttrande som gäller minröjning och de behovsom finns på det området. Jag vill särskilt påpeka det.Jag vill särskilt yrka bifall till reservation 5, där dettalas om den globala avvecklingen av fredlig kärn-kraft.Anf. 49 ()Herr talman! Det kom ett brev till mig i februari.Det var ställt till alla riksdagsmän. "Utrymme för nya initiativ på nedrustningsområdet"stod det överst som rubrik. Avsändare var Svenskaläkare mot kärnvapen.Man menade att det nu fanns utrymme för nyasvenska initiativ när det gäller nedrustning. Man syf-tade på förhandlingarna om icke-spridningsavtalet iNew i april och maj.Svenska läkare mot kärnkraft önskade ett tidsbe-gränsat avtal, eftersom man anser att en obegränsadförlängning av avtalet minskar trycket på kärnvapen-makterna att leva upp till sitt löfte om kärnvapenned-rustning.Miljöpartiet har skrivit en motion där vi yrkar påatt skall tidsbegränsas så att det inte kanmisstolkas som att vissa stater får ha kärnvapen påobestämd tid.Vid konferensen i talade andra länder isina inledningsanföranden om att kärnvapenländernainte uppfyllt sin del av det 25-åriga avtalets villkoroch rustat ned sina kärnvapen.Det finns ca 18 000 kärnvapen i världen, vil-ket är något mindre än vad det var när icke-spridningsavtalet ingicks 1970. De var då ungefär19 000. Att skillnaden inte är större efter så många årberor på att alla kärnkraftsländerna inte medverkat tillnågon avrustning av större betydelse, och antaletkärnvapenländer har ökat sedan NPT ingicks.Indien, och har byggt kärnva-pen i hemlighet, och man misstänker att ,och håller på med kärnvapentillverkningeller står inför starten. Det är också därför ,vi har kunnat läsa om det i tid-ningarna, så skarpt kritiserar och har försökt hindraRyssland från att sälja lättvattenreaktorer och engascentrifug till . anser att detta kommer attunderlätta möjligheter att tillverka kärnvapen.För två år sedan chockade världen ge-nom att meddela att man nu skrotade sina kärnvapen.Det var en överraskning för övriga världen som intehade en aning om att det gick att tillverka vapen utanatt det läckte ut och att det dessutom var ekonomisktmöjligt att göra det till så pass låga kostnader.En majoritet av staterna röstade för en förlängningpå obestämd tid av icke-spridningsavtalet. Det finnsen rad konventioner som handlar om kärnvapen för-utom det avtalet. Antarktisfördraget förbjuder kärn-vapenprov i , Partiella provstoppsfördragetförbjuder kärnvapensprov i yttre rymden och underhavsytan, Yttre rymdfördraget förbjuder kärnvapen ien bana runt jorden eller stationering i yttre rymdenoch Havsbottenfördraget förbjuder kärnvapen påhavsbottnen utanför kusten.Det finns konventioner om biologiska vapen, omsärskilt inhumana vapen, splittervapen, och om ke-miska vapen. Det finns t.o.m. en miljökrigskonventionsom förbjuder militärt eller annat fientligt användandeav teknik som förändrar väder, klimat, havsströmmar,ozonskikt eller ekologisk balans. Men det finns ingetgenerellt förbud mot kärnvapen, vårt värsta vapen,trots att det ofta kommer upp sådana förslag i FN:sgeneralförsamling.Ett sådant förbud skulle inte kollidera med icke-spridningsavtalet, tvärtom. Det skulle förstärka det,liksom det skulle förstärka de s.k. Startavtalen somingicks mellan och om ömsesidigkärnvapennedrustning. Efter upplös-ning handlar det om plus ett par avunionsländerna samt USA.Nästa gång jag läste något från Svenska läkaremot kärnvapen var det inte i ett brev skickat till ossriksdagsmän. Man hade redan gett upp hoppet omoss. Det stod i : har förloratsin nedrustningsprofil när den som allra bäst behövs.Sverige har aktivt spelat en roll i internationella ned-rustningsarbete. Vi har varit med från början sedanden permanenta nedrustningskonferensen i Genève.Vi har haft duktiga kvinnor i täten, , och . Om Svenska läkaremot kärnvapens pessimism stämmer, vilket jag intehoppas och egentligen inte tror, måste vi skynda ossatt ta tillbaka vår plats i täten bland nedrustningslän-derna och bli aktiva. Det tycker jag liksom att vi måste bli under alla förhållanden.En av drivkrafterna bakom nedrustning är en starkönskan om fred. Den andra stora drivkraften är peng-ar. Det kostar att rusta, det kostar mycket, och mansparar när man rustar ner. Det är pengar som kundeanvändas bättre mot de andra hoten som mänsklighe-ten utsätts för, en skenande miljöförstöring, fattigdo-men och det demokratiska underskottet i många län-der. Att ta itu med de hoten kan inte jämföras med attgå ut i krig mot en hotande fiende. Det borde kriget iJugoslavien, som kommit oss nära genom press, radiooch TV, ha lärt oss.Vår värld verkar förändras i en snabbare takt ännågonsin. Också sociala och politiska värderingarförändras. Auktoritära politiska system har fallitsamman. Länder vi kallat stormakter finns inte mer.Om deras nya demokratiska styrelseskick inte klararden hårda pressen som förändringarna ger finns riskenatt man går tillbaka till det gamla auktoritära syste-met.Jordens miljö förändras också på ett oberäkneligtsätt. Befolkningen ökar och en mängd oroande ten-denser visar sig. Ozonhålet växer över , djur-och växtarter försvinner snabbare än någonsin, nyasamband uppdagas mellan kemikalieanvändning ochvår hälsa. Lokala och globala miljöfrågor har blivitstarka politiska argument som påverkar också denekonomiska utvecklingen. Vi har svårt att föreställaoss hur världen kommer att se ut om 100, ja t.o.m. om50 år. Ändå är det för den världen som vi måste pla-nera i dag.Miljöpartiet har avgett fem reservationer till dettabetänkande, och alla handlar om kärnkraft. Vi harockså ett särskilt yttrande. Det handlar om kärnvapenpå svenskt territorium. Det kan inträffa ibland vidgästande örlogsbesök. Tanken om en kärnvapenfrizon i kommer upp till diskussion med jämnamellanrum. Vi har den med i en motion. De nordiskaländerna har ett gott och konfliktfritt förhållande tillvarandra och ett gott samarbete med varandra ochkunde bli föregångsländer i den nedrustningsvarian-ten. Den svenska modellen lär ju inte finnas mer attbeundra. Vi kanske kunde få den nordiska modellen istället.För ett par år sedan fick jag i min hand en litenbok om nedrustning. Där beskrivs en plan som denegyptiske presidenten haft om en zon frifrån massförstörelsevapen i . När Israelspremiärminister undertecknadeen konvention om kemiska vapen föreslog han att allastater i skulle upprätta en zon som varfri från kemiska och biologiska vapen och ocksåkärnvapenfri.Presidenten och ministern hade samma mål. var inte densamma.