prot · GI0957 · 1995-02-08 00:00:00 — 8, s. 126: "Målen för bankstödsverk-samheten är att - - - stödet så långt möjligt skallåtervinnas." Men finansministern kanske inte hannläsa sin egen budgetbilaga fram till sidan 126.Regeringens bristande vilja att återkräva bankmil-jarderna skall också ses i sammanhanget att socialde-mokrater gladeligen ställt upp med statli-ga kreditgarantier till miljöskadliga projekt. Det ärsamma politiska krafter som står bakom byggandet avÖresundsbron mot opinionens vilja och byggandet avmotorvägslederna över grönområden. Närdet gäller att sätta svenska folket i skuld för att läggamer betong över finns ingen tvekan. Dethandlar om garantier, precis på samma sätt.Jag skulle vilja fråga både och hur de med den nu bedömda utvecklingenför realräntan - den ligger på - tror att eko-nomin i skall hålla utan att statensgaranti faller ut eller att trafikflödet måste öka långtutöver alla nivåer som är acceptabla för miljön. Sve-riges räntenivå är starkt beroende av omvärldens - detvet alla. Hur kan vi då tillåta kalkylräntor för som inte har någonting med verk-ligheten att göra? De ligger på i stället för 7. Vadväljer ni - statsgarantier eller miljöskador.Kärnkraften har som bekant varit subventioneradpå samma sätt - med statsgarantier under hela sinlåneperiod. Och när det gäller kärnkraftsavvecklingengår nu kärnkraftshökarna i facket till attack på nytt.Energiministern mumlar litet försiktigt att "det blirsvårt" till 2010. Då måste statsministern ge beskedom att starten skall ske under innevarande mandatpe-riod - annars riskeras 2010 som slutår.Det var inte som vann folkomröstningen1980 - det var Socialdemokraternas och Folkpartietslinje 2. Men alla, inklusive kärnkraftsetablissemanget,respekterade den uttolkning som gjorde1980: livslängd, slut . Då, 1980, dåriksdagen behandlade den första propositionen, fannsinga invändningar mot den beskrivningen av folkom-röstningen. Det är därför dags att gerbesked om vad som gäller.Anf. 8 ()replikFru talman! Surt sa räven om rönnbären - det ärväl något av det som illustrerar närhan talar om uppgörelsen mellan Socialdemokraternaoch Miljöpartiet.Vi har faktiskt fått igenom väldigt mycket i våruppgörelse. Vi har fått igenom 2 miljarder i satsningarpå allergisanering. Allergisanering finns det ett stortbehov av, . Det kommer att genereraarbetstillfällen ute i våra kommuner, som behöversanera skolor. är en tredjedel av barnen allergis-ka, och en väldigt stor andel av dem är allergiska justpå grund av dålig inomhusmiljö.Det är ett av våra viktiga vallöften som vi har in-friat genom att vi har lyckats få de här pengarna avsat-ta till allergisanering. Det kommer att ge våra barn enbättre start i livet.Det är möjligt att hade velat göra någon-ting annat ihop med regeringen. Uppenbarligen var nidär och förhandlade, men ni fick tydligen inte igenomdet ni ville. Vi fick igenom det vi ville, och det är vinöjda med.Anf. 9 () replikFru talman! Jag kritiserade bara det vi har fått hö-ra via medierna. Det är inget surt i det. Jag konstaterarbara att det är skillnad mellan en kortsiktig uppgörel-se och en långsiktig uppgörelse. Om man vill skapanya jobb måste man ge klara signaler till det svenskanäringslivet, till de mindre och medelstora företagen,för det är där jobben kan skapas. Den chansen tog inteMiljöpartiet, och jag beklagar det. Det var vårt alter-nativ, och det är ingen hemlighet. Vi framförde för-slag om skatteväxling och föreslog motsvarande be-lopp - i storleksordningen . Detåterfinns också i våra förslag här i riksdagen.Jag trodde att var intresserat av enskatteväxling, som hade legat kvar också framöver. Istället går man in med de här miljarderna utan att vetahur många nya jobb som kommer att skapas. Allabedömare, även experterna, säger att det inte blirsärskilt många nya jobb - det måste ju MarianneSamuelsson och vara medvetet om. Detinnebär att man ger bidrag till jobb som ändå skulleha skapats i en konjunktur som är på väg uppåt, därman har normal omsättning på arbetsmarknaden. Dejobben skall ni betala för! Men nya jobb i mindre ochmedelstora företag skapas naturligtvis inte om maninte har stabila, långsiktiga spelregler. Det är därproblemet ligger, inte i att vi behöver angripa allergi-problemen. fattade för övrigt förra höstenett beslut om att börja att tackla inomhusklimatet. Därfinns det pengar , och det är bara att fortsättamed det arbetet.Till sist konstaterar jag bara att kommunerna skallställa upp med 6 miljarder om ni skall få ut de 2 mil-jarderna i bidrag.Anf. 10 ()replikFru talman! Ja, visst skall kommunerna ställa upp!Visst behöver fler ställa upp med pengar, men ibidrag har i tidigare projekt genererat många arbets-tillfällen. Just byggindustrin är en bransch som behö-ver få arbetstillfällen. Och 2 miljarder är ganskamycket mer pengar än de 200 miljoner som fanns ihöstbudgeten. Det kommer att ge kommunerna be-tydligt bättre möjligheter att nu satsa på den allergisa-nering som våra barn väntar på. Och barns miljö ärotroligt viktig.Skatteväxlingen är viktig också för oss i Miljö-partiet. Det här är en form av skatteväxling. Denkommer att ge jobb. Det finns naturligtvis ett intressebland företagen att minska kostnaderna för det storaövertidsuttag som vi har och i stället nyanställa.Jag tror att det här kan ge bra möjligheter att komma igång.Kan vi få ned övertiden sparar vi dessutom i sam-hället . Övertid ger förslitningsskador och annatsom samhället får ta kostnaderna för . Det finnsalltså stora fördelar med det här projektet.Anf. 11 () replikFru talman! Den viktiga skillnaden mellan vårasynsätt är uppenbarligen kortsiktigheten respektivelångsiktigheten. Om man skall ha fram nya jobb på ennågorlunda permanent nivå måste man ge tydligasignaler till de många mindre och medelstora företa-gen. Då är skatteväxling ett bra sätt, och den chansentog ni inte. Vi ställde det kravet - ni gjorde det up-penbarligen inte. Däri ligger skillnaden.Skillnaden ligger inte i synen på allergisanering.Riksdagen har som sagt redan fattat beslut om pengarsom kan användas för det, och det är självklart att viställer upp på ytterligare resurser för det ändamålet.Anf. 12 () replikFru talman! Vi politiker gör alla studiebesök närvi är ute och reser på kampanjer i landet. Men jag haren stark känsla av att det skiljer mellan partierna närvi väljer ut vilka studiebesök vi skall göra. Vi folk-partister försöker besöka både stora och små företag,både kommunala och icke-kommunala inrättningaroch mycket annat. Jag har en känsla av att t.ex. soci-aldemokraterna har rätt mycket av ideologiskaskygglappar när de planerar sina dagsprogram försådana resor.Jag har nämligen suttit på sådanastudiebesök och tänkt: Här kan ingen socialdemokratoch knappast heller någon vänsterpartist någonsin havarit - hade de upplevt det här hade de aldrig kunnatsäga det de säger i debatterna. Det gäller t.ex. när jagär ute och besöker små verksamheter som har startatssom alternativ till den kommunala verksamheten.Vi folkpartister är mycket intresserade av väl-färdssamhällets utveckling. De nytänkare som försö-ker förbättra kvaliteten i offentlig verksamhet är oer-hört värdefulla. Det kan röra sig om en skola somprövar en ny pedagogik, ett daghem som har en an-norlunda verksamhetsidé, ett vårdhem med en annanvårdideologi m.m.När jag ser allt engagemang, allt ansvarstagandeoch all kreativitet så frågar jag mig hur socialdemo-krater och vänsterpartister kan avsky det här så inten-sivt. Hur kan man tycka att har råd att avståfrån det här? Vid besök ute i olika verksamheter serman just sådant som vi behöver mer av i den tid somvi lever i. Vi behöver fler, inte färre, nya idéer för hurvälfärden skall bli bättre - trots att vi har ont ompengar. För att ta ett annat exempel behöver vi mer,inte mindre, av föräldraengagemang.Från hela landet strömmar det nu in rapporter omhur villkoren för alternativen i kommunerna har hård-nat efter valet. Jag hörde på radio att socialdemokra-ter i var arga på skolminister att hon inte tillräckligt snabbt har sett till att kom-munerna får strypa de fria skolorna.Det här är ingen udda sidofråga, vilket socialde-mokraterna ibland vill låtsas. Det här är i själva verketen nyckelfråga i hela välfärdspolitiken. Hur uppmunt-rar vi förnyelse för att få ut mesta möjliga resultat avskattepengarna? Den jättebroms som har slagits tillefter valet hotar inte bara valfriheten utan också an-strängningarna att göra den offentliga sektorn effekti-vare. Även en del socialdemokrater med insikt ikommunal ekonomi är bekymrade över den signalsom nu går ut om att allt skall bli som förut.Det här berör direkt eller indirekt tiotusentals avde människor som tittar på den här debatten i TV. Debehöver kvalitet i vård, omsorg och utbildning. Denkvaliteten är hotad.De tankar jag får när jag är ute på dessa studiebe-sök slår mig ibland också när jag besöker småföretag:Har någon socialdemokrat eller någon vänsterpartistnågonsin varit här? Det är viktigt att besöka småföre-tagare för att förstå psykologin och drivkrafternabakom enskilt företagande. Småföretagarna är oftamänniskor som har satt sin familjeekonomi i pant ochunder har jobbat nästan dag och natt för attförverkliga en idé. Det lilla företaget, kanske medfamiljenamnet på skylten på dörren, är deras livsverk,deras livs scen som det har kallats. De vill kunnabehålla kontrollen. De vill känna att deras efterkom-mande får ut något av allt slit de har utfört. Det ärviktigt att känna till allt det här och att tänka på detnär småföretagarpolitiken utformas.Det måste finnas riskkapital. Regelverket skall va-ra långsiktigt och inte för tillkrånglat. Företagarna ärmer intresserade av att jobba med sin affärsidé än avatt sitta med sin revisor för att hitta kryphål i krångli-ga regler. Räntan får inte vara för hög när pengar tillexpansion måste lånas upp. Det måste bli något kvarav allt arbete efter skatt. Allt detta har förändrats i felriktning efter valet.Jag hoppas att många socialdemokrater läste och att de inte hoppade över Gö-ran artikel "Småföretagare måste älskas, s! "är själv nybliven småföretagare ochhade tänkt expandera. Han hade hoppats på att denrealistiska delen inom socialdemokratin tillsammansmed skulle forma en bra småföretagarpo-litik. Då hade han vågat satsa. blev det inte så.Vänsterfalangen segrade inom Socialdemokraterna,och har ställt in sin nyanställning. Hanpåpekar att om många företagare tänker som han,tappar vi tiotusentals jobb. Då kommer vi att sitta fasti arbetslösheten. Storföretagen kan aldrig få fram nyajobb i samma takt som gamla slås ut. av arbets-kraften står fortfarande utanför arbetsmarknaden. Detär i stort sett lika många som . Rege-ringens egna siffror visade att har fastnat imassarbetslöshet.Ett uttryck som sammanfattar mycket av det somjag har talat om är "det aktiva medborgarska-pet". Det utgår från vår liberala människosyn - attmänniskor kan växa. Vi tror att människor växer närdet finns utrymme för egna initiativ, när människorförutsätts ta ett eget ansvar. har tappat ispänst och vitalitet genom att människor som velat tainitiativ för att förbättra sin egen eller andras framtidalltför ofta mött attityden: Strunta i det där. Det därklarar det offentliga bäst.Många människor oroar sig för utvecklingen isamhället på ett djupare plan än det som vi brukardiskutera i politiska debatter. De har en känsla av attvåldet breder ut sig, att fusket ökar och att de uppfat-tar en hårdnande mentalitet.Det finns naturligtvis inga patentlösningar påproblem av det slaget. För mig rymmer dock begrep-pet "det aktiva medborgarskapet" en vision av ettsamhälle där utvecklingen vänds och går åt andrahållet. Det är en vision som innehåller mycket soli-daritet, men som mer än uttrycken "det starka samhäl-let" eller "det goda folkhemmet" sätter den enskildamänniskans ansvar i fokus.Vi tror att det finns utrymme för ett aktivt med-borgarskap i många sammanhang och att det kanskapa ett kitt av gemensamma värderingar, etik ochmoral, som måste finnas i ett gott samhälle. Ett annatkitt som behövs är ett trovärdigt trygghetssystem. Detsamhälle jag har beskrivit här är mycket öppet förförändringar. Där kommer människor att utsättas förpåfrestningar. Då är det mycket viktigt att det finns ettväl fungerande generellt välfärdssystem. Därför är vibekymrade över de ingrepp i den generella välfärdensom nu sker. Vi är inte bekymrade över att det skeringrepp - det är nödvändigt - och inte ens över dentotala ekonomiska omfattningen. Den är säkert ocksånödvändig. Vi är bekymrade över principerna föringreppen eller rättare sagt den brist på principer somregeringen har när man går till verket.Ni socialdemokrater har kritiserat oss för dåligfördelningspolitik. Men det som sker är usel för-delningspolitik. Det finns ingen fördelningsstudie somvisar att barnfamiljerna har klarat sig bättre än andraunder och därför skall drabbas värstav försämringar. Det finns ingen fördelningsstudiesom visar att bibehållna bostadssubventioner är bättreän barnbidrag och sjukersättning. Det finns ingenfördelningsstudie som visar att en karensdag drabbarhårdare än försämringar för de som är sjuka i upp tillett år. Det finns ingen fördelningsstudie som visar attde som blivit arbetslösa utan att ha varit med i enfacklig A-kassa klarar sig bättre på KAS än på 80 %av lönen.Vi fruktar att tilltron till hela systemet kommer attsvikta genom den här salamitaktiken med ständigt nyaförsämringar, särskilt som försämringarna är så svåraatt förstå. Varför skall den som är sjuk klara sig på enlägre ersättning än den som är arbetslös? Varför skallbarnfamiljerna drabbas så hårt när man inte gör nå-gonting åt det faktum att pensionsåldern mot all rimoch reson bara sjunker och sjunker? Den skulle na-turligtvis höjas i takt med att vi lever och läng-re och blir friskare och friskare.Jag har mött en gång tidigare i ettdebattliknande sammanhang. Det var i ett radiopro-gram - om möjligenminns det. Det jag minns från den korta telefondis-kussionen var att angrep mig för attdet fanns risk för att vi skulle gå med på att sänkaersättningen i föräldraförsäkringen från till80 % för att tillmötesgå Ny demokrati. Jag lovade attvi inte skulle göra det. De som lyssnade på radiopro-grammet måste ha blivit ganska förvånade när social-demokraterna själva föreslog ensänkning till . De måste dock ha blivit ännu merförvånade när socialdemokraterna föreslogen sänkning till , vilket är under Ny demokratisnivå.Frågan uppstår naturligtvis hos många: Kommerni nästa gång att föreslå , som ni fö-reslog för de långtidsjuka? Det är den här salamitakti-ken med ständiga och svårförklariga försämringarsom vi fruktar kommer att leda till att tilltron till helasystemet eroderar.Man kan fråga sig varför Socialdemokraterna harhamnat här. En del som tittar på debatten kansketycker att det är konstigt. Det brukar ju vara så attSocialdemokraterna kritiserar oss för dålig fördel-ningspolitik och inte tvärtom. Jag tror förklaringenligger i Socialdemokraternas knytning till LO.Det är påtryckningar från den mäktiga byggbran-schen genom som gjort att niökar bostadssubventionerna som redan ligger på nivån30 miljarder kronor med ytterligare 3 miljarder. Detär påtryckningar från LO som gjort att ni prioriterarborttagande av karensdagen och avskaffande av deicke-fackliga a-kassorna.Till sist: har frågan ställts ompartiledarskiftet i innebär en politisk kur-somläggning. Svaret på den frågan är nej. Vårt poli-tiska program och vår politiska kurs ligger fast. Vårpolitik är alltså inte förändrad.Men någonting annat har förändrats. Det är förut-sättningarna för samverkan över blockgränserna. Deförändrades den 21 september 1994då till och andrasbesvikelse valde att inte samverka åt mitten utan åtvänster.Genom det beskedet blev vår öppenhet för sam-verkan över blockgränsen orealistisk och inaktuell. Vihade tagit betydande politiska risker och fått kritik försvek och vinglighet genom vår öppenhet för en okon-ventionell lösning av regeringsfrågan. Vi tror fortfa-rande att det hade varit bäst för i det läge sområdde dagen efter valet.Men det som då skedde kan inte göras ogjort. Detvar ett vägval av , bort från mittfåran,bort från och bort från en långsiktig ochtrovärdig marknadsekonomisk inriktning av politikeni riktning mot , och sedan i förrgårockså mot , i riktning mot vänsterfalangeni det egna partiet och LO och i riktning mot en politikmed tydliga socialistiska drag.Summan av återställarna - försämringarna försmåföretagen, upprivandet av skattereformen ochjättebromsen för alternativ och valfrihet i kommunalverksamhet - är en politik som vi inte på något sättkan eller vill ta ansvar för. formas politiken iskärningspunkten mellan Socialdemokratin, LO,och Miljöpartiet.Om ni i Socialdemokraternas ledning tror att detdär uppstår en bra politik är klyftan i svensk politikstörre än vad jag trodde. Jag kan redan nu säga att jagtror att skulle behöva en helt annan politik.Anf. 13 () replikFru talman! Det är alldeles uppenbart att LarsLeijonborg skulle vilja ha en annan politik. var detså att väljarna ville ha en vänsterpolitik. Ni verkar haväldigt svårt på den borgerliga sidan att komma överdetta faktum. Men tiden går ju framåt. Under den härmandatperioden måste ni väl ändå ha tid att vänja er,hoppas jag.Jag vill ta tillfället i akt att gratulera till partiledarskapet. Även om hon inte kan delta idebatten finns hon ju i alla fall här i kammaren. Gratu-lationer från !Lars ställde själv frågan: Innebärpartiledarbytet någon förändring av poli-tik? Den frågan vill jag också ställa till diskuterade ju tidigare innanden nya budgeten lades fram att det var nödvändigt attgöra vissa omprioriteringar i den ekonomiska politi-ken. Han talade för ytterligare besparingar inom detmilitära försvaret till förmån för satsningar inom väl-färdssektorn, t.ex. skolan, sjukvården och barnomsor-gen.Det tyckte jag var väldigt klokt av honom. Vi har iVänsterpartiets alternativa budget också lagt framsådana förslag. De innebär större besparingar på detmilitära försvaret för att också få pengar över till attbevara, utveckla och förstärka den generella socialavälfärden. Jag undrar nu varför har gåttifrån den här linjen.Anf. 14 () replikFru talman! Valet gav vänstermajoritet, hör manofta. Men så var det ju inte. Valet gav mittenmajori-tet. Om hade bildat regering medBengt , med eller medbåda två hade den regeringen haft majoritet i riksda-gen. Det hade blivit en majoritetsregering som Sveri-ge så väl hade behövt.Valet gav en socialistisk majoritet därför att Ing-var valde den vägen. Men han hade haft fullmöjlighet i den position han då befann sig att gå enannan väg. Det är väldigt viktigt att komma ihåg.Tolkningen av valresultatet låg i den socialdemokra-tiska partiledningens händer.När det gäller försvaret håller vi även på denpunkten självfallet fast vid det vi stod för före valet.Över huvud taget har det varit en ledstjärna i vårtmotionsarbete nu som tidigare att vi skall vara mycketnoga med att följa upp det vi sade före valet.Vi har i en motion påpekat att vi inte sökte ett öp-pet mandat i valet, utan vi sökte ett preciserat mandat.Vi var noga med att i rapporter, tal och program läggafast vad vi ville göra. fick vi inte mandat frånriktigt så många som vi hade önskat. Men de 400 000som trots allt röstade på oss skall naturligtvis kunnaveta att vi håller fast vid den politiken.Såvitt jag förstår kommer att re-dan kväll få tillfälle att tala med de andrapartiledarna om den framtida försvarspolitiken. Vårinriktning är alldeles klar. Det går att genom en annaninriktning av försvarspolitiken spara betydande be-lopp.Därmot är försvarsverksamheten ganska långsik-tig. Det handlar om materielbeställningar och sådantsom löper . Därför är möjligheterna attfå effekt mycket snabbt begränsade om man skall vararealistisk. Men den långsiktiga inriktningen är heltklar. Naturligtvis går det att spara på försvaret.Anf. 15 () replikFru talman! Var Socialdemokraterna hör hemmakan de nog bäst förklara själva. Mig veterligen är detett arbetarrörelseparti som också enligt sitt partipro-gram är socialistiskt. Det kan man väl inte göra hursom helst med, hoppas jag, till försvaret. Om man tänker sig besparingarmåste väl också avsätta pengar för det eller se till attredovisa besparingarna i budgeten? Det som har för-bryllat mig när jag har läst ert budgetförslag, LarsLeijonborg, är att det inte finns några sådana bespa-ringar. Det är i alla fall en mandatperiod fram till1998 som vi talar om. Jag är mycket bekymrad överom ni har frångått den här inriktningen.Anf. 16 () replikFru talman! Vad är Socialdemokraterna? Det är ettämne som jag tycker på ett förtjänstfullt sätt harkommit mer och mer i fokus i den politiska debatten.Förr i tiden talade man mest om borgerlig splittring.Men blir det alltmer diskussion om Rosornas krig.Var står egentligen Socialdemokraterna?Jag kan citera artikel i där han berättar om sin lilla firma från i höstasoch hur han såg på läget: "Det politiska läget såg braut. Socialdemokraterna skulle vinna valet. Den realis-tiske och hårdföre skulle bli finans-minister. negligerade vänstern.Talade vänligt med . Och under just sådanaomständigheter kunde vi tänka oss att anställa 1,25person.S vann planenligt. Men stängde dörrenför . Inledde i stället förbindelser medGudrun . gjorde jag ochmin kamrat en ny bedömning. Det kommer att bliskatter. Och vi bestämde ossför att avvakta. "Så är det ju. Vem vet vad Socialdemokraterna är?Göran visste det inte. Det är många andra sominte heller vet det.Regeringen har ju föreslagit en betydande bespa-ring på försvaret till 1998. Vi ställer upp den. Vi troratt man kan komma betydligt längre efter 1998. Det ärockså precis vad vi sade före valet.Anf. 17 ()Fru talman! Jag vill ta tillfället i akt att redogöraför politik. Vår ekonomiska politikgrundar sig på ungefär samma bedömningar somregeringens. Vi tycker att de tre ben som politiken stårpå är bra. Att vi skall få ner arbetslösheten, att vi skallfå ner budgetunderskottet och att vi skall fördelarättvist är tre infallsvinklar som vi tycker är bra.Vi använder också samma ekonomiska ram somregeringen gör, dvs. vi skall minska underskottet med20 miljarder kronor. Men vi har en litet annan för-delning. Vi tycker nämligen att det fattas väsentligadelar i regeringens politik. Vi tycker att regeringenhar för låg ambition när det gäller arbetslösheten. Vitycker att det saknas miljöinriktade insatser. Vi tyckeratt det är illa ställt med jämlikhetssträvandena, MonaSahlin. Därför har vi lagt fram förslag när det gällerdessa tre frågor.Vi tycker också att det finns två förslag som vi ab-solut inte kan acceptera. Det ena gäller nedskärning-arna av biståndet. Det är beklämmande att en social-demokratisk regering vill konjunkturanpassa stödettill de fattigaste människorna i de fattigaste länderna.Vi tycker också att det är ett uppseendeväckandedåligt förslag att säga till våra ungdomar som är och som är myndiga att de inte kan få någon a-kassa. Det är fullständigt idiotiskt.Men vi är alltså överens om de stora ramarna. Vihar förslag på mera aktiva insatser för att få ner ar-betslösheten. Vi har förslag på hur vi skall fördelabesparingarna mera rättvist. Vi har utformat vår skat-tepolitik så att vi fortsätter att ta in skatter, anser att det fortfarande finns ett utrymme för det.Det utrymmet finns i de inkomstskikt som har högainkomster, 300 000, 400 000 och omåret. Det är inkomstgrupper som i dagens läge kanavvara ännu mer pengar. Det finns företag som gårmycket bra. I har vi en extremt låg företags-beskattning. Vi tycker att vi kan EU-anpassa den litetgrand, dvs. höja den till 30 %.Men vi sänker faktiskt också skatter, som jag sadetill tidigare. Vi sänker skatter på låga in-komster genom att höja grundbidraget. Vi sänkerskatter för små företag och för egenföretagare genomräntesubventioner på investeringar och genom attbefria de först intjänade för egenfö-retagare från egenavgifter. Vi tror att detta är mycketklokt för att stimulera kreativitet, eget ansvarstagandeoch egna initiativ.