prot · GJ0931 · 1995-12-05 00:00:00 — Omvärlden skall då verkligenge ett kraftfullt uttryck för att vi inte kan accepteraden fruktansvärda situationen som råder.Jag vill nämna ett exempel på de vidrigheter sompågår. Det är den s.k. sociala rengöringen eller densociala rensningen - "social cleansing". Man skjuterhelt enkelt gatubarn, prostituerade, tiggare och arbets-lösa människor som driver omkring, framför allt barnoch ungdomar. Detta sker med samhällets goda min-ne. I kan man se på gatorna hur svartkläddakraftiga män med påkar och otäcka stora hundar jagarundan gatubarnen. Man kan också se att gatubarnen ärslagna och rädda. De springer undan.Detta är en verklighet som vi inte kan acceptera.Colombia behöver hjälp.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1995/96:139 om flyktingpoli-tiskt samarbete med de baltiska staternaAnf. 22 Utrikesminister ()Fru talman! har frågat mig vadregeringen gör för att påskynda det flyktingpolitiskareformarbetet i de baltiska staterna.En flyktingpolitik av internationellt godtagbarstandard är viktig, inte bara för flyktingarna självautan också för att berörda länder skall accepteras somfullvärdiga medlemmar av den europeiska gemenska-pen. UNHCR, dvs. , Nor-den och inte minst är aktivt engagerade i detarbete som bedrivs för att göra det möjligt för debaltiska staterna att ansluta sig till flyktingkonventio-nen och för att åtagandena i denna skall efterlevas.Vid ett flertal tillfällen har svenska representanter förden baltiska regeringen framhållit betydelsen av enändrad flyktingpolitik. har bristen på resur-ser gjort att länderna haft svårt att prioritera just dettaområde.I dialog med respektive land lyssnar vi på dess be-hov och prövar i vad mån vi har möjlighet att under-lätta processen. Så sent som anslogregeringen utöver tidigare medel ytterligare 1,9 miljo-ner kronor för insatser i genom . Ytterligare insatser kan bli aktuella. Sverigeger därmed i nära samråd med länderna själva fortsatthjälp, huvudsakligen i form av utarbetande av lag-stiftning och system för flyktingmottagning. Medlenskall också användas för utrustning till förläggningar.För är det naturligt att i dessa överläggningarbetona vikten av att de asylsökande behandlas medrespekt.Det är vår förhoppning att de tre baltiska ländernamed egna ansträngningar och visst bistånd från såvälgrannländer som och skall vara redo att anta och följa flyktingkon-ventionen. Vi kan notera med tillfredsstäl-lelse att antagit en ny nationell flyktinglag.Anf. 23 ()Fru talman! Jag tackar utrikesministern för svaret.Detta är ju en fråga som är av stort svenskt intresse.Redan under den korta tid som jag själv tjänstgjordesom statssekreterare för invandrar- och flyktingfrågor1992 aktualiserades frågan om hur de baltiska staternakunde hantera dessa frågor.Det är ju viktigt för de asylsökande och för demänniskor som kommer till , vare sig de ärpå väg dit eller på väg vidare, att de får en rättsligtriktig hantering och att de tas om hand på ett något sånär anständigt sätt. Men det är också en fråga om hurman sköter sina mellanhavanden mellan t.ex. Sverigeoch de baltiska staterna och mellan de baltiska stater-na och länderna österut. Det är därför som behovet aven ny flyktinglagstiftning och invandringslagstiftningsom möjliggör en anslutning till FN:s flyktingkom-mission är så stort.Jag håller med utrikesministern om att det är till-fredsställande att har antagit en ny nationellflyktinglag. Det är ju den första baltiska staten somhar gjort detta. Utvecklingen där följs naturligtvismed intresse i både och Lettland.Som utrikesministern säger har detta arbete pågåttsamtidigt som det har funnits mycket stora behov avekonomiskt stöd för att man skall kunna uppfylla denya åtagandena. Man har i de baltiska staterna klartuppfattat att de nordiska länderna har förespeglat ettaktivt bistånd i detta arbete.Nu kom det senast uppgifterom att beredskapen från de nordiska staterna att ställaupp ekonomiskt har blivit mera tveksam. För ett parveckor sedan beslutade utrikesutskottet i Litauensparlament att be parlamentet att suspendera den nyaflyktinglagstiftningen med hänvisning till tveksamhethos de nordiska staterna när det gäller ekonomisktbistånd. Det här är naturligtvis mycket allvarligt, ochdet kräver att man i de nordiska staterna sätter sig neroch förnyar sina framställningar.Anf. 24 Utrikesminister ()Fru talman! Jag gladdes mycket åt att vardet första land som införde en lagstiftning på det härområdet, vilket var ett ordentligt steg framåt. Därförblev jag rätt bedrövad när jag hörde talas om dennasuspendering. Vi hade tillfälle att ta upp frågan medden litauiske presidenten och hans utri-kesminister vid det besök som skedde här för ganskakort tid sedan. Det ligger säkerligen sådana här skälbakom det hela, att man inte har fått det bistånd somman har önskat sig.Kravet riktas dock inte mot . Vi i Sverigehar nog gjort vad på oss ankommer. Den nordiskakretsen är ju större än Sverige.Jag hoppas att detta skall lösas . Detär väldigt viktigt att det blir gjort. Därmed kan ocksåLitauen utgöra ett gott exempel för de andra ländernanär det gäller att genomföra nödvändiga lagstift-ningsåtgärder. Det är en positiv trend på gång, och detär viktigt att vi inte stoppar den.Anf. 25 ()Fru talman! Jag instämmer med utrikesministernsbedömning. Faran ligger naturligtvis i att de två andrabaltiska staterna som inte har kommit så här långtkanske inte anser det vara lika brådskande att följaLitauen i fotspåren. Det är säkert riktigt som jag ocksåhar uppfattat det, att det i första hand kanske inte ärSverige som besvikelsen riktar sig mot. Men Sverigeär på något sätt det land som tydligast får ta konsek-venserna om dessa frågor försenas. Vi har sett otaligaexempel - även om de nu tack och lov ligger en visstid tillbaka - på hur man har strandsatt asylsökandemänniskor i som har kommit via de baltiskastaterna.En sak är ju helt klar, att de kostnader som fi-nansministern och invandrarministern får ta ansvar förvid en fortsättning av den verksamheten vida översti-ger de bidrag som skulle vara till stor hjälp och på-skynda utvecklingen i de baltiska staterna.Anf. 26 Utrikesminister ()Fru talman! Det är vi alla medvetna om. Men våraskäl är inte bara snöda ekonomiska, och det vet jag attLennart Rhodin inte heller menade. Det är viktigt förEstland, och att ha en modern lag-stiftning på detta område, om bilden av dessa länderskall vara positiv när de nu knackar på dörren till EU.Detta är ett nog så viktigt argument i sammanhangetplus att de flyktingar som det gäller naturligtvis måstebehandlas så mänskligt som det bara är möjligt.Anf. 27 ()Fru talman! Intresset ligger naturligtvis frånsvensk sida i att påverka de andra nordiska staterna såatt man kan fullfölja åtminstone det som har förespeg-lats. Det har sagts mig - jag vet inte om det är sant -att det äger rum ett ministermöte i , kanske rentav , med bl.a. den svenske invandrarministern.Det är min förhoppning att i det samman-hanget gentemot de övriga nordiska staterna följerupp det här, såväl av hänsyn till flyktingarna, som avhänsyn till de baltiska staterna och kanske litet grandav hänsyn till våra egna intressen.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1995/96:142 om FN-personalens förmånerAnf. 28 Utrikesminister ()Fru talman! har frågat för-svarsministern om han är beredd att medverka till attförmånerna till de anställda i utlandsstyrkan inomFörsvarsmakten förbättras. Frågan har överlämnats tillmig.Förmånerna för personalen i utlandsstyrkan regle-ras i förordningen (FFS 1984:31) om förmåner tillanställd i utlandsstyrkan inom Försvarsmakten. Iförordningen finns bestämmelser om arvoden, trakta-menten, sociala förmåner och försäkringsfrågor. För-svarsmakten beslutar i stor utsträckning inom ramenför bestämmelserna i förordningen.Förbättringar har gjorts iförmånssystemet. Så t.ex. har försäkringsskyddetavsevärt förstärkts för utlandsstyrkans personal. Vida-re har regeringen fattat beslut om en fri hemresa förpersonal i utlandsstyrkan en gång per sex månaderstjänstgöringsperiod. Skattefrihet har utverkats försoldaternas fria vivre. Dessutom har regeringen i vissafall gjort avsteg från förordningen och förbättrat för-månerna. Soldaterna i Nordbat har t.ex. beviljats delsett särskilt semesterlönetillägg, dels ett 20-procentigtarvodestillägg. Regeringen har således de senaste årengenomfört ett antal generella och specifika förbätt-ringar på förmånsområdet för FN-soldaterna.Regeringen inser att det finns ett behov av ytterli-gare förbättringar av förmånerna. Frågan om hurutrymme inom anslaget skulle kunna åstadkommasbereds i regeringskansliet.Anf. 29 ()Fru talman! Jag skall be att få tacka utrikesminis-tern för det positiva svaret.Jag anser att de svenska FN-styrkorna utför sinakrävande arbetsuppgifter på ett sätt som inger aktningoch respekt för såväl FN som vår svenska FN-personal.När jag fick klart för mig att den danska och nors-ka FN-personalen har bättre ersättning och förmånerän vår svenska, ansåg jag att det måste komma tillstånd förbättringar på det området. Jag tycker att deförbättringar som utrikesministern har betonat i sittsvar är bra.Men jag har ett par följdfrågor till utrikesminis-tern. kommer med största sannolikhet attbesluta om ett svenskt deltagande i en fredsstyrka if.d. Min fråga är då om utrikesministernär beredd, om fattar detta beslut, att geextra förmåner utöver de vanliga till den styrkan iform av förmåner och ersättningar. Jag har erfarit attde norska FN-soldaterna kommer att få merper månad när det nya mandatet tar över.Min fråga är: Kan denna styrka få ytterligare er-sättningar, och när kommer det här till stånd?Anf. 30 Utrikesminister ()Fru talman! Först vill jag säga att jag helt och fulltdelar uppskattning av vadsvenska soldater gör på ett mycket svårt uppdrag iområdet omkring Tuzla. Det är någonting som vi somnation skall vara stolta och glada för.Nu är det inte så att saker och ting skall omför-handlas vad gäller förmånssystemet bara för att manövergår från en huvudman till en annan för styrkandär nere. Men det finns en allmän önskan och ettallmänt behov av detta. Det har vi hört ,även om jag inte riktigt accepterar jämförelserna mednorska och danska löner. Dessa jämförelser kan görasäven av andra yrkesgrupper. Men skillnaderna kanbero på löneläget allmänt som inte är precis detsammamellan våra nordiska länder.Jag har svarat att jag inser behovet av detta. Dockär det som alltid: Det måste vara det ekonomiskautrymme man har som avgör vad man sedan kan göra.Därför kan jag inte heller svara på när det hela blirgjort.Anf. 31 ()Fru talman! Jag nöjer mig med det svaret tills vi-dare, och jag är positiv till att regeringen ser över dethär. Jag hoppas verkligen att bättre förmåner kommertill stånd för vår svenska FN-personal.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1995/96:137 om antiperso-nella minorAnf. 32 Försvarsminister ()Fru talman! har frågat mig hurregeringen med hänsyn till försvarsbeslutet 1996avser att fortsatt bereda ett svenskt avskaffande av deantipersonella minorna, eller truppminor som de ock-så kallas.Innan jag besvarar den frågan, vill jag först kom-mentera den beskrivning som gerav läget vid om inhumanavapen. Hon säger i sin fråga att konferensen avbrötsden i total oenighet och att det har skett ettsammanbrott av konferensen. Detta är inte en heltriktig beskrivning. Konferensen är inte avslutad. Denär endast ajournerad. Två möten återstår, då framförallt frågor om militära förbud och restriktioner behö-ver diskuteras ytterligare. Dessa möten kommer attske respektive i månadsskiftet april-majnästa år. , som innehar ordförandeskapet förkonferensen, kommer att med kraft verka för att manskall komma överens om meningsfulla förstärkningarav det nu gällande minprotokollet.Regeringen gav (FO95/738/MIL) Försvarsmakten i uppdrag att i fö-reslagna försvarsmaktsstrukturer särskilt redovisabehovet av truppminor samt de taktiska, operativa,organisatoriska, ekonomiska och andra konsekvensersom ett utnyttjande av andra försvarsalternativ äntruppminor i krigsorganisationen skulle innebära.Av redovisningen skall också framgå nuvarandeinnehav av olika typer av truppminor inklusive bl.a.deras ålder, antal, livslängd och omsättningsbehov.Vidare skall framgå Försvarsmaktens planerade nyan-skaffning av olika typer av minor avseende bl.a. antal,tider och kostnader.Uppdraget skall redovisas i anslutning till den re-dovisning som skall ske inför nästaförsvarsbeslut.Svaret på fråga är att regering-en genom redovisningen av detta uppdrag får en ak-tuell genomlysning av behovet av truppminor i detsvenska försvaret. Därmed kan materialet utgöra ettunderlag i de kommande diskussionerna inför nästaförsvarsbeslut om den framtida utformningen av Sve-riges försvar.Anf. 33 ()Fru talman! Jag vill tacka för svaret.Bakgrunden till frågan är naturligtvis att detbrådskar med ett internationellt förbud på det härområdet. Det har vi varit eniga om i riksdag.Samtidigt försöker vi finna vägar för att komma framtill hur man skall få till stånd detta internationellaförbud. En väg är naturligtvis att göra som flera andraländer gör nu: gå före nationellt och förbjuda det.Det kändes väldigt tragiskt med sammanbrottetden . Även om konferensen bara är ajour-nerad var det ändå en besvikelse att man inte komlängre. Då är det ju intressant att se hur andra länderagerar i det här sammanhanget.Regeringen tillsatte den här utredningen i mars.Det som har hänt är att sex länder hargått före och ensidigt antagit förbud mot antipersonel-la minor. Jag tänker på som införde enlag som förbjuder tillverkning, export, import ochinnehav av AP-minor, på som deklarerade ijuni att de inte längre skall använda AP-minor i för-svaret och att de lagrade skall fasas ut , påÖsterrike som deklarerade att man harslutat använda AP-minor och att lagren har förstörts,på som deklarerade att manskall sluta använda AP-minor, på som hargjort likadant och på som jobbar i samma rikt-ning.Finns det verkligen några skäl till att harantipersonella minor? Finns det ett sådant behov?Anf. 34 Försvarsminister ()Fru talman! Vi är överens om målet, och jag. Målet för är ett globalt för-bud mot antipersonella minor. Vi är också överens omatt det brådskar.Varje lands försvarskoncept är beroende av län-dernas skiftande förhållanden. Därför kan man intesäga att det som är en bra lösning för ett land automa-tiskt också är en bra lösning för ett annat land. Fakto-rer som påverkar utformningen av vårt svenska för-svar är bl.a. vårt läge, vår i förhållande till folkmäng-den stora landyta och vår alliansfrihet. Utgångspunk-ten har varit att vårt försvar är skräddarsytt för justvårt land. Detsamma gäller för varje annat land ivärlden.Jag tycker ändå att skall varanöjd med beskedet att Försvarsmakten nu håller på attgå igenom sitt uppdrag. Om två räknarjag med att ha fått Försvarsmaktens redovisning. Dåkan vi bättre se på vårt försvars behov av dessa minor.Jag känner behov av att tillägga en sak, eftersomdet är så mycket missinformation och felaktiga upp-gifter i debatten. Dess bättre har inte använt sådana, men jag vill passa på tillfället attsäga att inte tillverkar några antipersonellaminor, att vi inte exporterar några och att vi inte helleravser att inköpa några för att förnya våra lager. Vi harvåra minor endast för att kunna försvara landet ochvår befolkning. Vi avser inte att använda våra minorutanför vårt lands gränser, utan vi har minorna enbartför att skydda oss mot en angripare. Trots detta harjag tagit initiativ till att se på vilket sätt vi skulle kun-na undvara minorna i vårt försvar. Den debatten får viföra i anslutning till nästa års försvarsbeslut.Anf. 35 ()Fru talman! Jag är medveten om att utredningenarbetar och skall komma med förslag till åtgärder,men jag kände det angeläget att föra in följande idebatten. från det att utredningen tillsat-tes till nu har det gjorts enskilda insatser av andraländer som är i liknande situation som vi i . Dåtyckte jag att det var viktigt att jämföra med Norgesom också har en omfattande yttre gräns och medÖsterrike som är alliansfritt i likhet med Sverige.Trots att de har en liknande försvarssituation som vi iSverige har de vågat gå före på detta område.Jag kände att det var viktigt att föra in i debattenockså att svenskarna - efter vad jag har erfarit - intevill ha dessa minor. De skall ju användas mot en an-gripare som kommer in i landet. Då kan det bli ensådan situation att vi inte kan återvända till vårt land.Vi vill inte att våra barn skall utsättas för minfaraefter ett eventuellt krig eller en kris.Anf. 36 Försvarsminister ()Fru talman! Jag möter väldigt många människorsom inte vill ha något försvar alls. Jag möter mångamänniskor som säger att vi skall har ett försvar menatt vi inte skall ha några vapen. Jag utgår från att detfinns en betydande majoritet i riksdag -åtminstone har våra folkrörelsepartier Socialdemokra-terna och den inställningen - för att vi skallha ett starkt försvar för att kunna försvara vårt landoch vår frihet. Då får vi se hur vi bäst kan göra det.Det är utgångspunkten. Minförsvaret är en del avdetta försvar.Nu har Försvarsmakten och ÖB fått uppdraget attse på vilket sätt minorna har betydelse i det svenskaförsvaret. kommer vi att få diskutera frågani . Jag vill gärna ha en öppen debatt. Jag kangott medverka till att så snart jag får resultatet frånFörsvarsmakten också lämna en redovisning införSveriges riksdag på denna punkt så att vi får en all-män politisk debatt om det.Anf. 37 ()Fru talman! Jag vill också ha ett försvar. Jag inseratt vi kan klara av ett visst hot från den invaderandegenom att det finns minerad mark, men jag insernumera mer och mer att om man misslyckas med detstår vi efteråt i en situation där våra svenska barnutsätts för minfara när de vill återvända till sitt land.Vi ser effekterna i , , Angolaosv. Minorna användes från början till att försvara,men det har gett sådana effekter att människor dödasflera år efter det att kriget har slutat.Jag skulle vilja ställa ytterligare en fråga: Har re-geringen några andra planer för att kunna trycka påför att få ett internationellt förbud?Anf. 38 Försvarsminister ()Fru talman! Jag tycker lika illa som om dessa minor. De är fasansfulla. Men ärjag också försvarsminister och måste se till att Sverigehar ett starkt och modernt försvar. Skall vi kunnaförsvara landet om vi blir angripna måste vi olikaslags vapen. I en sådan situation får vi pröva om vifortsatt bör ha minvapnet. Det kan jag inte uttala migom . Om vi inte har minvapnet måste vi medhänsyn till vårt avlånga och glesbefolkade land haandra försvarsanordningar. Då får vi ta ställning till dekostnader och annat som detta innebär.Jag vill än en gång understryka att vi har våra mi-nor endast för att försvara landet, vår frihet, vår be-folkning och våra barn. Vi har minorna endast för attskydda oss mot en angripare, inte för att använda demutanför gränser.Anf. 39 ()Fru talman! Jag tror att den här debatten ändåhar gjort att frågan belysts ur ytterligare flervinklar. Jag vet att ett svenskt förbud skullevälkomnas av flera internationella organisationer,bl.a. Internationella röda kors-kommittén.Dessutom har uttalat att man villatt enskilda länder skall gå före. Om vi skulle göradet skulle det vara en fin gest för att få andraländer att ställa upp.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på frågorna 1995/96:118, 119, 120 och124 om Apoteksbolagets försäljning i Baltikumm.m.Anf. 40 Socialminister ()Fru talman! har ställt fyra frågortill mig med anknytning till Apoteksbolaget. Jag be-svarar frågorna i ett sammanhang.I den första frågan undrar vad jagavser att vidta för åtgärder för att bryta en oacceptabelutveckling av kostnaden och prisbilden inom läkeme-delsdistributionen.En arbetsgrupp inom har i enpromemoria om Apoteksbolagets framtida roll, vilkenöverlämnades till mig i går, bl.a. tagit upp denna frå-ga. I rapporten föreslås ett nytt system att fastställaApoteksbolagets marginaler. Förslaget har utarbetats isamråd med Kommittén om hälso- och sjukvårdensfinansiering och organisation, HSU 2000, som över-lämnade sitt betänkande "Reform på recept" likaledesi går. Jag kommer mot bakgrund av bl.a. dessa utred-ningar att föreslå regeringen en proposition till riks-dagen med förslag till åtgärder för attminska kostnaderna inom läkemedelsförsörjningen.Margit andra fråga avser Apoteksbola-gets hjälp till de baltiska staterna för att förbättraderas läkemedelsförsörjning och försäljningen avADA AB till . Jag har påfråga från informerat om att avsiktenbakom denna affär är att renodla Apoteksbolagetsverksamhet till detaljhandel med läkemedel inför detnya avtal mellan staten och Apoteksbolaget som skallgälla från . Jag redogjorde då ocksåför att avsikten är att Apoteksbolaget skall reducerasitt aktieinnehav i först till avtotala antalet aktier och sedan sälja återstående aktierså fort de ekonomiska betingelserna bedöms varalämpliga.När det gäller fråga om vilkakrav regeringen avser att ställa på Apoteksbolaget omavtalet med staten skall kunna förnyas vill jag åter-igen hänvisa till den promemoria om Apoteksbolagetsframtida roll som överlämnades till mig i går. I dennadiskuteras hur ett nytt avtal skulle utformas. Rege-ringen har, i avvaktan på att frågan bereds, förlängtdet nuvarande avtalet att gälla under nästkommandeår. Ett nytt avtal avses slutas den 1 januari 1997.Den tredje frågan berör Apoteksbolagets försälj-ning av fastigheter. Jag är här helt enig med MargitGennser om att Apoteksbolaget inte skall äga aktierinom fastighetsförvaltning. Anledningen till att Apo-teksbolaget sålde fastigheter till JM Bygg var också idetta fall en anpassning till kraven att Apoteksbolageti framtiden enbart skall ägna sig åt detaljhandel medläkemedel. Aktierna har därefter sålts av Apoteksbo-laget till dess pensionsstiftelse, och bolaget äger intelängre några aktier i fastighetsbranschen. Vidare villjag påpeka att det har gjorts en grundlig genomgångav Apoteksbolagets verksamhet inom den arbetsgruppi som har haft till uppgift attlägga fram förslag om hur Apoteksbolaget skall verkai framtiden.Denna genomgång bygger bl.a. på de förslag somMargit lade fram i sin utredning om detalj-handel med läkemedel. Avsikten är, som jag tidigarenämnt, att föreslå regeringen att lägga fram en pro-position om Apoteksbolagets framtida roll under nästaår. I detta sammanhang kan övervägas om RFV skallfå ett uppdrag att ytterligare belysa någon frågeställ-ning.Margit fjärde fråga gäller Apoteksbola-gets försäljning i . Även detta ämne har jagutförligt belyst i ett frågesvar . Jag vill återigenslå fast att det inte är Apoteksbolaget som exporterareller säljer läkemedel till andra länder. Det av Apo-teksbolaget tills helägda dotterbolaget tillsammans med sin nuvarande huvudägare fin-ländska Tamro ett distributionsföretag, , verk-samt i de baltiska staterna. Detta företag lagrar ochlevererar till försäljningsställena sådana läkemedelsom är godkända av de nationella läkemedelsmyndig-heterna, och som inhemska eller utländska läkeme-delsföretag säljer till apotek och andra försäljnings-ställen i dessa länder. Ett av de läkemedel som distri-bueras i och som har godkänts av den estniskaläkemedelskontrollen är det rysktillverkade läkemed-let Citramon, som innehåller fenacetin. Detta läkeme-del är inte längre godkänt i Sverige.Apoteksbolaget är alltså inte majoritetsägare idistributionsrörelsen och kan därför inte ge ensidigadirektiv om hur verksamheten skall skötas.