prot · GJ0940 · 1995-12-18 00:00:00 — Här har majoritet påett utmärkt sätt beskrivit skälen för att detta sätt attupprätta folk- och bostadsräkning inte på något sättstör vare sig rimlig integritet eller sekretessfrågor.Utöver en hänvisning till läsning av konstitutionsut-skottets yttrande vill jag bara kort tillägga följande.Integritetsskyddet bör ses mot bakgrund av attuppgifterna i registret inte är individanknutna. Dettavill jag särskilt understryka. Något sekretesskyddkommer inte att behöva finnas med hänsyn tillskyddsvärdet på uppgifterna och den begränsade ska-derisken. Regleringen av registerändamålet medgeranvändning av uppgifterna i lägenhetsregistret förframställning av statistik och folkbokföringen. Regist-ret får också användas för resursfördelning samt pla-nering, uppföljning och utvärdering av boende, byg-gande och kommunikation.Så bara några ord om somskrivit till bl.a. finansutskottet och ansett att kommu-nerna bör svara för adressregistret utan ersättning frånstaten.Kostnaden för en traditionell folk- och bostads-räkning var , varav kom-munernas kostnader var . Dennaverksamhet var dock inte lagreglerad.Den totala kostnaden för att bygga upp detta nyaregister beräknas till . Kostnadenför att ta fram underlag till en traditionell folk- ochbostadsräkning beräknas sedan till 10 miljoner kronor.Kommunernas kostnader för registrering av adres-ser uppgår till drygt 20 miljoner kronor.Med hänsyn till att kommunernas kostnader kom-mer att minska från för en folk-och bostadsräkning till drygt 20 miljonerkronor för att föra adressregister engångsvis anser viinte att det finns skäl att nu tillmötesgå Kommunför-bundet.Till sist några ord om informationsfrågor. Det pas-sar väl med Per Bills resonemang om smygkontroll.Berörda myndigheter kommer att ge en allmän infor-mation om provverksamheten i form av annonser,pressmeddelanden och informationsträffar. Allmänhe-ten kommer också att ges möjlighet att rekvirera in-formationsmaterial.Vidare kommer information att ges till de registre-rade om de uppgifter som påförs av skattemyndighe-ten, dvs. lägenhetsbeteckning för medlemmar i hus-håll med utgångspunkt i kontraktsinnehavarens per-sonnummer. Information skall ges i samband med attfolkbokföring sker på lägenhet och innebär att ingauppgifter kommer att registreras utan de berördasvetskap.Några kommentarer till framför allt vad Per Billsade i sitt inledningsanförande. Han talade om store-brorssamhället. Jag tycker att det bästa beviset för attdet inte är relevant är att hans partikamrat som har stor erfarenhet av verk-samhet ställer upp på det här förslaget. Det borde varagaranti nog för Per och andra.Resonemanget om smygkontroll har jag redanbemött i samband med det jag här har sagt om infor-mation. Om man vill smyga går man väl inte ut i storakampanjer och talar om vad det här innehåller? Dåskulle man hålla tyst och genomföra det här. Vi görprecis tvärtom. Det tycker jag är en garanti för att viinte smyger med någonting.Dessutom vill jag avslutningsvis säga till Per Billatt det står även i er reservation att statistik behövs förolika verksamheter. Det är ett bevis för att det härbehövs.Fru talman! Jag vill yrka bifall till hemställan i fi-nansutskottets betänkande nr 6 och avslag på samtligareservationer.Anf. 55 PER () replikFru talman! pratar mycket om statensbehov. Det handlar om planering och styrning avmedborgarna. skall man ta in den infor-mation som man har fått genom de vanligafolk- och bostadsräkningarna.Jag tror inte att man längre vågar gå ut och görasom man gjorde 1985 och 1990. I stället blir det nuallt viktigare att kunna samköra. Det märkte vi redan1990 när många personer skrev i stort sett vad somhelst på sin folk- och bostadsräkning och trodde att deskulle bli kontaktade när de t.ex. angav att de bodde ien tolvrumslägenhet med två hästar. Men det blev deinte. Det enda som var viktigt var att få en namnun-derskrift så att datorerna skulle kunna börja köra igång.Vi tror att det behövs statistik. Men vi tror att omman upplyser och informerar medborgarna om beho-vet av denna statistik kan man få uppgifterna utannågot tvång.Anf. 56 BO () replikFru talman! Jag skulle gärna vilja ställa en frågatill Per . Den här statistiken är redan uppbyggd förenfamiljshus. Varför är det så besvärligt att ävenacceptera att man inför detta för personer som bor ilägenhet? För att få fullständig statistik är det välrimligt att man gör samma bedömningar oavsett vil-ken boendeform olika personer har valt.Jag vill också kommentera resonemanget om urvali förhållande till träffsäkerhet. Folk- och bostadsräk-ningen 90 visade att tillförlitligheten sjönk. Den skulleha sjunkit ännu mera . Om man skall ha ett sådanthär register och sådana uppgifter är det väl viktigt ochrimligt att de är relevanta. Därför tycker jag att det härsättet att lägga upp ett register på är betydligt bättreoch säkrare än det gamla. Man borde kunna rekom-mendera det här.Per vill naturligtvis inte ge sig när det gällerpåståendena om staten som storebror. Det är nog inteså många som tror på Per i det sammanhanget.Jag har i mitt anförande försökt visa att det inte baraär staten som vill ha de här uppgifterna - det är kom-munerna, men det är också det privata, som behöveruppgifter för att kunna planera bostadsbyggande ochannat. Det är alltså inte bara staten som behöver upp-gifter utan samhället i stort, även den privata sektorn.Det tycker jag borde vara ett skäl för att acceptera dethär förslaget.Anf. 57 PER () replikFru talman! Jag kan först konstatera att även Data-inspektionen är orolig för storebrorssamhället, såensamma är inte vi moderater.Jämförelsen med småhus är inte relevant. Småhusäger man, och man måste naturligtvis ha en lagfart påatt man är ägare till det. Det kan inte motivera att manpå olika sätt försöker ta reda på exakt var alla männi-skor bor.Egentligen är detta ganska omodernt. Vart tiondeår skall man göra sådana här saker, och i framtidenkommer människor att flytta betydligt oftare bådemellan orter i och till orter runt om i helavärlden. Det här kommer alltså att bli meningslösinformation.Anf. 58 BO () replikFru talman! Jag tror att både FN och EU, som nusnart kommer med direktiv om att man skall läggaupp en sådan här folk- och bostadsräkning, borde hatagit hänsyn till att det finns en stor flyttningsbenä-genhet. Därmed blir det ännu viktigare att man har ensådan uppläggning som vi nu föreslår för att man skallfå tillförlitlig statistik.Jag tycker att yttrande ärmycket bra. Utskottet skriver:"Utskottet anser i likhet med regeringen att över-vägande skäl talar för att folk- och bostadsräkningarnai fortsättningen skall ske genom att uppgifterna helthämtas från andra register i stället för att som hittillsdelvis ha inhämtats också från de enskilda personerna.- - -En registerbaserad folk- och bostadsräkning förut-sätter folkbokföring på lägenhet för dem som bor iflerbostadshus, liksom hushåll i enbostadshus i dagregistreras på sin bostad. "Jag tycker att det här är överväldigande bevis föratt det här sättet att göra folk- och bostadsräkning ärbåde godkänt och riktigt för framtiden.Anf. 59 () replikFru talman! Låt mig börja med att yrka bifall tillreservation 1 och 2 och avslag på propositionen. Detglömde jag när jag höll mitt anförande.När det gäller behoven vill jag säga till Bo Nilssonatt jag inte tror att vi kan uttala oss så entydigt somhan gör. Alla kommuner använder nämligen inte folk-och bostadsräkningens uppgifter. Om jag inte minnsfel var länge mycket kyligt och avvaktan-de till att anslå de medel som skulle ha behövts för attkunna använda uppgifterna i FoB 90. Det är alltså inteså entydigt att alla kommuner ropar och längtar efteren folk- och bostadsräkning.Och det kan man förstå. Låt oss ta äldrevårdensom ett exempel. Vi har ju vetat, bl.a. genom folk-och bostadsräkningar, att vi är en åldrande befolkningoch att detta skulle medföra större behov av vårdplat-ser, sjukvård och äldreboende. Trots det råder detoerhört stor brist på platser. Då frågar jag och mångaandra vanliga människor: Vad använder man folk-och bostadsräkningar till, om det inte är just för attskriva fram tendenser som man ser och förutse be-hov? När man inte gör det uppstår det en viss miss-tänksamhet.När det sedan gäller kostnaderna vill jag säga attden siffra som anger - 10 miljoner kronor- och som även förs fram som ett huvudnummer ibetänkandet gäller när alla införings- och startkostna-der är betalda. Jag tillåter mig att tvivla på att 10miljoner kronor per gång skulle räcka, när försöks-verksamheten för bara de två kommuner som äraktuella kostar 37 miljoner kronor.När det gäller integriteten kan jag inte riktigt för-stå att vågar vara så tydlig och säker på attdetta inte är integritetskränkande. Regeringen skriversjälv på s. 36 om risken för integritetsintrång. 34skriver man att maskinell sammankoppling av maka,barn oavsett ålder, föräldrar och sammanboende kanockså göras med hjälp av folkbokföringen. 35skriver man: "Uppgifterna i ett lägenhetsregister ärinte direkt personanknutna utan kopplingen till personoch hushåll sker i folkbokföringsregistren och senareockså vid statistikframställningen."Anf. 60 BO () replikFru talman! talar om vad hon"tror" och frågar hur vi kan vara så tydliga. Det ver-kar som om hon själv är väldigt osäker, och det trorjag nog är bra med tanke på den uppfattning hon har.Jag upprepar att den här sortens register redanfinns när det gäller enbostadshus. Jag tycker att det ärkonstigt att man inte skulle kunna göra samma be-dömning när det gäller flerbostadshus.Man behöver inte lämna ut några individuppgifter,utan det råder fullständig sekretess. Det står bl.a. ibetänkandet att de uppgifter som SCB använder föratt framställa statistik omfattas av absolut sekretess.Jag tycker därför att bl.a. är onödigtorolig för det här.Margitta sade också någonting märkligt,nämligen att är osäker på dethär. Men det är ju faktiskt så att redananvänder det här sättet att jobba med register. Manhar väl då upptäckt att det är ett bra sätt och därförövergivit sin gamla uppfattning. Jag tycker att detockså talar för att även borde ge sigpå den här punkten.Anf. 61 () replikFru talman! Jag är mycket säker på att detta är ettintegritetskränkande register, som kommer attvara förödande för tilltron till och legitimiteten förriksdagens framtida beslut på detta område.När det gällde talade jag om 1990. Dengången var länge väldigt avvaktande tillatt anslå de medel som kunde behövas för att manskulle kunna använda FoB 90. Jag har ingen aningvilken inställning är i dag.Bo Nilsson talade om vilket behov vi har avforskning. Men vi får ändå inte glömma att bl.a. Data-inspektionen aldrig skulle godkänna ett forskningsre-gister med så luddiga argument som här framförts.Man har alltid som ett huvudkrav att ändamålet medforskningen måste vara så preciserat att det alltidframgår vilken speciell forskning som skall göras medhjälp av de personanknutna uppgifter som samlas in.Så tydligt är inte detta förslag.Det måste väl ändå vara en skillnad mellan attvillor finns i ett register och att man för varje lägenhetanger t.ex. , , nr48. Av detta kommer då att framgå att jag bor ihopmed , med , ,, osv, eftersom vi alla bor i lägenhet nr48. Detta är det integritetskränkande.På lång sikt kommer det av adressen att framgå -för postmästaren, för brevbäraren och för alla andrasom ser ens adress - vem man bor ihop med och hurmånga man är. Det är integritetskränkande. Det är enkonsekvens av att vi nu inrättar detta lägenhetsregis-ter.Anf. 62 BO () replikFru talman! När använder ordsom "förödande" tror jag att hon talar emot sig själv.När man tar till så starka ord betyder det ofta att maninte har ordentligt på fötterna. Det menar jag noggäller för i den här frågan - också,höll jag på att säga, men det tar jag genast tillbaka.Margitta tog som exempel ochsade att man 1990 var emot. Men har jag ju förkla-rat att den här gången tycker att det här ärett bra sätt att jobba - det står också beskrivet i betän-kandet. När nu kommunerna som behöver de häruppgifterna har ändrat sig tycker jag att det finns skäläven för att ändra sig.Margitta "trodde" igen att 10 miljonerkronor inte räcker. Men vi har bedömt att det kommeratt räcka med när det här registretär upparbetat.När det gäller integriteten och sekretessen vill jagtill sist säga att vi har ett organ som kan de här frå-gorna och som ständigt arbetar med dem, nämligenkonstitutionsutskottet, och utskottet har konstaterat attdet här är ett klart godkänt sätt att jobba med de härfrågorna. Då tycker jag att vi skall följa den linjen.Till allra sist vill jag säga att sekretessfrågorna. Det förekommer fak-tiskt inga individuppgifter i det här programmet sedandet är uppbyggt.Anf. 63 ()Fru talman! Den svenska folkbokföringen harmycket gamla anor, och vi har anledning att varastolta över den statistik bakåt i tiden som den har givitoss tillgång till.Vi har ofta, inte minst i kommunerna i sambandmed att debatten har förts kring folk- och bostadsräk-ningarna, haft funderingar på varför folkbokföringenoch de uppgifter som finns där inte skulle kunna varatillräckliga för att ha den samhällsplanering som ärsyftet bakom folk- och bostadsräkningarna. Det har dåvarit uppenbart att det i de uppgifterna saknas en del,som har fått samlas in, i det här fallet vart femte år.Men i grunden har vi tyckt att det varit egendomligtatt man skall behöva göra särskilda uppgiftsinsam-lingar.Här i har man, såvitt jag förstår, haftsamma inställning i anslutning till diskussionen tidi-gare om de folk- och bostadsräkningarna.Man har då sökt sig fram till vägen huruvida detskulle vara möjligt att ha en registerbaserad folk- ochbostadsräkning. Förutsättningen för att ha det harredan nämnts, dvs. att det bör gälla samma med fler-bostadshusen som gäller med enbostadshusen,nämligen att det finns ett register.Vi moderater har i olika sammanhang föreslagitatt man skulle kunna övergå till ett system med ägar-lägenheter i flerbostadshus. Om de var ägda skulle vifå även ett register på lägenheter i flerbostadshus.Jag tycker inte att det är särskilt märkvärdigt omvi nu skulle upprätta ett lägenhetsregister över bostä-der i vårt land och den vägen få en komplettering ifolkbokföringen. när man hör den här debattenoch övertonerna i den undrar man om vi, med deargument som framförs, över huvud taget skulle kun-na besluta om en folkbokföring i vårt land. är detfråga om en komplettering, som är viktig för de pla-neringsfrågor som bl.a. har nämnt.Integritetsfrågorna är utomordentligt viktiga, en-ligt min mening. Det sker integritetskränkningar på enrad områden, där det kan diskuteras i vilken utsträck-ning starkt personliga uppgifter skall vara offentliga.Man kan nämna ett sådant exempel som att det i vårtland ges ut böcker om vad enskilda människor tjä-nar - inkomst av tjänst eller kapital - och om vilkenförmögenhet människor har. Man kan rada upp ytter-ligare exempel på uppgifter som är tillgängliga omenskilda personer.Jag har väldigt svårt att förstå att det skulle varanågot märkvärdigt att människor talar om var de bor.De flesta människor är tvingade att angeden exakta fastigheten i fråga om enbostadshusen. Jaghar svårt att förstå, , varför det skullevara så komplicerat att i ett stort flerbostadshus, därväldigt många har samma adress, ha en unik bestäm-ning av var i en stor fastighet man bor. Detta är nöd-vändigt för samhällsplaneringen; det vet vi som harvarit aktiva ute i kommunerna och som har sett vad dehär uppgifterna kan användas till för att åstadkommadet goda samhället.Jag har därför haft väldigt svårt att förstå de beve-kelsegrunder som har legat bakom förslaget om av-slag på propositionen. Därför har jag inte ställt migbakom någon reservation.Jag yrkar bifall till utskottets förslag.Anf. 64 ()Fru talman! Jag skulle bara vilja säga till Bo Nils-son att det i KU:s yttrande står klart att integritet är enavvägning mellan olika intressen. Det går alltså inteatt klart definiera. Jag vill då bara säga att vi i dennaavvägning tydligt kan se ideologiska skillnader ossemellan, mellan en socialdemokratisk och en liberaluppfattning om vem som i detta fall är ägare av upp-gifterna. Socialdemokraterna sätter alltså den kollek-tiva nyttan före individnyttan, och liberaler tillåterinte att individers integritet kränks för ett förmentkollektivt syfte.Anf. 65 BO ()Fru talman! När det gäller den ideologiska skill-naden mellan och Socialdemokraterna i dehär frågorna, tror jag snarare att skillnaden ligger ikommunal erfarenhet. Vi som har jobbat ute i kom-munerna känner till det här behovet och är ocksåberedda att se till att kommuner och andra planerarehar en chans att få sådana uppgifter att de kan förbätt-ra sina planeringsmetoder, och dessutom kanske ock-så kan svara för utvecklingen i sina kommuner. Jagtror alltså snarare att skillnaden ligger där än att denär ideologisk.Anf. 66 ()Fru talman! Med erfarenhet av landstings-kommunalt arbete är jag inte fullt så imponerad avkommunala och landstingskommunala insatser just idessa frågor.Anf. 67 BO ()Fru talman! vill jag säga att vi skiljer ossockså på denna punkt. Jag har mycket stort förtroendeför kommunernas sätt att jobba med sådana här frå-gor. Därför har vi kanske olika åsikter om detta.Anf. 68 ()Fru talman! Jag sade att jag inte var imponerad.Det var det ord jag använde.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )6 § Vissa mindre ändringar i kommunalskatte-lagen, m.m.FöredrogsSkatteutskottets betänkande 1995/96:SkU15Vissa mindre ändringar i kommunalskattelagen,m.m. 1995/96:102)Kammaren biföll andre vice talmannens hemstäl-lan om att ärendet fick avgöras efter endast en bord-läggning.Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )7 § Beskattning av utländska kapitalförsäk-ringarFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1995/96:SkU16Beskattning av utländska kapitalförsäkringar(prop. 1995/96:97)Kammaren biföll andre vice talmannens hemstäl-lan om att ärendet fick avgöras efter endast en bord-läggning.Anf. 69 ()Fru talman! Den debatt som vi nu skall ha handlarinte enbart om beskattning av utländska kapitalför-säkringar och om att skjuta upp slopandet av förmö-genhetsskatten . Det handlar också ihögsta grad om roll i det internationellasamarbetet. Vi har genom först och sedandet fulla medlemskapet i den europeiska unionenförbundit oss att följa ett antal gemensamma riktlinjeroch bestämmelser. En av de allra främsta gäller denfria rörligheten för människor, varor, tjänster ochkapital. Det är i mångt och mycket fundamentet fördet internationella samarbetet. Bakom ligger vetska-pen att det är denna fria rörlighet och samarbetet övergränserna som är grunden för tillväxt och välstånd, iSverige och i världen.Vi i var länge mer eller mindre isoleradefrån vår omvärld. Vi hade längre än de allra flestaindustrinationer kvar valutaregleringar och andrahinder för kapitalrörelser. är förhållandena annor-lunda, men detta innebär också att som nationinte kan ha helt annorlunda ekonomiska regler änövriga i . Gör vi det får vi finna oss i att t.ex.kapitalströmmarna tar en annan väg, vilket naturligt-vis är till förfång för . Så blev det när svenskakapitalförsäkringar började förmögenhetsbeskattas,medan utländska kapitalförsäkringar förblev obeskat-tade. Detta var i högsta grad diskriminerande försvenska försäkringsbolag, och effekten blev också denväntade: Tecknandet av försäkringar i utlandet ökadekraftigt. vill regeringen komma åt detta genom attinföra beskattning även av de utländska försäkringar-na.Detta kan ju tyckas vara rättvist och riktigt. Menså enkelt är det inte. Bestämmelserna för kapitalför-säkringar varierar från land till land. är detingen beskattning alls, ibland är det försäkringsbola-gen som är skatteobjekt och beskattas för-säkringstagarna. Generellt kan man säga som det ståri regeringens lagrådsremiss: Avkastningen på livför-säkringskapitalet är normalt föremål för betydandeeller fulla skattelättnader i de kontinentala länderna.När det nu är så att nettoavkastningen efter skattför kapitalförsäkringar varierar kraftigt mellan Sveri-ge och andra länder är det inte konstigt att svenskamedborgare använder sig av sin rätt att placera sinapengar där de ger den bästa avkastningen. Ur natio-nens synvinkel är det naturligtvis inte bra att kapitalströmmar ur landet. Vi behöver sparande som ärlångsiktigt och som kan delta i den revitalisering avSverige som industrination som är önskvärd och nöd-vändig. Svenska försäkringsbolag investerar mer isvenska aktier och obligationer än vad utländska bo-lag gör.Fru talman! Om vi skall konkurrera om sparande-strömmarna kan vi i princip välja två vägar. Denförsta vägen är att göra som regeringen och utskotts-majoriteten vill att vi skall göra: bygga murar gente-mot andra länder, införa skattesanktioner mot utländ-ska försäkringar och hoppas att svenska sparare stan-nar hemma med sitt kapital. Vi ställer oss då utanförgemenskapen och riskerar att fällas i EG-domstolen.Den andra vägen är den rakt motsatta, nämligen attslopa förmögenhetsbeskattningen en gång för alla. Dåblir det inte bara rättvisa mellan svenska och utländ-ska försäkringsbolag, utan då blir det också en störrekonkurrens mellan olika alternativa kapitalplaceringarinom och utanför landet.Regeringen har föreslagit att de nuvarande över-gångsreglerna avseende förmögenhetsbeskattningförlängs . Dessa regler är tillfälliga iavvaktan på att förmögenhetsskatten enligt beslut avriksdagen skulle slopas 1995. Vi moderater har i enmotion med anledning av proposition 1995/96:25utvecklat skälen till varför förmögenhetsskatten skallslopas. Den debatten äger som bekant rum i morgon.Vi säger att det inte finns någon anledning till attövergångsreglerna skall förlängas.Fru talman! Det är klart att vi skall acceptera att viär en del av ett större internationellt samarbete ochanpassa våra lagar därefter. Vi kan inte tro att vi bådekan vara en totalreglerad stat och vara enfullvärdig medlem i den europeiska gemenskapen. IÖsttyskland byggde man muren för att hindra folkfrån att fly. Kapital är ännu mer lättrörligt än perso-ner. Det är dömt att misslyckas att bygga murar förkapitalrörelser.Långt bundet sparande är samhällsnyttigt och böruppmuntras. Varför är vi då så annorlunda än andraländer? Binder man sitt sparande är man extremtberoende av långa, stabila regler. Det är därför upprö-rande att se hur regering och riksdag har agerat motförsäkringssparandet i . ge-nomfördes en konfiskation av pensionssparandet.Avkastningen på pensionssparandet hade då varitmycket hög beroende på stigande fastighetsvärdenoch aktiekurser. Detta skulle vara särskilt stötande,och staten drog in utan vidare. Jagkan inte erinra mig att någon från Socialdemokraternavelat betala tillbaka något, när det sedan visade sig attmycket av denna förmögenhetsuppbyggnad var enillusion.Skatten skulle dock vara en engångsföreteelse.Sedan dess har vi fått se flera försämringar av villko-ren för försäkringssparande. har upp-skjutning av inkomstskatten till följd av att man beta-lar för pensionsförsäkringar halverats. Biträ-dande socialminister har i några upp-märksammade uttalanden hävdat att det skulle varamöjligt att reducera den allmänna tilläggspensionenför dem som har privata försäkringar. Det sägs attdetta skulle vara logiskt. Jag har svårt att se logiken iatt hindra medborgarna från att själva trygga sinafamiljers ekonomi. Och gäller det kapitalförsäk-ringarna.Det förutsätts att utländska försäkringsbolag skalllämna kontrolluppgifter till svenska skattemyndighe-ter. Detta kommer med stor sannolikhet inte att ske.Jag vet att några av de största utländska aktörerna påden svenska marknaden inte kommer att göra det avkonkurrensskäl och integritetsskäl. Jag vet också attett engelskt dotterbolag till ett av störstaförsäkringsbolag inte kommer att lämna sådana upp-gifter. Detta gäller naturligtvis bara i det fall försäk-ringen tecknats i utan att det svenska bolagetvarit medverkande.