prot · GI0987 · 1995-04-06 00:00:00 — Det är också därförsom vi i budgetpropositionen, trots otroligt kärvabesparingstider, värnar om bibehållna anslag till denobligatoriska skolan.Skolan behöver nya och delvis andra resurser ochkompetenser för att kunna rusta barnen för morgon-dagens samhälle. Detta innebär självfallet satsningarpå lokaler och teknisk utrustning, t.ex. datorer, ochandra materiella investeringar.Skillnaderna när det gäller barnens tillgång till ochförutsättningar för att använda ny teknik - jag tänkerframför allt på datorer - ökar. Detta leder till att desom har och kan får ytterligare stimulans och positivabidrag till sin utveckling. Därigenom skapas ökadeklyftor i klassrummen. Det finns också skillnadermellan könen. Flickor ställs oftare än pojkar utanförkontakten med den nya tekniken. Detta måste medve-tet vägas in när skolan planerar att ta in ny teknik. Dethandlar inte bara om inköp av utrustning utan ocksåom en pedagogisk medvetenhet vad gäller möjlighe-ten att tillföra alla barn ett nytt redskap.Herr talman! När det gäller skolans resurser är denviktigaste investeringen i skolan, enligt min mening,den som bidrar till en ökad kvalitet i mötet mellanmänniskor. Det är grunden för utvecklingen av varjebarns självkänsla och möjlighet att ta in och utvecklakunskaper och förmågor. Det handlar om att lära sigatt utveckla relationer, hantera konflikter och andraproblem och utmaningar som livet innebär. Därmed ärdet inte sagt att införsel av ny teknik inte behövs. Menmänniskor behöver också människor. Det gäller inteminst barn.Den utredningen som har tillsats av regeringenmed uppgift att följa och stimulera skolans inre arbetehar en viktig funktion att fylla och kommer tillsam-mans med andra insatser att bidra till att sprida degoda exemplen på bra fungerande verksamheter. Dekan senare stå modell för utveckling av alternativaundervisningsformer och sätt att organisera skolansresurser.Skolans personal ställs inför stora utmaningar ochkrav. Därför är det av största vikt att samhället kan geett fungerande stöd i form av bra kvalitet på såvälgrundutbildning som fortbildning av lärare. Utskottetstöder därför regeringens förslag om en översyn avlärarutbildningen i syfte att stimulera att ny kompe-tens utvecklas och att insatser görs så att fler mänsöker sig till lärarutbildningen. Därigenom blir det enjämnare könsfördelning bland skolans personal påalla stadier.Statens skolverk har i uppdrag att se över hur re-sursfördelningen till barn med särskilda behov ser ut.Det är viktigt att inte dessa grupper missgynnas, dårisken för utslagning är överhängande. En översyn böri första hand se till kvaliteten och till vilka effektertilldelade resurser har och inte bara se till kvantitativamått.Barn med handikapp behöver särskilt uppmärk-sammas och få tillgång till den specialkompetens somfinns att tillgå genom bl.a. i skolan. Regeringen tar i budgetproposi-tionen särskild hänsyn till SIH:s uppgift när det gälleratt ge stöd och rådgivning till funktionshindrade, menman poängterar att SIH:s resurser skall varaett komplement till och inte en ersättning för det stödsom skolorna skall erbjuda.Skolans satsningar på barn med särskilda behovoch funktionshinder kommer även alla andra i skolantill del. En åtgärd som är bra för ett barn med skol-svårigheter eller funktionshinder är bra för alla barn.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan i ut-skottets betänkande.Anf. 140 () replikHerr talman! Jag hade förväntat mig att vi nuskulle få en redovisning av den socialdemokratiskasynen på lärarrollen och av vilka möjligheter som denframtida utvecklingen ger lärarna i sitt yrke. Mentyvärr måste jag konstatera att de socialdemokratiskaledamöterna nog måste ägna sig åt att läsa på de mo-derata reservationer där vi utvecklar vår syn på lärar-rollen.Jag måste också ställa en fråga till . Jag tog i mitt anförande upp Lundsbergs skola.Anser sitt partis agerande i denhär frågan vara i överensstämmelse med det regelverksom är uppsatt? Anser han att hans parti har ageraträttvist gentemot denna skola?Anf. 141 ()replikHerr talman! Jag utgår från att det finns fler änmoderata politiker som har kunskap och erfarenhetersom kan tillföras vad gäller på vilket sätt vi skallvidareutveckla lärarutbildningen. Det är därför viktigtatt vi inte går förhastat fram utan att en utredning kanfå tid på sig att djupare sätta sig in i frågan.Jag är den förste att beklaga att den förra rege-ringen med statsrådet gav Lundsberg deförutsättningar som skolan har . Förslaget i detbetänkande som vi behandlar innebär inte attLundsberg kommer att få andra förutsättningar eko-nomiskt än de man har under nuvarande period. Där-emot förväntar jag mig att slutsatsen av den översynsom görs med syfte att hitta nya regler för riksinterna-ten kommer att bli att alla riksinternat skall behandlaslikvärdigt.Anf. 142 () replikHerr talman! börjar tydligen de socialdemo-kratiska ledamöterna att frisera på den verklighetsbe-skrivning som gäller i den här frågan. Den 1 juli 1994fick ju Lundsberg ställning som riksinternat. Då fannsinte möjligheter att ge skolan de medel som fannsinom anslagsramarna. Dessa var då redan fastställda.Det ställdes då i utsikt att medel skulle anslås underdet kommande verksamhetsåret. Skolan kom in ibilden i ett budgetårsskifte, och regelverket var då sattatt gälla /96. Det är verkligheten.Ert beslut frångår regelverket. Ni har möjligheteratt tillämpa det. Det är nu vi fastställer anslagsramar-na. Men då undantar ni och särbehandlar skolan.Visst finns det fler som har åsikter om lärarut-bildning. Vi moderata utbildningspolitiker hade väl-komnat just att få del av er syn på lärarrollens möjlig-heter, er syn på hur lärarrollen skulle kunna utvecklas.Men ni väljer att tiga.Anf. 143 ()replikHerr talman! Vi väljer inte att tiga, men vi anseratt det finns anledning att komma tillbaka till debattenom lärarnas framtida roll. Det är viktigt att inte gåförhastat fram. Det handlar om att skapa en lärarrollsom innebär att lärarna har den kompetens, de förmå-gor och den placering i organisationen som gör detmöjligt att utbilda och fostra ungdomar som kommeratt jobba långt in på 2000-talet.Jag utgår från att och jag kom-mer att föra debatten om hur den nya lärarrollen skallse ut framöver, och för att få kvalitet påden diskussionen är det viktigt att vi har ett bra under-lag.Anf. 144 ()Herr talman! Jag var väl medveten om att TomasHögström i debatten skulle ta upp ärendet Lundsberg.Jag har då att instämma i vad sadedels i sitt anförande, dels i sitt replikskifte medTorgny Danielsson.Torgny , värmlänning och socialdemo-krat, använde ordet "beklagar", och jag tänkte då: Såbra! får vi höra sanningen från en socialdemokratvid sidan av - det är bra omTomas lyssnar uppmärksamt till vad jag haratt säga i det här ärendet. sade atthan beklagade, men hans beklagan gällde inte dendjupa orättvisa som begås mot ett av tre riksinter-nat, utan han beklagade i stället att den förra rege-ringen har gjort Lundsbergs skola till riksinternat.Torgny har ett kort perspektiv i denhär frågan. Det kan han inte hjälpa. Det är hans ung-dom som gör att han inte vet vad som har hänt genomåren. Han har framtiden för sig och kommer säkert såsmåningom att ta till sig fakta i det här ärendet.Han kan t.o.m. gå tillbaka , då Lunds-bergs skola startade. Skolan ligger i västra har en mycket stor betydelse för framför allt ut-landssvenskars barn och ungdomar. Tusentals föräld-rar har kunnat lita på att deras barn fickden bästa tänkbara utbildning och fostran medanföräldrarna arbetade för i andra länder, ge-nom att Lundsbergs skola fanns.Skolan har emellanåt hamnat mellan de s.k. sto-larna och kommit i trångmål. Men majori-teter har efter diverse turbulenser lyckats åstadkommalösningar som gjort att skolan har kunnat leva vidare.Det var givetvis en strävan hos och ledning och hos kommun, som ärsocialdemokratiskt styrd, att Lundsberg skulle bli ettriksinternat. Det satt hårt inne, men tack vare denborgerliga regeringen kom beslutet till stånd. SomTomas påpekade alldeles skedde dettavid ett tillfälle under budgetåret då det inte gick attklämma in det speciella bidragssystemet i budgeten.Därför uppstod ett tomrum.Skolan hade emellertid tidigare bidrag. Hur storoch grym orättvisan blir uppenbaras när det står klartatt Lundsbergs skola icke som riksinternat skall få deca 4 miljoner i bidrag som de båda andrariksinternaten, det i och det i , har.Efter i kan jag inte erinra migatt en riksdagsmajoritet har varit så totalt okänslig ihandling inför orättvisan. Jag är alldeles övertygadom att den begåvade och trivsamme ordföranden iutbildningsutskottet rätt känner det problem som haruppstått, nämligen hur svårt det är att se hur en skolakommer att missgynnas medan två andra skolor t.o.m.gynnas, och det gäller inte bara regelverket. Tyvärrhar jag inte anmält mig för så pass mycket tid att jagkan utveckla resonemanget kring det som har inträffatvad gäller bidragssystemet. Men i och Grännautgår bidrag även för de elever som inte bor på sko-lornas internat.Jag vill gärna hänvisa till utbildningsutskottetsbetänkande nr 10, s. 46 och 47. Här föreligger enbeskrivning av de reservationer som finns att rösta på.Den ena reservationen, som mitt parti företräder,handlar om att öka anslaget med 4 miljoner. Det ärden summa som något i underkant behövs för attLundsbergs skola inte skall bli diskriminerad och föratt den skall slippa hamna på obestånd.Fortfarande arbetar många svenskar i utlandet, bå-de man och hustru. Men de vill ge barnen fostran ochutbildning i . För dem är det ovärderligt att detfinns skolor som Lundsberg, och . Jagtror att alla har svårt att förstå riksdag ochutbildningsutskottet till på köpet som ju borde ha enbetydande begåvning och bedömningsförmåga atttillgå i ett sådant här sammanhang. För eleverna påLundsberg är det, för att citera en av dem, inte kloktatt politiker kan vara så oschysta. Schystheten finnshos ungdomar, men den finns uppenbarligen inte hosmajoriteten här.Det kan bero på, herr talman, att man inte riktigthar satt sig in i förhållandena. Det hade tyvärr intevärmlänningen gjort när han be-klagade att en värmländsk skola har blivit riksinternat.Det skall man väl jubla över!Anf. 145 ()replikHerr talman! Jag är beredd att som värmlänningstå upp här och ta ansvar för mitt agerande i denhär frågan. Trots min ungdom - jag får tacka förkomplimangen, och jag konstaterar att det ärmin fyrtiotredje födelsedag faktiskt - vet jag en delom Lundsberg genom de kontakter jag har haft medskolan. Jag vet också att den inte ligger i västraVärmland utan i östra , men det kan vi bort-se från.Vad jag anser är olyckligt är inte att Lundsbergblivit riksinternat, utan att Lundsberg är ett riksinter-nat med speciella förutsättningar. Den förra regering-en skapade ju på sätt och vis ett riksinternat i Sverigegenom speciella anslag. Det var under dessa förut-sättningar som Lundsberg gick in.Utskottets agerande innebär inte någon skillnadsom gör att Lundsbergs skola får mindre anslag undernästkommande år än vad den har . Den beredningsom nu är tillsatt kommer att se över förutsättningarnaför de tre riksinternaten.Mitt agerande i denna fråga har varit att se till attärendet har blivit schyst berett. Vi har träffat företrä-dare för skolan i utbildningsutskottet, vilka har fåttredogöra för sin situation. Jag har också deltagit närkommunens ledning har uppvaktat min partigrupp.Jag kan efter det konstatera att ytterligare anslag förriksinternaten i detta stränga ekonomiska läge innebäratt vi i utskottet måste anvisa medel från något annathåll. Det finner jag att det helt enkelt inte går att fåmajoritet för.Anf. 146 () replikHerr talman! Jag tar mig friheten att gå till talar-stolen, bl.a. för att gratulera och lyckönska den senas-te talaren på hans 43-årsdag. Jaglyckönskar till att han har framtiden för sig och atthan har alla möjligheter att sätta sig in i denna fråga.Det var en dålig grej att rätta mig för att jag råka-de säga västra . Jag tänkte på som fortfarande bor där. Att Lundsberg ligger iöstra vet man efter några decennier somkringfarande politiker.Lundsbergs skola har faktiskt bättre bidrag somfriskola än i den situation som är . Jag ber att fårätta på den punkten.Torgny gjorde sig sedan skyldig till enväldigt krystad demagogisk utläggning om hur hanhade arbetat och strävat för detta. Men Staaf-Igelström, partivännen från , har ju i alla fallväckt en motion som har gjorts till reservation av kdsoch . Det finns ju då anledning att arbetaför reservationen och natten, TorgnyDanielsson, så att ni ser till att det blir en majoritet förden.Vi moderater har valt en annan väg. F.d. statsrådetpå skolministerposten, , hade ju för av-sikt att arbeta in dessa 4 miljoner som krävs i budge-ten, men tyvärr kunde inte detta fullgöras. Men det ärbara att välja mellan två reservationer. Gör nu enhistorisk insats här, , och se till atträttvisa skapas. Det som föreligger här i betän-kandet är jag övertygad om att de flesta av er social-demokrater liksom borgerliga ledamöter ser som endjup och kränkande orättvisa.Anf. 147 ()replikHerr talman! Vi talar nu , som det dröjerinnan får de nya förutsättningar som gällerför samtliga riksinternat. Då utgår jag ifrån, som jagtidigare sade, att de tre riksinternaten kommer attbehandlas på likvärdigt sätt och att rättvisa där kanskapas.Jag vet inte om har andra pengar attplocka fram än de som har redovisats i utskottet. Dethandlar ju om att man måste få majoritet i utskottetför att föra in nya anslag och medel.Anf. 148 () replikHerr talman! På något sätt ligger det nära en lik-nelse med tre personer i en båt. De trillar i sjön. Tvåräddar sig, men den tredje han ligger kvar där - detkan vara en hon också, vilket vore ännu värre. Därstår då socialdemokraten på kajenoch konstaterar: Vi kan inte göra någonting åt dentredje som ligger i vattnet, utan vi måste utreda dethär först.Men varför utreda när det finns klara regler förriksinternat? Det är dessutom ett mycket klarlägganderegelverk. Det är bara att läsa på i utskottsbetänkan-det, för jag har tidsmässigt inte möjlighet att göra dethär.Detta är ju så lätt att ordna till. Det kan ju alla deborgerliga ledamöterna i utbildningsutskottet klara ututan någon utredning. Vi kan väl i alla fall sätta sakeroch ting på sin plats.Detta är någon form av den orättfärdiges förhindersom gestaltas just nu i den 43-årige födelsedagsfirarenTorgny skepnad. God fortsättning!Anf. 149 ()Herr talman! I denna sena timme skall jag flyttamig något högre upp i landet utan att få problem medöster eller väster.I detta betänkande behandlar utskottet en motionsom jag och mina socialdemokratiska kamrater pålänsbänken har väckt. Motionen handlar om Tekni-kens hus i hus har alltsedan budgetåret 1991/92fått särskilda medel inom ramen för fortbildningsan-slaget för sin fortbildningsverksamhet.Vi är nu naturligtvis besvikna över att man inteanser att den fortbildning som Teknikens hus bedriverär så värdefull att man vill fortsätta med öronmärktapengar. I stället föreslår man nu att medlen skall ingå idet allmänna fortbildningsanslaget som disponeras avSkolverket.Det här särskilda stödet har använts till fortbild-ning av kvinnliga grundskollärare i de lägre årskur-serna för att ge dem en ökad kunskap och möjlighetatt arbeta med teknik på ett intresseväckande sättinom skolans undervisning. Det har ansetts särskiltviktigt att satsa på den här kategorin lärare som oftahar en otillräcklig egen bakgrund inom teknik ochnaturvetenskap samt därav följande otillräckligt själv-förtroende när det gäller den egna förmågan att rentpraktiskt klara av även enkel teknik.För de kvinnliga låg- och mellanstadielärarna somhittills fått sin fortbildning i Teknikens hus har verk-samheten inneburit en höjning av såväl kompetenssom självförtroende när det gäller att arbeta medteknik i skolan. Det har också bidragit till att förbättrasamarbetet över ämnes- och stadiegränser. Koppling-en teknik och miljö i fortbildningen har visat sig gehelt nya infallsvinklar på det egna arbetet.Teknikens hus har på grund av sitt nyskapandeoch för landet unika arbete med särskild tonvikt på attlevandegöra och förklara teknisk industriell verksam-het kommit att bli en referensinstitution och förebildför ett flertal försök att starta liknande verksamheter iandra delar av landet. Genom sin breda verksamhetnår Teknikens hus också nya och bredare grupper isamhället med folkbildning omkring teknik och dessroll i samhället.Högskolan i ser också verksamheten som enplantskola för att rekrytera framtida studerande medteknisk inriktning. Inom har Teknikens hustillsammans med liknande verksamheter i Köpenhamnoch fått en ledande roll. Också i övrigaEuropa, i och på andra håll i världen harTeknikens hus väckt uppmärksamhet genom sitt arbe-te. Det framhålls ofta som en nyskapande förebild iinternationella sammanhang.1994 besökte 165 000 personer Teknikens hus,varav var barn och ungdomar . Se-dan starten har över en miljon människor besöktanläggningen. Och jag vill varmt rekommendera allaatt göra ett besök för att själva bilda sig en uppfatt-ning om vad det är som man sysslar med.Herr talman! Jag hoppas nu innerligt att Skolver-ket verkligen inser Teknikens hus kunnande för att gefortbildning till framför allt kvinnliga lärare och nyttjar den möjlighet och kompetens som finnsdär. Jag har inget annat yrkande än utskottet,men jag kommer noga att följa vad som händer medTeknikens hus och jag får kanske anledning att åter-komma på ett eller annat sätt.Anf. 150 ()Herr talman! Trots den sena timmen och trots enganska positiv behandling av min motion i det härbetänkandet skulle jag ändå vilja uppehålla kammareni vid en som jag tycker mycket viktigoch angelägen fråga.Om man ser tillbaka på skolans undervisning un-der kan man faktiskt konstatera attspecialundervisningen har minskat. Men samtidigtsom den har minskat i har elevantaletökat i särskolan, och det har ökat kraftigt.Jag kommer från . Vid vår högskola har vien forskare, , som har visat att anta-let elever i särskolan ökade med underåren 1990-1993. Det här måste ju vara en varnings-klocka som ringer för oss alla.Det är uppenbart att barn som är i behov av sär-skilt stöd har drabbats hårt av de nedskärningar somhar skett i skolan . När skolan måstespara, när man måste prioritera, då går det tyvärr utöver de elever som kanske behöver mest stöd ochmest stimulans.Resultatet av de besparingar som görs och de pri-oriteringar som man gör i skolan har inneburit störreundervisningsgrupper, minskat antal speciallärartim-mar och färre assistenter. Det här märks kanske intemed en gång när det gäller de svaga eleverna, menefter hand ser vi att de elever som behöver extra stödhar tappats bort i skolan.I som jag kommer ifrån tog kommunernaöver särskolan . Ganska många elever somtillhör särskolan har integrerats i den vanliga skolan,och detta är alldeles utmärkt. Jag hoppas verkligen attinte den trenden bryts. Men vad som är oroväckandeär alltså att till denna integrerade särskola har allt flerelever från skrivits in. Detta gör att manmåste börja att mycket nogsamt följa grundskolansspecialundervisning. En integrerad särskola får ju inteinnebära att de elever som kan gå i grundskola avekonomiska skäl skrivs över till särskolan. Det finnsfaktiskt anledning att vara orolig över de resultat somvi kan se när det gäller antalet elever i särskolan. Detär ju oacceptabelt om överskrivning av elever tillsärskola beror på att specialundervisningen i grund-skolan inte får tillräckliga resurser.Med anledning av den positiva skrivning somfinns i betänkandet hoppas jag att man under detkommande året följer den här frågan. Om det finnsskäl att snabbt åtgärda densamma tror jag att vi soci-aldemokrater kommer att ta krafttag för att genomföraen sådan förändring. Det är min innerliga förhoppningatt sådana förändringar i skolan också stöttas av andrapartier. Om vi menar allvar med att tala om en braskola för alla elever, måste vi särskilt ägna oss åt deelever som behöver extra stöd och extra hjälp.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § Statsbudgeten för /96 -betänkande 1994/95:JoU14Statsbudgeten för /96 - Miljödepar-tementet (prop. 1994/95:100 delvis)Anf. 151 ()Herr talman! Just nu står det 3-3 i sista perioden iSM-finalen.Så över till utskottsbetänkandet. Jag vill börja medatt yrka bifall till den gemensamma reservationen nr4, som har undertecknats med namn från ,och . Jag avstår från att yrkabifall till de övriga reservationer där vi moderaterfinns med. Det gör jag inte därför att dessa reserva-tioner skulle vara mindre värdefulla, utan jag gör detav hänsyn till kammarens tid.När det gäller de frågor som tas upp i betänkandetskall jag ägna en del tid åt innehållet i vissa av reser-vationerna om anslagen på om-råde.I reservation 4 behandlas materialåtervinning ochkompostering. Vi reservanter menar att den kvalitati-va prioriteringsordning mellan olika återvinningsslagsom lades fast i den borgerliga regeringens proposi-tion 1992/93:180 skall gälla även fortsättningsvis. Detpågår nu försöksverksamhet när det gäller komposte-ring, så det finns ingen anledning att för den skulländra prioriteringsordning angående olika avfallsslagoch återvinningsprioriteringar. Tvärtom är det enfördel att besluten ligger fast i sådana sammanhang.Från moderat sida tar vi i en rad reservationer uppanslagsfrågor. Det gäller reservationerna 11, 18, 23,30 och 33.Vi har olika synpunkter på anslagsfrågorna utifrånbl.a. det statsfinansiella läget men likväl utifrån detfaktum att vi nu är fullvärdiga medlemmar i unionen. Vi har från moderat sida valt att priori-tera miljöarbetet inom ramen för miljöprogrammet påJordbruksdepartementets område utifrån de programsom där skall läggas fast. Det är riktigt att göra på detsättet därför att det visar att vi i relation till EU har enhög ambition på miljöområdet. Det ger oss stora möj-ligheter till medfinansiering. Det ger positiva signalernär det gäller ett vidgat miljösamarbete inom Europe-iska unionen.Vi har i en reservation tagit upp frågan om sär-skilda miljöinsatser när gäller våtmarkerna. Det ärbara en motivreservartion, och jag vill bara nämnaden i det här sammanhanget. Allt det här anknyter tilldet faktum att vi från moderat sida föreslår ett betyd-ligt större anslag när det gäller miljöinsatser inomJordbruksdepartementets område i relation till situa-tionen i EU. I det sammanhanget vill vi mycket klartmarkera inriktningen på att satsa på våtmarker inomramen för de miljöprogram som skall taställning till längre fram.Jag vill kommentera våra synpunkter i reservation30. Det gäller förslag från regeringen om 100 miljo-ner kronor i bidrag till investeringar i ekologiskt håll-bar utveckling. Personligen är vi inte negativa tillsådana investeringar, tvärtom. Men vi anser att det ärfel signaler att gå in med statsbidrag i ett sådant sam-manhang. I propositionen skriver man att det skallvara konkreta projekt som är kostnadseffektiva och gepåtagliga miljövinster. Det här är faktiskt projekt sominte behöver särskilda statsbidrag. Tvärtom skallkommunalpolitiker och näringslivet själva ha denambitionen att man uppfyller de mål och följer deriktlinjer som har lagt fast när det gäller enhållbar återvinning och ur ekologisk synpunkt hållba-ra metoder.För kommunernas del gäller anslaget bidrag tillreningsverk, va-anläggningar och annat. Mycket avden kommunala verksamheten är ju avgiftsfinansie-rad. Det finns ingen anledning att kommuninvånarnavia skattsedeln först skall betala pengar till staten somstaten sedan skall betala tillbaka till kommunerna. Vimenar att det är mera riktigt ur miljösynpunkt attkostnaderna för dessa investeringar helt enkelt får tasvid källan. Om det är så, vilket vi förutsätter, att in-vesteringarna är positiva både ur kostnadssynpunktoch ur miljösynpunkt finns det ingen anledning att idet här statsfinansiella läget gå in med speciellt anslagpå 100 miljoner kronor.Herr talman! Med detta vill jag än en gång yrkabifall till reservation 4 i utskottsbetänkandet.Anf. 152 ()Herr talman!