prot · GI09120 · 1995-06-14 00:00:00 — Miljöpartietbrukar annars få kritik för att våra miljövänliga alter-nativa trafikförslag kostar så himla mycket. Det äralltså en omprioritering av anslagen det handlar om, iett långsiktigt trafikpolitiskt tänkande. Jag hoppas attsocialdemokraterna kommer att insedet också.Anf. 95 BO () replikFru talman! Det går fortfarande inte att skära nernästan 5 miljarder . Det här är inte långsiktigt.Det vore katastrofalt för det svenska vägnätet om manskulle göra så. Man kan föreslå detta om man är mil-jöpartist. Men vi som har ansvar kan inte göra det.Vi har i stället startat flera utredningar. Alla vet attKommunikationskommittén jobbar med att försökamiljöanpassa transportsystemet. Det finns något somkallas som håller på med att miljöanpassatransportsystem och TOK, ett roligt namn för , sysslar också med det här. Detär inte så att vi nonchalerar detta. Vi måste titta överdet i vanlig svensk ordning, göra en utredning ochsedan lägga fram väl genomtänkta förslag som kan blilångsiktiga, vilket är motsatsen till för-slag.Anf. 96 () re-plikFru talman! Ja, , det stämmer helt ochhållet att alla vet att det finns en TOK, en KOMKOMoch något mer. Men faktum är att som dehär utredningarna pågår byggs ett tioårigt investe-ringsprogram ut som beslutades ,innan de här utredningarna tillkom.Jag förstår inte logiken i detta. När skall utred-ningarnas eventuellt miljövänliga politik få genom-slag? Är det efter den här tioårsperioden, eller ärsocialdemokraterna möjligtvis beredda att omprövadet trafikpolitiska beslutet efter det att ut-redningarna presenterat sitt resultat? Det skulle jagbra gärna vilja veta. Men än så länge är det ett ytterstmotsägelsefullt beteende att fortsätta ett investerings-program som man pekar på nödvändighetenav nya lösningar.Anf. 97 BO () replikFru talman! KOMKOM skall redovisa ett investe-ringsprogram nästa januari. Därefter skall förslagetförmodligen remitteras och sedan kommer en propo-sition om detta. Om vi anser att det som pågårskall omprövas är det rätt tillfälle att göra det då, meninte . Det är omöjligt. Det borde till och medElisa inse.Anf. 98 ()Fru talman! Debatten har handlat ombesparingar och åtgärder för den svenska ekonomin.Den har, som vi hörde i det senaste exemplet, handlatom minsta väg här i vårt eget land. Men komplette-ringspropositionen och det betänkande som finansut-skottet har utarbetat berör också i högsta grad inter-nationella frågor.Regeringen har i propositionen föreslagit indrag-ningar på 1 miljard på biståndsreservationerna. Manhar i finansutskottet fått stöd för detta. I och för sigsäger finansutskottet att enprocentsmålet finns kvar.Men till skillnad från och andra partiersom har reserverat sig på den här punkten har maningen konkret plan för hur enprocentsmålet skall upp-nås och ingenting om hur och under vilken tidsperioddet skall ske.Vänsterpartiet och vi reservanter är inte ensammaom synen på biståndet. Det finns bland socialdemo-kraterna ett mycket starkt tryck på att återigen ökabiståndet och inte dra in ytterligare.I skriver så här:"Låt inte biståndet bli ett konjunkturdragspel. Detär socialdemokratins skyldighet att pedagogiskt för-klara för svenska folket att enprocentsnivån ska upp-rätthållas oberoende av konjunktursvängningar ochmarknadskrafter. Vår gamla stolta målsättning attnivåberäkningen ska ske på hela nationen Sverigesinkomster, BNI, får vi inte ge upp. Kan vi öronmärkaskatter för EU-avgiften, kan vi banne mig göra dettaäven för biståndet. "Detta var en aktiv socialdemokrat som yttrade sigmed direkt hälsning till . Jag beklagaratt själv inte kunde vara kvar underresten av den här debatten. Jag tror att det är viktigtatt regeringen är här och tar del av alla synpunkter närvi diskuterar angelägna frågor i riksdagen.Från sida tycker vi att man själv-klart kan diskutera enskilda belopp inom de här reser-vationerna. Vi är inte odelat positiva till alla anslagen.Jag tänker t.ex. på de 10 miljoner som går till nä-ringslivsbistånd. Vi menar att det snarare är hjälp tillde svenska företagen än en form av bistånd. Men somhelhet är det ändå fel signal att nu börja diskutera ochframför allt att genomföra ett beslut om att dra in 1miljard av biståndsreservationerna. De behövs i allrahögsta grad.Från utskottsmajoriteten har man accepterat in-dragningarna med hänsyn till landets ekonomi. Mensom helhet har vi i utskottet faktiskt ställt oss bakomsynpunkten att regeringen åtminstone borde ha gett enkonsekvensbeskrivning och diskuterat frågorna medriksdagen innan man lägger fram ett så här pass långt-gående förslag. Jag beklagar att finansutskottet intehar följt utrikesutskottets synpunkter på den här frå-gan.I det PM som har kommit från UD och SIDA se-dan propositionen har lagts fram har man i efterhandpekat på hur de här konsekvenserna ser ut. Det är bl.a.demokratibiståndet till , katastrofbiståndetoch andra angelägna ändamål som kommer i farozo-nen.Fru talman! Jag yrkar alltså bifall till reservation55 från . Jag står bakom alla de övrigareservationerna också, men jag yrkar bara bifall tilldenna.Jag vill också lämna en synpunkt på arbetet somhelhet när det gäller kompletteringspropositionen. I entidigare debatt om sociala frågor lyfte jag fram bar-nens villkor och nödvändigheten att beskriva budgeteni konsekvenstermer för barnen. Vi har krav på miljö-konsekvensbeskrivningar, och jag har i tidigare sam-manhang yrkat att vi borde ha barnkonsekvensbe-skrivningar. Hur ser det här budgetförslaget ut urbarnens perspektiv? Det är det perspektiv som totaltsaknas i hela propositionen liksom i betänkandet. Jagtror att det är mycket angeläget att vi framöver när vilägger fram förslag och fattar beslut faktiskt tittar påhur de kommer att drabba respektive gynna barnen.Jag vill bara peka på några delar i propositionenoch de förslag som sannolikt går igenom som i högstagrad berör barnen. Jag tänker på den indragning ikommuner och landsting som leder till ökad arbets-löshet bland de anställda och där vi återfinner mångasom är föräldrar. Hur kommer detta att drabba de barnvars föräldrar blir arbetslösa?Hur är det med den sänkta ersättningsnivån fördem som är arbetslösa eller sjukskrivna? Det ärmånga av dem som också har barn.Hur är det med sänkningen av barnbidraget ochvuxenstudiestödet? Det är andra områden där ned-skärningarna självklart får konsekvenser för barnen.Jag menar att vi framöver, när får denbudgetbilaga som regeringen har utlovat och somskall ha ett barnperspektiv, också måste granska allakommande förslag utifrån konsekvenserna för vårabarn.I detta anförande instämde ().Anf. 99 ()Fru talman! Vi i är väldigt glada överden satsning på elallergisanering med 2 miljarder somhar kommit till stånd tack vare överenskommelsermed Socialdemokraterna.I det här betänkandet har vi föreslagit att man läg-ger 1 miljard på energieffektivitet och satsning påförnybar energi.Vårt mål nu är att lyfta fram de här idéerna för attvi skall kunna avveckla kärnkraften. Jag ser att allanärvarande nog instämmer i att vi skall avvecklakärnkraften, och det ganska fort! Kanske skall vistänga en reaktor redan i år.Vi tycker att bidraget till tekniköverföring skalländra namn. Man skall inrätta ett nytt bidrag somskall heta Bidrag till ökad energieffektivitet och för-nybara energikällor.Vi har föreslagit att man skall satsa mycket på so-lenergi, solfångare och solceller. Vi skulle kunna fåen egen marknad i - här finns en potential -genom att bryta oss in och börja en serietillverkningav sådana här produkter.Vi vet att redan har tagit ifrån oss vind-kraftsmarknaden. Trots att vi har satsat ganskamycket på vindkraft och bidrag till vindkraft har viändå inte utvecklat tekniken i Sverige.Det hade vi kunnat göra när vi lade ned mångajärnverk, rälverk osv., men det gjorde vi inte i Sveri-ge.Det mest intressanta är energieffektivitet. I Kana-da har man gjort en undersökning som handlar omden rena energisektorn. I har man t.o.m. star-tat en fackförening som heter workers´ asso-ciation och som bara jobbar med energieffektivitetoch "gröna" arbeten. Man vinner mycket socialt settgenom att man skapar fler arbetstillfällen. Människormår gott och får t.o.m. bättre hälsa. Det gynnar natur-ligtvis näringslivet.EMI i , som är en förkortning av , har visat att en investering ieffektiva energiåtgärder leder till god ekonomi ochfler arbetstillfällen och nuet.Man har kommit fram till att de förnybara energi-källorna är de mest kostnadseffektiva energialternativsom finns. Relativt sett skapar man fler inhemskaarbetstillfällen än vid användande av andra energislag- kärnkraft, kol eller något annat - och bidrar tillindustriell tillväxt. För varje investerad dollar får manut mycket mer.Jag tycker att skall ta efter . Viskall visa att vi är föregångare - vi kommer väl i ochför sig litet efter och USA.Jag tror att vi genom den ellag som vi just nu skri-ver en motion om och som skall behandlas fårhöjda elpriser i . Då kommer det genast att bliintressant med energieffektivitet, att sälja eltjänsteroch att använda solen som energikälla fullt ut.Miljöpartiets reservation 114 handlar om det här.På grund av tidsbrist tänker jag inte yrka bifall tillden.Jag vill avsluta med att säga att vi naturligtvis harlagt tillbaka de där 50 miljonerna som man tog ifrånfrämjandet av kvinnligt företagande. Vi menar attkvinnorna är de mest energieffektiva människor somfinns.Anf. 100 ()Fru talman! "De nyliberala fick ju som de ville:mer marknad och mindre folkmakt. vill de gå inoch styra med ekonomin som enda måttstock ocksåinom den sociala välfärden." Så sade ,socialutskottets ordförande, i välfärdsdebatten här ikammaren i år.Jag instämmer. Nationalekonomi är matematikoch tar inte hänsyn till några komplikationer i form avmänniskor och behov. Stämmer inte människorna in iekonomernas matematik, då är det fel på människor-na. Stämmer inte verkligheten överens med ekono-mernas matematik, då är det fel på verkligheten.Fel på ekonomernas verklighet har det blivit.Tvärs emot alla säkra prognoser blev det ett gigantisktunderskott i statsbudgeten. Då blev det fel på männi-skorna. Ekonomerna förde fram sina budskap omöverkonsumtion för att dölja vad som egentligen skett.Socialförsäkringarna måste försämras, dels för attsänka budgetunderskottet, dels för att människornaskall arbeta mer och utnyttja systemet mindre. Denyliberala nationalekonomerna fick som de ville: Densociala välfärden är nu underordnad ekonomin.Vänsterpartiet vill ha en obligatorisk och generellsocialförsäkring som omfattar dels ett grundskydd ochdels ett inkomstbortfallsskydd med ett solidarisktavgiftsuttag på hela lönesumman. Det är detta somkallas för generell välfärd.Utgångspunkten för ett generellt system baserat påinkomstbortfallsprincipen måste vara att utfallet fören lågavlönad ligger över åtminstone socialbidragsni-vån. av befolkning kan inte leva påsin disponibla inkomst. har svårigheter medlöpande utgifter. har ingen kontantmarginal,dvs. de har inga pengar undanstoppade i madrassenom barnen behöver nya skor. De har inga pengar påbanken om de skulle bli sjuka eller arbetslösa.I en debatt här i kammaren om socialförsäkringar-na hävdade statsrådet att hon försvarade dengenerella välfärden och att ersättningen i försäkringenskall gå att leva på. I konvergensprogrammet harsocialdemokraterna lämnat det målet. heter detstabil välfärd.Med den föreslagna sänkningen av nivåerna i so-cialförsäkringen till kommer ytterligare 17 000hushåll att hamna under socialbidragsnormen. Jag villupprepa denna siffra: Med voteringen kommerde av kammarens ledamöter som röstar för sänkning-en av nivån i socialförsäkringen att medvetet bidra tillatt ytterligare 17 000 hushåll i hamnar undersocialbidragsnormen. Det är detta som socialdemokra-ter och centerpartister kallar för stabil välfärd - attleva under socialbidragsnivån.För dem av ledamöterna som känner sig fresta-de att säga att jag inte har begripit någonting, att vimåste spara, att vi har överkonsumerat, att försäkring-arna går med förlust osv. vill jag citera Sjuk- ocharbetsskadekommitténs PM nr 19 den 31 maj 1995.Där står: "skall noteras att sjukförsäkringennu ger ett överskott som väl täcker de löpande under-skotten i förtidspensioneringen som arbets-skadeförsäkringen ger ett mindre löpande överskott.Vid oförändrad sammanlagd avgiftsnivå och medförutsättningen att det även i fortsättningen bedömsrimligt att staten med allmänna skattemedel gertrygghet vid sjukdom och annan ohälsa åt personersom inte haft möjlighet att betala avgifter, är därförinte krav på minskade utgifter det primära. "Fru talman! En utväg för de arbetslösa är enligtregeringens och många andras bedömning att höja denegna kompetensnivån. Många kvinnor hörsammadeden uppmaningen och började studera på komvux.Mitt i deras studier rycks mattan under deras fötterbort genom att de ekonomiska förutsättningarna änd-ras. Många av dem tvingas avbryta sina studier ochantingen gå ut i arbetslöshet och leva på socialbidrageller leva på a-kassa. Därmed försvinner också möj-ligheten till bättre kunskap och kompetens för dessakvinnor. Om nu socialdemokraterna värnar om lågav-lönade kvinnor som läser på komvux, vilket världensmest jämställda regering lovade i valrörelsen, varförstödjer man då inte förslag att höjaersättningen från till av a-kassan?Att börja studera i vuxen ålder kräver mycketstyrka och ork. Dessa kvinnor är inte vana att protes-tera eller demonstrera. Men trots det vet jag att Ut-bildningsdepartementet och Socialdepartementetuppvaktats av kvinnor. Jag vet att de fått tusentalsnamnunderskrifter från människor som protesterarmot nedskärningen i vuxenstudiestödet, socialförsäk-ringarna och a-kassan. Underskatta inte styrkan i deprotesterna!Fru talman! Över alltsammans lägger sig utgift-staket som en stor, blöt filt. Utgiftstaket skall omfattahela den offentliga sektorn, kommuner och socialför-säkringar. Det enda som återstår är att lösa ett stortantal tekniska frågor, menar finansutskottet.Tekniska frågor - det handlar om människor! Denyliberala nationalekonomerna fick som de ville: Densociala välfärden är nu definitivt underordnad eko-nomin. Är det inte rimligt att de tekniska frågornalöses innan fattar beslut om ett utgiftstak?Hur kommer finansutskottet att lösa frågan omrättighetslagstiftningen? Får vi rätt att ha barn pådagis men inte rätt till pedagogisk tillsyn? Får vi rättatt gå till skolan men inte rätt till undervisning? Får virätt att söka socialbidrag men inte rätt att få pengar?Vi får rätt till socialförsäkringar, men hur blir detmed nivån? Hur tänker finansen göra med det vidgadeavgiftsunderlaget som pensionsarbetsgruppen besluta-de om? Bara det kostar extra.Skall det ligga under eller över utgiftstaket? Och hurskall man göra med pensionerna eller med den nyalivsinkomstprincipen - den försäkringsmässiga?Svenska kvinnor föder många barn, kanske förmånga. Även föräldraförsäkringen skall nämligeninordnas under utgiftstaket. Hur tänker finansen göraneddragningar i föräldraförsäkringen om den översti-ger utgiftstaket? Skall man ordna ett nytt anslag förgratis preventivmedel?Fru talman! Finansminister försökte i sittinledningsanförande ge sken av att han är hushålls-ekonom. Alla som sköter hushållsekonomin vet inte köper någonting om man inte har någrapengar, utan man väntar till dess man får pengar, sadehan.Det uttalandet visar på att finansministern inte vetett dugg om vad hushållsekonomi innebär. En hus-hållsekonom låter inte barnen svälta ihjäl i väntan påpengar utan försöker att skaffa pengar eller väntarmed att betala en eller annan räkning, eftersom bar-nens välfärd går före allt annat. Det vet varenda hus-hållsekonom. Jag hade önskat att varitlitet mer av hushållsekonom och litet mindre finans-minister.Fru talman! Jag kan bara konstatera att med densocialdemokratiska regeringen fick de nyliberalanationalekonomerna som de ville - den sociala väl-färden är nu helt underordnad ekonomin.Vänsterpartiet står självfallet bakom alla sina vik-tiga reservationer, men för tids vinnande yrkar jagendast bifall till reservationerna 52, 68 och 100.I detta anförande instämde ().Anf. 101 ()Fru talman!- Skandal, sa Bull.- Sandal, sa , för han förstod inte allting såbra.Nu står inför ett beslut om ett stort eko-nomiskt åtagande, en utökad garantiram för drift ochunderhåll av de nya väglederna inom ramen för Den-nisöverenskommelsen. Kompletteringspropositionenmedger ytterligare , utöver tidiga-re ställda garantier för byggande av vissa vägprojekt.Jag förstår att det är svårt att motstå lobbyistersom och - men numåste det bli slut på grabbarnas lekstuga.Storstadsöverenskommelsen, varav Dennisuppgö-relsen i utgör en del, vilar på miljöpolitiskthelt felaktiga förutsättningar. Lån skall betalas tillba-ka genom en utökad bilism på de nya lederna. , , medge att vägavgifter får tas utpå befintliga infarter till staden. Då får vi in pengarsom kan användas till miljöförbättrande åtgärder avtypen smart, bekväm och billig kollektivtrafik.Den ekonomiska uppläggningen inför dagens be-slut är följande. Med dagens realränta pekar kalkyler-na från på att fram kommer denu planerade motorlederna att ha kostat bilisterna över100 miljarder kronor. Detta gör projektet i praktikenekonomiskt helt omöjligt. Bilisterna på lederna kom-mer aldrig att kunna betala sådana summmor. Det äröverhängande risk, för att inte säga ett faktum, att detär alla vi skattebetalare som får betala för detta heltmiljövidriga och ekonomiskt korkade projekt.Förutsättningen för hela vår infrastruktur är ettsamhälle i social och ekologisk balans. Om det är såatt staten skall ställa upp med garantier för något,borde det rimligen vara riskkapital till alla de arbets-sökande. Ett samhälle arbetslösabland invandrade människor och allt fler kvinnor somställs utanför arbetsmarknaden utgör grogrund försocial misär, våld och kriminalitet. Den utvecklingenär vi nu på väg in i med öppna ögon.Fru talman! Vi i har världens mestjämställda riksdag och en regering som till hälftenbestår av kvinnliga ministrar. För bl.a. social-, kultur-,miljö-, civil-, kommunikations-, justitie- och jäm-ställdhetsärenden är det en kvinna som innehar minis-terposten. Visa nu att ni kan stå emot det föråldradepatriarkala infrastrukturtänkandet och stoppa utveck-lingen mot tvåtredjedelssamhället! Ni har opinionenmed er och ett färskt valresultat som visar på inrikt-ningen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 4 §. )AjourneringPå förslag av andre vice talmannen beslöt kamma-ren att ajournera förhandlingarna till , då den särskilt anordnade debatten omSchengenavtalet skulle påbörjas.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 15.00.3 § Debatt om SchengenavtaletAnf. 102 Statsrådet ()Herr talman! Fri rörlighet för personer är en hörn-sten i den europeiska integrationen. är detett område där det nordiska samarbetet har mycketlånga traditioner och nått väl så långt som EU.Därför är det egentligen två uppgifter vi står införnär vi diskuterar Schengensamarbetet.Den ena uppgiften är att skapa möjligheter ocksåför svenska medborgare att röra sig fritt i utanatt behöva visa upp pass vid gränsen, på samma sättsom andra länders medborgare nu kan. Mellan denordiska länderna har vi haft möjlighet att röra ossfritt . Före kunde manresa utan pass mellan nästan alla europeiska länder.Den möjligheten har stor betydelse för den personligafriheten och för möjligheten att skapa kontakt ochmänsklig gemenskap i . Det var ett av skälentill att ansökte om medlemskap i dåvarandeEG, nuvarande EU.Den andra uppgiften är att bevara den nordiskapassfriheten. Den har varit och är en utomordentligtstor tillgång för vanliga människor i de nordiska län-derna. De flesta medborgare betraktar den nog nume-ra som en självklarhet. Den har också kommit tillstånd långt innan det var tal om motsvarande åtgärderinom EU. Den har därmed, kan man säga, varit enförebild för EG-EU-arbetet.Det är nödvändigt att hitta en modell för hur pass-friheten skall bevaras nu när har ansökt omanslutning till och harförklarat sin avsikt att göra detsamma.Riksdagen har uttalat sig om viktenav att personers fria rörlighet förverkligas i Europa.Riksdagen har då också betonat att vi har ett stortintresse av att den nordiska passkontrollöverenskom-melsen samordnas med motsvarande system, som dåplanerades inom EG, men som i stället har för-verkligats genom . här i 1989, 1990 och 1991.Under medlemskapsförhandlingarna med EU för-klarade den dåvarande regeringen, efter avstämning iriksdagens EU-delegation, att var berett attdelta i den fria rörligheten för personer inom EU påvillkor att den nordiska passfriheten kunde bevarasoch att tillräckliga gemensamma kontrollåtgärder varpå plats.Regeringens utgångspunkt är att den inställning tillfri rörlighet för personer som har deklareratföre och under EU-förhandlingarna också bör gällaSchengensamarbetet.Det överväldigande flertalet av EU:s medlemslän-der deltar i eller har förklarat attde vill ansluta sig. Det är samma instrument och reg-ler som skall gälla inom hela EU. I samma taktsom EU beslutar att reglera frågor inom Schengen-samarbetets område upphör motsvarande Schengen-regler att gälla.Schengensamarbetet började med att ,och Benelux-staterna 1985 ingick ett separatmellanstatligt avtal om att avveckla personkontroller-na vid de inre gemensamma gränserna för att påskyn-da förverkligandet av den fria rörligheten, den somman enligt EG-reglerna skulle förverkliga för perso-ner i fråga om den inre marknaden.Det var i Schengen i avtalet ingicks.Senare har också , , ochGrekland anslutit sig till samarbetet.Den fria rörligheten för personer har dock ännuinte förverkligats inom EU på grund av oenighet omhur reglerna i skall tolkas. I det läget harflertalet av EU:s medlemsländer sålunda beslutat sigför att gå vidare inom ramen för ochgenomföra den avveckling av gränskontrollen förpersoner som finns inskriven i Rom-fördraget sedansnart , men som EU ännu inte lyckats tillämpa.Schengenavtalet började tillämpas först den 26mars mellan sju av de nio medlemmar som haranslutit sig. har blivit medlem iSchengen, men inleder det praktiska samarbetet först ibörjan av . ansökte omobservatörsskap i med sikte påfullt medlemskap, på villkor att bl.a. den nordiskapassfriheten kunde bevaras. Skälet till ansökan var attDanmark ville undvika att skärpta kontroller skulleinföras vid landgränsen mot med köer ochandra praktiska problem som följd. Det var ett avDanmarks skäl.Vad som ställer frågan på sin spets för de nordiskaländer är att förutsätter att manockså inför en enhetlig kontroll vid områdets yttregräns. Om ett eller flera nordiska länder önskar delta isamarbetet är det alltså nödvändigt att finna en lös-ning för den nordiska passfriheten, så att inte nyagränshinder uppstår mellan de nordiska länderna.Danmark har i den nordiska kretsen verkat för attäven och skall ansluta sig till Scheng-ensamarbetet. Medlemskap i ärförbehållet länder som är medlemmar i regering tillkännagav sinavsikt att ansöka om observatörsskap i Schengen-samarbetet med sikte på medlemskap.Frågan om de nordiska ländernas förhållande tillSchengenavtalet har varit föremål för intensiva över-läggningar . De nordiska stats-ministrarna uttalade sig för ett samarbetsarrangemangmellan de nordiska länderna och Schengensamarbeteti syfte att bevara den nordiska passfriheten och vidgaden fria rörligheten för personer till att omfatta bådeSchengenländerna och samtliga nordiska länder.Eftersom och står utanför EU ochdärför enligt regler inte kan bli fullamedlemmar i samarbetet gäller det att finna en prag-matisk lösning som gör det möjligt för ochIsland att delta i . Både den nors-ka och den isländska regeringen har förklarat sig varaberedda att acceptera Schengenreglerna och ta på sigde förpliktelser som ett samarbete skulle innebära,bl.a. ett förstärkt yttre gränsskydd.I det läge som då har uppstått är det naturligt attäven ansöker om observatörsskap i Schengen-samarbetet med sikte på medlemskap, och att vi inle-der förhandlingar om detta.