prot · GI0957 · 1995-02-08 00:00:00 — Att dessutom troatt man kan sänka skatterna utan att försämra statsfi-nanserna är inte bara tro, det är nyliberal fundamenta-lism. De politiker som lovar sådant är sådana som kanlova att växla en tia i tre femmor. Det är politikens blådunster.Socialdemokraterna har insett att det behövsväsentliga skattehöjningar för att minska underskot-ten. Regeringen har när det gäller omfattning av skat-tehöjningarna i praktiken nära anslutit sig till denpolitik som redovisade i januari 1994.Det noterar jag som Vänsterpartist med stor tillfreds-ställelse. Inte för att vi i gilla skatte-höjningar, men för att vi inte vill se en fortsatt ut-holkning av den offentliga ekonomin. Av sammaanledning har vi ställt upp på en rad besparingar. Detfinns en samsyn mellan regeringen och Vänterpartietom i vilken takt statsfinanserna skall saneras.Men det finns också skillnader. Vi menar att detbehövs något mindre besparingar och något störreskattehöjningar för att tillgodose rimliga krav på för-delningspolitik och miljöhänsyn. Därför har vi före-slagit ökade skatteinkomster på netto 9 miljarder. Avdetta går 2 miljarder åt till att finansiera resterandedelar av EU-avgiften, och 7 miljarder använder vi föratt minska sparbetingen. Därmed kan vi bättre värnavälfärd och fördelningskrav.De nya skattehöjningarna drabbar inte alla ochenvar. Våra förslag belastar de som har höga inkoms-ter och som bevisligen klarar att spara stora belopp.Vi föreslår att en mycket låg bolagsskatt höjs till . Men totalt sett ökar vi inte skatteuttagen på företa-gen. Vi tar konkreta steg i riktning för en miljöinrik-tad skatteväxling.Vi föreslår sänkt skatt för dem som har de lägstainkomsterna. Det behövs som en kompensation för desparåtgärder som genomförs.Vi föreslår sänkt skatt för de företag som vågarmöta framtiden med försök att korta arbetstiden. Viföreslår en skatterabatt för investeringar i mindreföretag, och vi riktar en direkt skatterabatt till allaegenföretagare, de verkliga småföretagen.Vi har ett radikalt och realistiskt skatteförslag somingår i en ansvarsfull helhet för att sanera statsfinan-serna och bekämpa arbetslösheten, och göra det medomsorg om miljö och jämställdhet. En politik för attskapa och dela det goda.Men jag påstår inte att vi har alla lösningar. Jagoch är beredda att möta andras förslag.Vi har enats med Socialdemokraterna,och vi är beredda att göra det igen. Uppgörelsen mel-lan Socialdemokraterna och om att spen-dera 7 ofinansierade miljarder utan eller med högsttveksamma effekter på sysselsättningen hoppas jagvar ett tillfälligt avsteg från Socialdemokraternasutfästelse om budgetdiciplin.Men det finns kanske också andra krafter där vikan söka samsyn. Tyvärr tror jag att det är svårt. Mo-deraterna har ställt sig i en särskild specialklass. Delovar att sanera statsfinanserna med 7 miljarder sam-tidigt som de vill sänka skatten med drygt 30 miljar-der och upp emot 50 miljarder under bud-getåret. Det är ett prov på konsten att lyfta sig själv ihåret.Folkpartiet går i samma riktning och sänker skat-ten med 15 miljarder och höjer den med 5. Det blir ennettosänkning med 10. Trots det lovar man en budget-förstärkning på 17 miljarder.Miljöpartiet är nästan lika kreativt och föreslårskattehöjningar på 30 miljarder och sänkningar med37 miljarder. Det blir således en skattesänkning med 7miljarder. Trots det skall man förbättra saldot med 12miljarder.Kds är litet mer . De vill bara sänka skat-ten med 12 miljarder och höja med 9,5. Det är alltsåett minskat uttag med 3 miljarder, men man skallförbättra saldot med 2.Fru talman! skiljer sig litet grand från dengamla fyrklövern. De föreslår en skattesänkning med8 miljarder och höjningar med 11,5. Det gör att manstärker statsfinanserna med 3,5 miljarder. Man netto-sparar 10 så att saldot blir 13 hävdar man.Min fråga till dessa partier är: Hur klarar ni attminska inkomsterna och ändå minska underskotten?Lösningen är ju att ni vill spara så mycket mer änregeringen och . Med redan regeringenssparåtgärder slår ju väldigt hårt. Även våra sparåtgär-der slår hårt. De slår så hårt att finansministern harvunnit Dagens Nyheters tävling där man utser åretspiraya i en läsaromröstning. Men om ni fick förverk-liga er politik med skattesänkningar för dem somtjänar bra och än hårdare besparingar skulle ni medlätthet vinna den här pirayatävlingen.Mitt råd till er är att ni slutar gå i stim när det gäl-ler attacker på välfärden. Sätt er ner och diskutera enrimlig fördelningspolitik! Ta steg vänsterut! Låt osshöja skatten för dem som sparar och tjänar mest ochminska skattesubventionerna för det privata pensions-sparandet! De stora exportbolagen kan bidra med envärnskatt, och låt banksystemet betala sin del. Då kanvi tillsammans skapa bättre utrymme för bättre statsfi-nanser, mindre drastiska sparbeting och även en ochannan riktad skattesänkning.Sedan tror jag nog att vi i Vänstern, ,och kds kan ordna en rejäl skatteväxling.Anf. 59 BO () replikFru talman! Jag skulle egentligen vända mig tillLars och säga: Hur kan ni regera ihop meddenne man och hans parti? Lyssna bara på LarsBäckström!Han har inte den ringaste förståelse för vad somkrävs för att få fram nya jobb över huvud taget. har ju gjort ert val. Det är därför som räntorna ärhöga och den svenska kronan är svag.Anf. 61 BO () replikFru talman! Jag är fullt medveten om det, ochrepliken gäller ju just politik. Jaggjorde bara en reflexion som gällde regeringens valav samarbetspartner. Det är samarbetspartners politikjag diskuterar.Lars säger att det finns de som anseratt de kan växla en tia till tre femmor. Det är väl möj-ligen . Den gamla kommunistiskaläran var väl att ta hand om de tre femmorna på engång så att ingen fick ha dem över huvud taget.Lars stora misstag är att han sätterlikhetstecken mellan en krona i skattehöjningar och enkrona i besparingar. Vi måste hantera budgetunder-skottet i . Det beror på att vi har för högautgifter och inte på att vi har för låga skatter. Vi har70 % i utgiftskvot och i skattekvot. Nivån liggerungefär där. Det är givet att det är utgifterna, inteskatterna, som är problemet i det här avseendet.Det är ju sämre att välja en felaktig väg och höjaskatter på ett sätt som gör att tillväxten hämmas än attsänka utgifter genom karensdagar eller motsvarandeså att produktiviteten ökar och konkurrenskraftenstärks. Det är just för att Socialdemokraterna tillsam-mans med har valt vägen med så storaskattehöjningar som förtroendet för svensk ekonomiinte har blivit större. Hur skall vi få fram nya jobbmed 36 miljarder i skattehöjningar på arbete? LarsBäckström är lika ansvarig för detta som den andreLars, Hedfors.Vi har fått extra höga skatter på kapitalbildningnär vi i stället behöver få fram privat kapital för att fåfram jobb i de företag som finns och som skall växaoch i de företag som ännu inte finns men som måsteväxa fram.Anf. 62 () replikFru talman! Jag förstår hur en uthållig tillväxtskall skapas. Det skall ske genom att vi får en störreefterfrågan i ekonomin. De besparingar ni gör tvingarmänniskor att minska sin efterfrågan. Ni slår hårt mottransfereringar och de människor som i många falllever på transfereringar.Den kvot som talar om verkar judramatisk, men det är ett falskt och förledande reso-nemang. vet att det faktum att ut-giftskvoten är hög i beror på att vi har beskat-tade transfereringar. Det är en skillnad vi har. Detta ären falsk jämförelse. Det finns många expertrapportersom visar detta. Men tillväxt får vi om vi håller uppeen effektiv efterfrågan. Och inte bara genom det, utanockså genom att satsa på forskning, utbildning ochbättre infrastruktur.Moderaterna skär ner på dessa områden. De avvi-sar regeringens förslag på 1 miljard till utbildnings-satsningar. Sedan drar de ner ytterligare. Ni skär ner3,5 miljarder i utbildningssatsningar. talarni om att ni vill satsa på bästa skola, men niskär ner anslagen. Ni talar om att ni vill satsa på ettIT-samhälle, dvs. informationsteknologi, men ni sat-sar inga pengar på sådana åtgärder. Det enda ni gör äratt ni skär ner och försämrar hushållens disponiblainkomster. förbättras de disponibla inkoms-terna för vissa hushåll, nämligen för dem som sparmycket.Underskottet i den offentliga ekonomin är ungefär200 miljarder . Hushållen har ett finansiellt spa-rande på 80 miljarder, och i företagssektorn finns 127miljarder i det finansiella sparandet. är såle-des icke i obalans som land. Det är statens ekonomisom är i obalans. Men ni försöker bokföra bort statensproblem med trollerikonster.Anf. 63 BO () replikFru talman! försöker skärpatill debatten. Vi föreslår ju utgiftsnerdragningar somär klart större än de skattesänkningar vi föreslår. Detär ju det kritiken från talarstolen gällde.Lars och jag har olika uppfattningarom hur mycket man måste hantera i budgetförstärk-ningar för att sanera statens finanser. Låt oss välja enrund summa, t.ex. 50 miljarder, i ett visst läge. Då ärfrågan om 50 miljarder i skattehöjningar är det sammasom 50 miljarder i utgiftsnerdragningar. Nej, det ärdet naturligtvis inte eftersom en väsentlig del i detLars talade om var att vi skulle få nyajobb.Väljer man att höja skatterna med 50 miljarder,vilket man har gjort, på nya jobb och på det kapitalsom är grunden för varje nytt företag och för varjeexpanderande företags möjlighet till expansion blirdet precis som med alkoholskatten. Hög skatt ledertill mindre vit konsumtion och mer hembränning ochsmuggling. Det är den politiken för.Den innebär färre nya jobb och färre företag somväxer. Den leder möjligen till svartjobb och en delannat som inte är till nytta för samhället. Det är därproblemet ligger.Skillnaden mellan en riktig inriktning av budget-förstärkningar och en felaktig inriktning är att vid enfelaktig inriktning ligger räntan kvar på en för högnivå och värdet på den svenska kronan blir för lågt.Där ser vi effekterna av det hela.Om vi får en stärkning av kronan, och därmed läg-re inflation genom en riktig politik, somräntenivåerna går ner motverkas den negativa effektför hushållen och efterfrågan som följer av såvälskattehöjningar som utgiftsnerdragningar när detgäller transfereringar till hushållen. Så långt är deträtt. Men det finns en kompensatorisk kraft om mangör det på ett riktigt och trovärdigt sätt. Det är dendynamiken som är nästa steg för har han ju lärt sig att det behövs företag. Tidi-gare i utvecklingen behövdes ju bara staten för detparti han representerar.Anf. 64 () replikFru talman! Det behövs både företag och stat föratt det skall fungera i en modern ekonomi. Men dedåliga finanserna och den ständiga devalveringspoli-tiken är de avgörande orsakerna till det höga räntelä-get. Det var ju under den borgerliga regeringen somkronan devalverades. Det är den absolut viktigasteorsaken till det höga ränteläget. Man vet att Sverigeständigt devalverar.Det var ju regeringen misslyckande somsatte fart på ekonomin. Men Moderata samlingspartiethar ju ingen som helst budgetdisciplin. Jag har lästden moderata finansmotionen mycket noga. Modera-terna skulle aldrig godkänna de bokföringsmetodernai sin interna ekonomiska planering.När man t.ex. säger sig ha ett 7 miljarder bättrebudgetsaldo, har man för åstadkomma denna förbätt-ring tagit upp de 7 miljarder i luftpengar som rege-ringen inte har redovisat någon finansiering för. Detär ett hokuspokus, att slå blå dunster i ögonen, ellerkan i bästa fall beskrivas som en kreativ bokföring. Niskulle aldrig tillåta en sådan bokföring i ert eget parti- då skulle ni ha mycket dåliga finanser.Ni gör också en felräkning när ni vill sänka ar-betsgivaravgifterna på ett sätt som innebär ett bortfallmed 6 ½ miljard. Det är alldeles fel. Lönesumman iSverige uppgår till 685 miljarder. Skatteförlusten aven sänkning med 1 ½ % uppgår till drygt 10 miljarder.Ni konterar in luftinkomster genom vad ni kallarförbättrad skatteindrivning som ni går medpå stora besparingar på skatteförvaltningen. Ni har enrad sådana här luftposter. Ni vill dra in över 4 miljar-der från kommunerna genom att tvinga dem att fristäl-la personal och försämra sin service.Det finns många sådana felaktigheter i er ekono-miska redovisning. Jag är mycket häpen. Jag har ty-värr inte läst den så noga förut. Jag trodde att ni varbättre på detta.Anf. 65 () replikFru talman! Det var det försök till bevisföring somförekom i inledningen till huvudan-förande som fick mig att reagera. Där sade LarsBäckström att det enda som är obestridligt när detgäller skatteökningar är att de är ett verksamt medelför att förbättra statsfinanserna. Det är väl en sanningmed mycket stark modifikation, allt är det en fråga om på hur lång siktman ser detta. På kort sikt håller jag med om att detfår sådana effekter som gör gällande,men det kan sägas vara som att låta sitt vatten i byx-orna - det värmer till att börja med men åstadkommerbetydande kyla . Risken är uppenbar att detblir så också med de skattehöjningar som är ge-nomförda, framför allt när det gäller småföretagensmöjligheter att upprätthålla och expandera den verk-samhet som de redan bedriver.Jag har i mitt huvudanförande pekat på att vi tem-porärt godtar en del av de skattehöjningar som ärbeslutade och genomförda. Det har sin grund för detförsta i att vi tycker att det är oacceptabelt att förändrade skattemässiga förutsättningarna från tid till annan.För det andra bedömer vi att de individbeskattningarsom nu har beslutats är möjliga att bära för individerunder den pågående högkonjunkturen. Men vi läggerredan nu fram förslag om en återgång till tidigaregällande regler innan den kommande lågkonjunkterinträder.Anf. 66 () replikFru talman! Jag vill om säga att detär det borgerliga parti vars syn ligger närmast Väns-terpartiets och Socialdemokraternas syn. Centerpartietföreslår faktiskt skattehöjningar för kommande bud-getår. Därmed skiljer man sig på ett positivt sätt frånövriga borgerliga partier. Jag vet inte om uppfattar detta som kritik eller som beröm, menjag konstaterar faktum.Rolf Kenneryd säger sedan att man senare skallgöra något annat, och det kanske vi skall, men dehemställningar som har gjorts innebär att Centerpar-tiet vill höja skatteuttaget. Man har insett att det be-hövs både besparingar och skattehöjningar, och dettycker jag är bra. Förslagen skiljer sig i grader ochvolymer, men vi har samma principiella infallsvinkel.Jag har en fråga även i anslutning till Centernsförslag. Ni föreslår en väsentlig inkomstförstärkning,om 2 miljarder, genom moms på spel och dobbel.Men är det verkligen möjligt att genomföra det närSverige är medlem i EU, som ville att vårtland skulle vara? Såvitt jag vet tillåter inte EU-reglerna mervärdesskatt på detta område. får väl reda ut detta för mig, men jag tror fak-tiskt att detta inte är tillåtet, och i så fall försvinner enväsentlig del av skatteförstärkningar.Jag vill också berömma för att detinser att det är bra att ta bort grundavdraget. Vi kan-ske kan bilda en allians mellan , och om detta. Men vad vibehöver, , är besparingar, och jag stäl-ler upp tillsammans med bakom sådana, ochdet är bra att i varje fall för tillfället ställerupp för att öka skatteinkomsterna.Anf. 67 ()Fru talman! Först några ord till ,som antydde att vi från skulle accepteraen höjning av arbetsgivaravgifterna. Så är det inte. Viarbetar konsekvent för att sänka arbetsgivaravgifterna,och det var därför som vi inte lyckades göra upp medregeringen . Den uppgörelse somvi nu har innebär faktiskt att arbetsgivaravgifternasänks i det privata näringslivet, även om det inte skerpå det sätt som vi ursprungligen föreslagit.Jag vill också säga till att talet omofinansierade miljarder är struntprat. Det finns 16miljarder reserverade i budgeten för tillkommandeutgiftsbehov, och däri ligger dessa miljarder. Dettakommer att preciseras i den kommande komplette-ringspropositionen. Det är en rad frågor som skallpreciseras där, och det är normalt. Att tala om dettasom luftpengar är struntprat.Jag noterar också att inte tror kan spara i statsbudgeten utan att man därmedraserar välfärden. Vi i anser att det är heltfel. Man kan ha en bra välfärd med mindre utgifter,om man sparar på ett klokt sätt. Vi har sparat mera påhöginkomst- och medelinkomsttagare, och vi har överpraktiskt hela linjen undantagit låginkomsttagarna. Viklarar välfärden, och vi kan spara mer än vad rege-ringen har föreslagit för det kommande året.Det har höjts en rad skatter, men vianser att har gått litet för långt. Vi menar attskatten i den nuvarande ekonomiska situationen börsänkas. Vi har föreslagit en sänkning med 7 ½ miljardgenom en minskning av momsen. Genom en moms-sänkning stimulerar vi till ökad konsumtion och där-med till ökad efterfrågan på den inhemska markna-den, och det är den del av näringslivet där vi behöverha förbättringar, och det måste ske snabbt.Men detta är ändå inte huvudnumret i de grönasskattepolitik. Huvudproblemet med skatterna anser viär att de förorsakar arbetslöshet, energislöseri, förstö-relse av naturresurser och miljöförstöring. Högaskatter på arbete stimulerar företag att ersätta arbets-kraft med maskiner och att konsumera energi. Detmissgynnar också vård, undervisning och omsorg.Låga eller obefintliga skatter på energi, ändliga råva-ror och miljöstörande utsläpp motverkar en långsiktigthållbar utveckling.Det är alltså vad skatterna tas ut på som vi ser somhuvudproblemet i dagens skattesystem. Vi föreslår enändring av skatterna så att energi och miljöförstöringblir dyrare och arbete billigare. För det närmastebudgetåret vill vi växla bort totalt närmare 26 miljar-der på arbetsgivaravgifterna och i stället höja de mil-jörelaterade skatterna i samma grad. vill vihalvera arbetsgivaravgifterna, dvs. gå ned mot 15-procentsnivån, och i motsvarande mån höja de miljö-relaterade skatterna. Totalt handlar det om en skatte-växling om . Med en sådanskulle det på ett helt annat sätt än löna sig attinvestera i människor och i miljövänliga lösningar.Vår bedömning är att man då får ett stabilt skattesys-tem, som ger en långsiktigt hållbar utveckling såvälmiljömässigt som socialt.Vi från de gröna är inte ensamma om attkräva en sådan skatteväxling med inriktning på mil-jön. Tvärtom råder det numera en mycket bred sam-stämmighet om att en sådan behövs. Storleksordning-en kan självklart diskuteras, men visst behövs det enskatteväxling. Så låter det ofta, särskilt i valrörelser-na, men när det kommer till kritan går det myckettrögt. De två invändningar som oftast reses vill jagdiskutera litet mer ingående, fru talman.Den invändning som vi oftast hör är att höjdaskatter på miljö, råvaror och energi skulle medföra attenergi- och råvaruanvändningen skulle minska såsnabbt att skatteintäkterna i hög grad skulle försvinna.Nu är det knappast rimligt att förvänta sig endrastisk minskning av energianvändningen och t.ex.koldioxidutsläppen, eftersom de tekniska och struktu-rella problemen är alltför stora. Skatteväxlingen inne-bär ju en skattelättnad vad gäller arbetsgi-varavgiften.Om vi lyckas i vår ambition att uppnå en betydligteffektivare energianvändning och en övergång tillbiobränslen och flödande energikällor, kan man räknamed en halverad energianvändning på kanske 30 år.Koldioxidutsläppen kan tänkas ha gått ner ännu mer.Samtidigt kan vi förvänta oss att den lägre skatte-satsen på arbetskraft ger ökad sysselsättning och däri-genom delvis högre skatteintäkter. Det är också san-nolikt att produktionsvärdet har ökat till följd av bätt-re produktionsmetoder, vilket i sig bör leda till ökadeskatteintäkter.Men framför allt leder minskade utsläpp ochmindre miljöpåverkan till lägre kostnader för miljöar-bete och hälsovård. Behovet av skatter bör då rimli-gen minska. Det stimulerar också till snabbare tekni-kutveckling och ger stora konkurrensfördelar på enalltmer internationell marknad. Det leder också tillökade skatteintäkter, om skattesatserna inte sänks.En annan vanlig invändning är att den energiin-tensiva industrin skulle drabbas väldigt svårt. Menredan i dag finns det undantagsregler, och de skallfinnas kvar så länge som vi inte kan avreglera deninternationella marknaden. För det är ju på det sättetatt man subventionerar en energiintensiv industri i enlång rad länder. Det är därför som vi tvingas göra detäven i . Det här måste den svenska regeringenarbeta för att få bort. Jag tänker på subventioner tillkolgruvor i , olika subventioner till kärnkrafti , osv.Fru talman! Vi, de gröna är alltså mycket kritiskatill den höjning av arbetsgivaravgiften som riksdagenbeslutade . Den motverkar en skatte-växling för miljön. Jag uppmanar nu alla de partiersom under valrörelsen talat varmt för skatteväxlingför miljön att också tala om hur och när de vill ge-nomföra den. Vågar ni stå upp för vad ni har lovat?Upp till bevis!Anf. 68 () replikFru talman! Det är ett faktum att stårganska nära och i synen påom skatterna skall sänkas eller höjas. Ni föreslår attskatterna skall sänkas, och då måste ni göra störrebesparingar för att klara statsfinanserna än vad Soci-aldemokratin och måste göra.Det är väl så, , att ni föreslår skatte-sänkningar, att är ett skattesänkningspar-ti? Det är och också. Nitycker väl så då, men varför inte erkänna det? Niförsöker ge ett annat intryck, att det går att spara.Det är klart att det går att spara. Vi föreslår storabesparingar från sida, men vi föreslårockså skattehöjningar.Vad gäller skatteväxlingar kom Vänsterpartietöverens med den socialdemokratiska regeringen ihöstas om att en utredning skall tillsättas denna vår.Vi sade också att vi skall ha ett väsentligt inflytande idenna utredning.Jag räknar med att - tidigare än se-nare - kommer utredningen att vara verksam. Jagkommer själv att vara aktiv i den. Vi kommer att drivapå. Vi har motionerat om att arbetet skall vara avslu-tat , och det tänker jag se till attdet är. Inte denna midsommar men nästa skall utred-ningen vara klar.Det är ett klart besked. Ta det som ett löfte, RoyOttosson!Anf. 69 () replikFru talman! Det är alldeles riktigt att Miljöpartietär ett skattesänkarparti. Vi vill sänka skatt på kon-sumtion och skatt på företag för att få fart på deninhemska ekonomin. Vi tycker att man gick litet förlångt , när man höjde skatterna - med 50-60 miljarder, vart det väl, innan det var slut.Nu föreslår vi att skatterna sänks med7,5 miljarder. Det klarar vi genom att spara på bl.a.utbyggnader av motorvägar. Vi sparar i transfere-ringssystemen genom att låta medelinkomsttagare ochhöginkomsttagare få lägre ersättning, medan lågin-komsttagare kommer undan helt. Vi sparar på en litetannorlunda arbetsmarknadspolitik.Vi ställde inte upp på arbetsföretagen t.ex., inteheller NT-bidragen. Vi vill i stället stimulera företa-gen mera direkt till att utveckla sig bättre. Det gör vibl.a. genom att sänka skatterna för dem. Det är enviktig del i skatteväxlingen att företagen får lägreskatt på det sätt som vi föreslår.Det här ger flera jobb och ger i det långa perspek-tivet lägre räntor, bättre skatteintäkter och en bättrefungerande ekonomi. Problemet är ju att man inte kanskapa jobb med att bara höja skatter och vidta åtgär-der från det offentligas sida, utan vi måste få fart påföretagandet. Det är ändå nyckeln till alltihop.Anf. 70 () replikFru talman! Vi är överens om att man inte kanskapa jobb genom att höja skatter. Det vore natur-ligtvis en fullständigt orimlig utgångspunkt. Manhöjer inte skatter för att skapa jobb. Man höjer skatterför att minska underskotten.Det går att på marginalen stimulera sysselsättning-en med skatteåtgärder. Därför har vi föreslagit riktadeslimmade skattesänkningar för egenföretagare, inves-teringsstöd till mindre företag och skattesänkningarför de företag som gör försök med kortare arbetsdag.Men ni i skär av basen för den ge-mensamma välfärden med er skattesänkningspolitik.Det är er sak. Samhällskontraktet bygger på en gene-rell välfärdspolitik. Ni slår in på den borgerliga vägenom en grundtrygghet, men då mister samhällskontrak-tet sin styrka.