prot · GI0952 · 1995-01-17 00:00:00 — Framför allt gäller andra datum.Kan man inte, om denna handling fortfarande skallvara hemligstämplad, begära att myndigheterna görnågonting t.ex. gentemot den tidning som trots detpublicerar den? Om man kan publicera en handlingfinns det ju ingen anledning att den skall vara hem-ligstämplad.Anf. 23 Justitieminister ()Fru talman! Jag blir något förvirrad av den senarefrågan. Jag måste ställa en motfråga: Vad menar att vi skulle göra gentemot tidningen?Anf. 24 ()Fru talman! Låt oss säga att en akt är hemlig-stämplad eller sekretessbelagd. Någon får tag i denhär akten och publicerar den trots att den är hemlig-stämplad. Det är inte svårt att förstå att folk reageraröver att myndigheterna i det läget inte gör någonting.Kan man publicera något som är hemligstämplat utanatt det får några följder?Anf. 25 Justitieminister ()Fru talman! Menar att JK bordeinitiera ett tryckfrihetsmål mot Arbetet som har publi-cerat denna handling? Eller menar attUD borde radera hemligstämplar som bara är en var-ningssignal? Skall vi inte hålla oss till den ordningsom gäller enligt svensk lagstiftning och tillämpasekretessbestämmelserna så som de är tänkta? Omnågon begär att få ut en handling tar man ställning tillhuruvida den är sekretessbelagd eller inte? Det är såturordningen är, och så bör den vara.Jag anser att skall skaffa sig litetmer på fötterna innan han ställer frågor i riksdagen.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1994/95:237 om alarmeringvid sjöolyckaAnf. 26 Kommunikationsminister ()Fru talman! har frågat mig omvilka åtgärder regeringen ämnar vidta för att påskyndainförandet av s.k. A1-områden runt våra kuster.Sjöfartsverket har , dvs. ,beslutat att införa A1-områden i det nya internationel-la säkerhetssystemet Global Distress andSafety System, GMDSS. En upphandling kommer attpåbörjas av Sjöfartsverket.Utbyggnaden kommer i första hand att prioriteras is.k. färje- och fartygsintensiva områden, t.ex. mellanSverige och respektive mellan fastlandet ochGotland. Systemet planeras liksom i våra grannländeratt vara i full drift under 1997-1998.Anf. 27 (mp)Fru talman! Jag tackar för svaret.Detta var snabbt effektuerat. När jag var i kontaktmed fanns inte detta svar. Man vissteinte alls hur det skulle bli.Jag har inget mer att tillägga utan tycker att dettasvar är mycket glädjande. Jag hoppas att det här såsmåningom även kommer att omfatta dem som harfritidsbåtar.Tack!Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1994/95:236 om sponsringenav programAnf. 28 Kulturminister ()har frågat om jag kommer attverka för att sponsringen av ochandra public service-företag i större utsträckning bliretiskt försvarbar.Bakgrunden är att med anledning av Lucia1994 sände ett program, Lucianatt, som sponsrades avÅbro Bryggeri. anser att spons-ringen strider mot avtalet mellan staten och SverigesTelevision.Regler för sponsring av program finns i avtalmellan staten och . Där anges attprogram inte får sponsras av någon vars huvudsakligaverksamhet gäller tillverkning eller försäljning avtobaksvaror, alkoholdrycker eller receptbelagda läke-medel.Som enskilt statsråd får jag inte ingripa i pro-gramverksamheten. Det är i stället Granskningsnämn-den för radio och TV som i efterhand övervakar attprogrambolagen har uppfyllt sina åtaganden i enlighetmed bestämmelserna i avtalen.Jag kan dock i sammanhanget nämna att ett lik-nande ärende har avgjorts i den dåvarandeRadionämnden. Ärendet gällde huruvida Bryg-gerier kunde vara sponsor till Vasaloppet.Med hänsyn till att huvudsakliga verksam-het var inriktad på annat än alkoholproduktion be-dömdes inget avtalsbrott föreligga.Nästa avtalsperiod mellan staten och programbo-lagen börjar . Inför denna avtalspe-riod görs en generell översyn av nuvarande regler.Anf. 29 ()Fru talman! Jag tackar för svaret men vill samti-digt tillägga att jag inte har fått något riktigt svar påmin fråga.Statsrådet skall självfallet inte på något sätt styraprogramutbudet och programverksamheten. Jag und-rade snarare om man kan vänta sig några signaler iframtiden om att ett ungdomsprogram inte får spons-ras av ett företag vars huvudsakliga verksamhet gällerproduktion av alkohol.I svaret sägs det att nästa avtalsperiod mellan sta-ten och programbolagen börjar ochatt det inför görs en generell över-syn av nuvarande regler. Jag skulle då vilja veta vaddenna generella översyn av nuvarande regler innebär.Kommer den t.ex. att innebära att det inte skall före-komma alkoholpropagande i barn- och ungdomspro-gram?Anf. 30 Kulturminister ()Fru talman! Jag försökte redogöra för hur proces-sen går till. Reglerna för sponsring finns i avtalet. Vidtidigare prövning avseende huvudsaklig verksamhets-inriktning, som det här gäller, tolkade det så att gränsen för vad som räknas somhuvudsaklig verksamhet bör ligga vid 50 %.Man kan naturligtvis diskutera och ifrågasätta omdet är där som gränsen bör ligga. Men det var utifråndetta som bedömde att Årbrobryggerier var en lämplig sponsor.Det här ärendet har inte anmälts till , i varje fall inte . Det kan vara sådantsom är intressant när man ser över det nya avtalet, omman bedömer att det är en punkt som man bör ändrapå i det kommande avtalet.Det är vad mitt svar handlar om. Detta får man seöver i samband med att det nya avtalet mellan statenoch eller public service-företagenskall skrivas på.Anf. 31 ()Fru talman! Vad som skall anses som huvudsakligverksamhet kan vi tvista om.Vad gäller bryggerier är det ganska känt försin ölproduktion. Att man sätter en reklamskylt för ettölföretag på ett ungdomsprogram måste vara ett kon-kret exempel på att någonting har gått snett, när detfinns ett tydligt avtal som säger att det inte får före-komma.Varför förekommer detta? Vad kan vi vänta oss ifortsättningen? Hur avser statsrådet att verka? Jagkänner till beslutsprocessen bakom detta. Min per-sonliga bedömning är att inte på långa vägar justi det programmet just den natten var lämplig somsponsor. Det tror jag att ganska många håller med om.Jag vill veta vad som kommer att hända i framti-den för att detta inte upprepas, eftersom det är allvar-ligt.Anf. 32 Kulturminister ()Fru talman! Min roll är inte att sitta och granskaprograminnehållet och bedöma om det är rimligt ellerinte. Då får fallet anmälas till ,som just har till uppgift att följa frågan och se omman lever upp till avtalet.Den möjlighet som man har att ändra på detta äratt se över frågan med anledning av att hela avtaletskall skrivas om. Då kan det vara en punkt som fårdiskuteras.Anf. 33 ()Fru talman! Då bortser jag från det här fallet ochundrar vilken inriktning som kommer att gälla förstatsrådet när nästa avtalsperiod börjar,dvs. inför den generella översynen. Jag tycker inte attjag har fått något svar på det.Är det en betryggande framtid, eller finns det an-ledning att vara orolig för att sådant här kan uppre-pas? Vi behöver bara titta på framtiden.Anf. 34 Kulturminister ()Fru talman! Jag hoppas att man inte skall behövavara orolig. Vi har inte hunnit så långt att förhand-lingarna om det nya avtalet inletts.Detta är en punkt som förmodligen kommer attingå i de diskussionerna. Det är omöjligt att säga hurdet kommer att te sig i det nya avtalet.Det är i stor utsträckning en tolkningsfråga hurGranskningsnämnden skall tolka dessa bestämmelseroch riktlinjer. Detta får vi anledning att diskutera infördet nya avtalet.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1994/95:244 om skyddet förortnamnenAnf. 35 Kulturminister ()Fru talman! har frågat migvad jag avser vidta för åtgärder med anledning av attPosten och har intensifie-rat sitt förändringsarbete trots att Kulturarvsutred-ningen fått i uppdrag att se över frågan och arbetetmed detta pågår.Enligt vad jag har inhämtat från avserPosten att avvakta med ytterligare adressändringsak-tiviteter tills det står klart hur en lämplig modell skallse ut, där största möjliga hänsyn till bevarandet av by-och gårdsnamn tas. De redan genomförda förändring-arna gäller dock, eftersom kunderna redan fått sinanya adresser.För att få klarhet i hur man skall gå vidare kom-mer Posten att på nytt ta upp frågan med de myndig-heter som har ett ansvar i ortnamnsfrågor, bl.a. , samt organisa-tioner som och . Posten kommer likaså att ta kon-takt med den pågående som seröver skyddet för ortnamnen.Jag kan därför inte se att det finns någon anledningför mig att ta några initiativ i frågan just nu.Anf. 36 ()Fru talman! Jag vill tacka kulturministern för sva-ret, men jag tycker att det är något vagt.Kulturutskottet och därefter fattade inovember-december förra året beslut i full enighet därman förutsatte att inga förändringar för våra ortnamnskall ske innan den utredning som pågår är klar.När vi gjorde det visste inte jag vilken febril verk-samhet som pågick ute i landet med stora konferenserför att förekomma utredningen och göra stora föränd-ringar. Jag fick veta det alldeles efteråt, och jag ställ-de då den här frågan.Jag blir givetvis väldigt upprörd över att man pånågot sätt tänker smyga in ett slags kulturmord på detstora kulturarv som våra ortnamn är och också överatt verk och myndigheter struntar i beslut,dels i form av en sittande utredning, dels det somriksdagen uttalar. Detta är inte det enda exemplet påatt sådant sker. Det undergräver förtroendet för vårdemokrati, och också ur den synpunkten är det ganskaallvarligt.Hade nu inte slagitlarm och saken uppmärksammats i medier och här iriksdagen i en tidigare fråga till civilministern, inte tillkulturministern, hade vi när utredningen varit klarhaft en förändring som kanske hade gått så långt attalldeles för stora förändringar hade gjorts. Det tyckerjag är illa.Det skulle vara väldigt bra om kulturministernmed kraft uttalar sin kritik mot att man på detta sättföregriper dels beslut, dels en utredning.Jag har förstått att Posten tills vidare har dragit sig urdetta. Men av svaret framgår det inte alls att manavvaktar utredningens slutdatum, utan man skall pånytt ta upp diskussioner.Nya diskussioner om dessa frågor kan kanske skenästa månad, vad vet jag. Detta är väldigt angeläget.Det finns en stor opinion ute i landet som vill bevarade ortnamn vi har. Det är inte så att vi saknar ort-namn. Vi har gårdsnamn och ortnamn.Anf. 37 Kulturminister ()Fru talman! Det viktiga här är att all pågåendeadressändringsaktivitet har upphört. Det kan ifrågasät-tas om de ändringar som redan har införts kommer attkvarstå. Det kan man ta upp en diskussion om.Det finns kanske en möjlighet att gå tillbaka. Detär inte så att kunskaperna om namnen har försvunnit,utan det är kanske en sådan överläggning som man fårta.Jag vet att det har varit kontakter mellan och Posten om det här. Jag vet ocksåatt man nu försöker att komma fram till en bra hante-ring av dessa ortnamnsfrågor. Man gör det gemen-samt mellan Posten, ,, , Ortnamnrå-det, och någon representant förKulturarvsutredningen för att försöka att hitta en brahantering och ett konsensus, dvs. en minsta gemen-samma nämnare.Blir man då överens är det nog sannolikt så attPosten kan gå vidare. Det kan ske innan Kulturarvsut-redningen är klar med sitt betänkande. Jag vet dess-utom att regionala konferenserpågår, som just tar upp frågan om hur en god ort-namnssed kan se ut.Man skall också komma ihåg mot vilken bakgrunddetta sker. Det finns faktiskt ett behov för t.ex. ambu-lans, brandkår och andra att komma fram. Jag inbillarmig att det går alldeles utmärkt att kombinera dettamed en god ortnamnssed.Det viktiga är att ändringsaktiviteterna har upphörtoch att man har fått till stånd ett samråd.Anf. 38 ()Fru talman! Även jag tycker att det är bra. Jaghoppas också att kanvara med i samrådet. Det är ganska viktigt, eftersomdet är det som har agerat väldigt hårt i den här frågan.Jag tror inte att det är så oerhört angeläget. Vi harhaft en period där man har trott att en stor del avsvenska folket som bor på landsbygden har postlådor.Man införde postlådenummer utan att bry sig om attkombinera detta med gårdsnamn, vilket var fullstän-digt vansinnigt. Man har gått tillbaka i en hel delfall.Vi har gårdsnamn, och vi har ett system som kantydliggöra det geografiska belägenheten om mananvänder sig av det på rätt sätt. kommer det ensorts nyspråk där man skall ha traktnamn, nya väg-namn och döpa om hela områden på ett sätt som förmig verkar nästan som ett kulturarvsmord, om jagskall ta till det ordet. Det tycker jag är väldigt fel.Min förutsättning är att man bevarar de namn somfinns. Där det inte finns några namn, vid nya adresser,är det möjligt att man kan formulera nya namn.Anf. 39 Kulturminister ()Fru talman! Bara för upplysnings skull: MarianneAndersson pratar just nu med en som faktiskt har bottpå 1144 till alldeles , när vi i stället fickadressen . Det var väl både si ochså med våra åsikter om detta. Det har också hänt attdet har varit svårt att hitta för dem som skall dit, menjag inbillar mig att det går att få det här att fungera,t.ex. genom bättre märkning med nummer ochgårdsnamn.Det låter bra att vi är överens om att det här ändåskall hanteras på ett klokt sätt i fortsättningen.Anf. 40 ()Fru talman! Det är viktigt att man inte genomförnågra djupgående förändringar. Om det skulle varanödvändigt i något sammanhang - vilket jag verkligenbetvivlar - är det klart att man kan konstruera en nyadress, men jag tycker att det är fullständigt fel ändrar någonting mer.Kulturministern sade tidigare att man faktiskt ock-så kan tänka sig att gå tillbaka, och jag tycker att detär viktigt att ta upp den diskussionen. Om vi nu anseratt det är fel att de här traktnamnen har införts pånågra ställen i landet, blir det väldigt konstigt om manlåter dem finnas där men inte på andra ställen. Jagskulle därför vilja skicka med kulturministern att hontar upp den diskussionen.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1994/95:183 om kvinnor ochdeltidsarbeteAnf. 41 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! har frågat mig vadjag tänker göra i det långsiktiga arbetet för att minskadet ofrivilliga deltidsarbetet av arbetsmarknadsskälför kvinnor.Kvinnors arbetsmarknad skiljer sig väsentligt frånmännens, bl.a. på så sätt att kvinnor arbetar deltid istörre utsträckning. Orsakerna är flera. Dels återfinnskvinnor inom servicesektorerna, såsom vård och om-sorg, handel och övrig service, där arbetet ofta ärorganiserat på deltid, dels har kvinnor i många fallhuvudansvar för barnen. En stor del av kvinnornasdeltid följer av de goda möjligheter som finns - förbåde kvinnor och män - att förkorta arbetstiden närbarnen är små.Det är riktigt att många kvinnor har ett ofrivilligtdeltidsarbete och att den viktigaste orsaken till arbetar deltid är att man inte kan få mer arbetehos sin nuvarande arbetsgivare.Antalet deltidsarbetslösa har ökat, medan kvinnorsandel av deltidsarbetslösheten har fallit från till 76 % . Under första halvåret1994 fanns drygt 130 000 personer registrerade påarbetsförmedlingen som deltidsarbetslösa, och avdessa var kvinnor.Varför har detta blivit ett svårlöst problem på ar-betsmarknaden? Hindren är av olika art. Det är frågaom administrativa hinder, såsom schematekniskahinder och ojämn arbetsbelastning över dygnet, ochsociala hinder, såsom brist på barntillsyn. En ytterli-gare orsak är arbetslöshetskassans konstruktion, vilketkan medföra inlåsningseffekter. Varken arbetsgivareeller arbetstagare har tillräckliga incitament att om-vandla ett deltidsarbete till heltid.Deltidsarbetslösheten har uppmärksammats sedanslutet av , då personalomsättning liksompersonalbehov var stort. Under dessa år hade arbets-förmedlingen, kommuner och landsting och de fackli-ga organisationerna ett nära samarbete för att kommatill rätta med denna obalans och då främst försökaerbjuda alla deltidsarbetslösa den arbetstid de efter-frågade. Situationen resulterade också i överläggning-ar mellan regeringen och parterna inom sektorernavård och handel.Trots detta arbete har deltidsarbetslösheten stigitunder och tredubblatsunder de senaste fem åren.Regeringen avser därför att återuppta dessa över-läggningar med parterna och kommer då att driva denståndpunkten att arbetsgivare inom främst servicenä-ringarna skall ha som huvudregel att erbjuda ett hel-tidsarbete, dvs. varje ledigt arbete skall i grunden varapå heltid.Den kraftiga satsningen på utbildning som rege-ringen föreslår i budgetpropositionen kommer attkunna bidra till att arbetsförmedlingarna får ökatutrymme att bryta den segregerade arbetsmarknadenoch verka för att kvinnor vidgar sin arbetsmarknadoch via vägledning och utbildning förbättrar sin kom-petens inom sitt yrkesområde eller finner vägar ut frånden deltidsdominerade marknaden. De s.k. brytprojek-ten som bedrivits inom /94 har som syfte att bryta den tradi-tionella arbetsmarknaden för både män och kvinnoroch även finna långsiktiga lösningar för undersyssel-satta.Vidare har den parlamentariska kommitté som seröver arbetsmarknadspolitiken i uppdrag att analyserahur arbetsmarknadspolitiken kan bidra till att minskakönsuppdelningen på arbetsmarknaden.Anf. 42 ()Fru talman! Jag vill börja med att tacka arbets-marknadsministern för svaret. Det var länge sedan jagställde den här frågan, och vissa synpunkter har jagfått gehör för i budgetpropositionen, och det är jagglad för.Orsaken till att jag ville ställa den här enkla fråganär dels min oro över att av de deltidsarbetandekvinnorna anger arbetsmarknadsskäl som orsak till attde inte får arbeta mer hos sin nuvarande arbetsgivare,dels oro över kvinnors arbete och försörjning i framti-den - antalet yrken för kvinnor har varit inästan , trots att ser helt annorlundaut än vad det gjorde på 60-talet.Det är glädjande att man föreslår så många åtgär-der för kvinnorna i budgetpropositionen, och jag troratt speciellt diskussionerna med arbetsmarknadensparter är det som kan ge litet resultat. Men den härfrågan är större än så.Den kvinnliga arbetsmarknaden står inför mycketstora strukturella förändringar, väl jämförbart medbåde varvskris och byggnadsarbetslöshet. Det är enmycket stark övertygelse hos alla svenskar att bådemän och kvinnor skall ha lika rätt till arbete och skall kunna leva på sin lön, men en stor del avkvinnorna klarar inte det . En alltför begränsadarbetstid leder till att kvinnorna inte heller får enpension som de senare kommer att kunna leva på, ochdå blir återigen stora kvinnogrupper ett samhäll-sansvar. Detta är något som jag trodde att vi hadekommit förbi , när min mammas generation harblivit ålderspensionärer.Det är de strukturella problemen som oroar mig.Var skall kvinnorna arbeta , och hur skallvi kunna försörja oss?Anf. 43 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! och jag är egentli-gen väldigt överens om att det här är ett stort bekym-mer. Det är ett bekymmer ur jämställdhetssynpunkt,men det är också ett bekymmer ur effektivitetssyn-punkt. Jag vill hävda att mycket av deltidsarbetslöshe-ten i grunden är ineffektivt också för arbetsgivaren.Därför tror jag att ett stort ansvar i detta samman-hang vilar på parterna, men jag tror också att vi somsamhälle måste organisera vår utbildning på ett sådantsätt att vi blandar upp arbetsmarknaden, så att vi fårmer män i traditionellt kvinnliga jobb och mer kvin-nor i traditionellt manliga jobb. För den skull satsar vien del på olika spännande saker. Vi har t.ex. mycketgenerösa regler för den som vill börja studera naturve-tenskap och teknik, men i första hand är det kvinnornasom skall ha chansen att komma in på dessa med litethögre ersättning förknippade natur- och tekniklinjernapå högskolan.Det här är alltså ett oerhört svårt och ett oerhörtlångvarigt jobb, men för mig som arbetsmarknadsmi-nister är det viktigt. Jag tror att det för att det här skallfungera riktigt krävs ett omtänkande framför allt i denoffentliga sektorn, eftersom väldigt mycket av del-tidsarbetslösheten finns där. Där är det ju faktisktockså politiska beslut som avgör hur vi skall ha detmed deltidsarbetslösheten, och det är då viktigt att vi ide partier som finns representerade i ser tillatt det vi pratar om här i också gäller ifullmäktige- och i landstingsförsamlingarna.Anf. 44 ()Fru talman! En stor grupp kvinnor jobbar i dagdeltid. Det talas i svaret om heltidsanställningar. Vadanser arbetsmarknadsministern om att man t.ex. skullekunna ge kvinnor förtur till heltidsanställningar? Omnuvarande arbetsgivare inte kan erbjuda mer tid, kanman då tänka sig att särskilda arbetsmarknadsåtgärdersätts in för att hjälpa kvinnorna att t.ex. byta arbetsgi-vare eller att starta eget?Lösningen på deltidsarbetsfrågan är också en atti-tydfråga. Vi vet ju att av kvinnorna i den härundersökningen sade att de jobbar deltid för att klarahushållsarbetet, det som vi i kvinnorörelsen kallarvård av frisk man i hemmet. Har arbetsmarknadsmi-nistern tänkt på det? Har han något klokt i rockärmenför att kunna klara den arbetsmarknadsfrågan?Anf. 45 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Jag har kanske inte svar på alla frå-gorna. Men när det gäller den första frågan om förturtill mertid tycker jag att det är en fråga som är värd attpröva ordentligt. Därför tycker jag att det är naturligtatt den arbetsrättskommitté som regeringen snarttillsätter också får i uppdrag att titta just på detta. Detär ju kopplingen till eventuella förändringar i arbets-löshetsförsäkringen som man måste se. Man måstesamtidigt staga upp för att få ett tryck från bägge hållatt åstadkomma heltidsjobb.När det gäller kvinnors möjligheter att ge sig in inya jobb vill jag peka på starta-eget-bidraget och denstora satsningen på kvinnolånen som finns i åretsbudgetproposition.Anf. 46 ()Fru talman! För att kunna öka arbetstiden innebärdet att man måste kunna starta eget på deltid. Detupplever många som ett svårt problem. Jag vill avslu-ta med att säga att vi inte har så på oss. Skallvi göra dessa stora strukturella förändringar skall vigöra dem nu när vi ser en konjunkturuppgång. Ettsådant arbete är nödvändigt. Kvinnorna är en så storoutnyttjad resurs , och det är också en stor tra-gedi för många kvinnor att inte kunna försörja sig påsin lön.Därför måste vi göra något . Vi kan inte väntaett par år till. Då går vi kanske in i en ny lågkonjunk-tur.Anf. 47 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Jag vill bara understryka att jag tyckeratt problemet är stort. Det gäller på arbetsmarknadenoch det gäller på många andra områden. Jag har gjorten reflexion. Som nybliven minister är det väldigtmånga människor som uppvaktar en om alla möjligasaker, och det kommer alltid en delegation män, vil-ken del av landet de än kommer ifrån. Det finns väl-digt mycket att göra på det här området. Formellt harvi kommit mycket långt, men reellt är fortfarandeväldigt mycket ogjort.Anf. 48 ()Fru talman! Jag vill tacka arbetsmarknadsminis-tern för tipset att säga till kvinnogrupper att uppvaktaarbetsmarknadsministern. Tack för debatten!Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1994/95:214 om konkurrensmellan stödområdenaAnf. 49 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! har frågat mig vad jagavser att vidta för åtgärder för att undvika konkurrensmellan stödområdena för att därigenom trygga ratio-nalitet och effektivitet i den regionala utvecklingen.Bakgrunden till frågan är att ett företag söker fin-na finansiering på ny ort för att kunna fortsätta enverksamhet som ligger i malpåse.Regelverket för regionalpolitiska företagsstöd ärutformat för att undvika att på ett olämpligt sätt flyttaverksamhet mellan olika orter. Sålunda kan t.ex. intelänsstyrelser besluta om stöd som till någon del inne-bär att verksamhet flyttar från ett län till ett annat.Regeringens linje är att inte lämna stöd till flytt-ning av industriell verksamhet till en ort som innebärarbetslöshet på en annan ort inom landet.Anf. 50 ()Fru talman! Med tanke som har gått se-dan jag lämnade in frågan måste jag med förlov sagtsäga att det här svaret var i andefattigaste laget. Jagvill ändå tacka för att jag har fått det. Jag vill påpekaett par saker.Min fråga gäller inte befintlig verksamhet utan enny verksamhet.