prot · GI0997 · 1995-04-28 00:00:00 — Detär alltså ingen ny fråga för mig.Vi tar emot dessa grupper. Bara att vi lyssnar tilldem och tar in deras information och för in den i vårttänkande är viktigt. Sedan stöds några MR-grupperdirekt via SIDA med pengar. Det är ingen skillnadmellan den tidigare regeringens och den här regering-ens direktiv till SIDA därvidlag. Det är SIDA somavgör vilka grupper stödet skall omfatta och hur detskall utformas.Jag tänker bjuda in representanter fördessa MR-grupper till en diskussion. Det gör jag föratt ytterligare förstärka hur intresserade vi är och hurprioriterad denna fråga är för oss.Det andra vi gör är att tala direkt med regeringen.När den tidigare utrikesministern var härhade, som många har talat om, riksdagsledamöter ettsamtal med honom. Jag hade ett ganska långt samtalmed honom. Jag var väldigt tydlig och talade inte baraallmänt om mänskliga rättigheter. Vi tog upp mycketkonkreta fall. Det är på det viset man kan kommanågon vart. Vad är det då man tar upp i sådana dis-kussioner? Det är inte bara konstitutionen, som jagnämnde, och hur man skall få större delen av konsti-tutionen snabbt ändrad. Det är viktigt i sig att lagarändras. Men det handlar också om att leva upp till delagar som man faktiskt redan har. Man kan t.ex. taupp situationer i fängelser. Bucafängelset är ett kon-kret exempel. Vi har haft ett intresse för det i Sverige.Det har man även haft i de andra nordiska länderna.Vi tror att vårt intresse har lett till att det har blivit endialog på fängelset och litet bättre förhållanden.Tortyrfrågor måste vi självklart ta upp. Det gårinte att förneka att det förekommer tortyr i Turkiet.Det gäller yttrandefrihetsfrågor. Man har fängslatparlamentariker på grunder som vi inte förstår.Det är vidare minoritetsfrågor mer generellt. Detmåste till en politisk lösning i den kurdiska fråganmen även i fråga om andra minoriteter.Det är sådana här frågor som det är naturligt föross att ta upp i den här diskussionen.Jag hälsar det som något positivt att villvara en del i , även om de har en lång bit attgå. Jag vill se som en del i . Det ärdärför som vi kan ställa krav på att leva upptill europeiska kriterier vad gäller mänskliga rättighe-ter och demokrati.Anf. 16 ()Herr talman! Jag har en önskan inför den här tul-lunionen, och det är att vi från sida kan sä-ga - jag tycker att det är möjligt utan att vi tapparansiktet - att vi mot bakgrund av vad som hänt i Irakoch vad vi vet måste säga nej, så längevi inte har sett någon bättring.Jag sade förut att jag tyckte att det i priset skulleingå en stor bit, eller för att kompromissa en mindrebit, mänskliga rättigheter. Då menar jag inte att viskall få ytterligare en konvention eller ett avtal -vilket i och för sig kan vara bra - därför att man harbrutit sådana så . Det som är viktigt äratt vi får se i handling att någonting fungerar somtidigare inte har fungerat.Jag tycker också att det är viktigt att vi, för våregen skull, stannar upp och tänker efter. Det som nuhar hänt i kommer säkert att få återverk-ningar. Det är möjligt att man inom ,inom den europeiska unionen, drar öronen åt sig elleråtminstone ger nya förutsättningar. Det är väldigtviktigt att vi också gör det.Ulf talade ganska mycket om den or-ganisation som arbetar för mänskliga rättigheter.Såvitt jag förstår har regeringen gett nya direktiv omatt frivilligorganisationerna inte skall förmedla sammamängd pengar som . Jag tror att Röda korsethar varit inblandat i detta. Jag undrar då: Finns detnågot bättre sätt att utveckla demokrati än att tillför-säkra människor deras mänskliga rättigheter? Finnsdet något bättre sätt att få en fungerande konstitutionän att människor får känna att de har människovärdeoch att det byggs upp underifrån? Dessa organisatio-ner arbetar för det, och jag tycker att det finns allaskäl i världen att stödja det.Anf. 17 ()Herr talman! Jag är övertygad om att engagemang på det här området är precis likastort som det som alla vi övriga har - därom diskute-rar vi inte. Däremot är det viktigt att se hur vi omsät-ter det här engagemanget i politisk handling. Vad kanvi åstadkomma utan att bli upprörda för att påverkasituationen för mänskliga rättigheter i ? Det ärdet som är grunden i den här diskussionen.Jag delar självfallet utrikesministerns uppfattningatt det är viktigt att påverka genom internationellaorgan, som FN och , och genom vårt medlem-skap i EU. Däremot är problemet att själv nu i EU har agerat i motsatt riktning,nämligen genom att säga att det är okej att Turkietkommer in i en tullunion. Där tycker jag att problemetuppstår; vi står för en felaktig hållning, medan står för en riktig hållning.Jag är själv inte så bevandrad i den diplomatiskavokabulären, men i mina ögon är det att hålla en väl-digt låg profil att använda ordet "anmärkningsvärd"om invasionen i . Jag tror inte på att man talarhögt och skriker för att påverka, men jag tror att det ärviktigt att understryka med ett helt annat allvar hur viser på den typen av politiska handlingar.Jag vill också få svar på den fråga jag ställde omvilka MR-organisationer som har gett rådet att det härär rätt väg, nämligen att acceptera att kommerin i tullunionen. Vilka har ansett det? Vilka har gettdet rådet till regeringen, som de inte har gett till någotpolitiskt parti här i , vad jag vet? Det voremärkligt om de inte skulle ge samma budskap.Jag vill också säga något om pengarna till den härstiftelsen i . Problemet är ju att pengarna ärslut. Inte nu när budgetåret har gått ut men den 31december har man inte ett öre kvar i stöd från Sveri-ge. Det kan väl ändå inte vara meningen, , om vi nu vill understödja det arbete man gör?Jag vill också höra om harvarit i samtal med den nye utrikesministern och upprepat våra krav och synpunkter.Till slut, herr talman, har vi talat om tortyr. Enligtdem som arbetar i den här stiftelsen inte bara före-kommer tortyr, utan det är att betrakta som enfolksjukdom. Det drabbar i stort sett alla och i allaskikt av samhället.Som en avslutning vill jag läsa inledningen till denartikel som riskerar fängelsestraff för:"Kanske i historien har ett år-hundrade fått ett namn innan det ens börjat: Det tjugo-första århundradet har utnämnts till ´de mänskligarättigheternas århundrade´. I vårt århundrade har viinte gjort några framsteg på det området. Än värre ärdet att på tröskeln till det tjugoförsta århundradetfinns många tecken på att vi har vänt hundraåttiograder och springer åt motsatt håll. "Herr talman! Den typen av inledning på en artikelrenderar fängelsestraff i i dag.Anf. 18 ()Herr talman! För det första vill jag stryka underdet som m.fl. har fört fram om organi-sationen HRFT, som jag har mött både här i Sverigeoch nere i . Så långt jag förstår är det enmycket kvalificerad hjälporganisation, som bör rende-ra allt stöd som vi orkar medFör det andra tycker jag att det synsätt som utri-kesministern för fram om att inlemma i Euro-pa är riktigt, men jag är fortfarande orolig när detgäller det här avtalet. Jag tycker inte att utrikesminis-tern har övertygat om att avtalets konstruktion i frågaom MR-villkoren är till fyllest.Med anledning av invasionenen i undrar jagockså om det inte vore läge för de europeiska utri-kesministrarna att med den som bakgrund diskuterahur det här avtalet skall genomföras. Vilka krav kanman ställa på genomförandet av tullunionsavtalet medanledning av invasionen i ? Det vore väl rimligtatt EU:s utrikesministrar har ett sammanträde om det.Man kan väl inte låta detta gå spårlöst förbi. Då kundede i samråd tolka de MR-villkor som finns knutna tillavtalet. Jag tycker att det råder stor osäkerhet om vadde egentligen står för.Jag vill också säga något om framför allt assyrier-na och flyktingsituationen, även om det inte är utri-kesministerns huvudansvar.Jag har påtalat hur svår MR-situationen är i Istan-bul. Situationen har förvärrats, och de kristna är överhuvud taget utstötta i det turkiska samhället. Jag för-står faktiskt inte hur man kan avvisa människor tillIstanbul så att de blir internflyktingar, särskilt en såhär liten folkgrupp med det riskperspektiv den har.Regeringens egna utredningar, eller i alla fall utred-ningar knutna till UD, har ju visat att det är direktolämpligt att göra det.Jag ifrågasätter de beslut som Utlänningsnämndenhar fattat i en antal fall. Personligen anser jag att debesluten är felaktiga. Det finns inte en sådan tryggheti det turkiska samhället att det är lämpligt attutvisa assyrier till Istanbulområdet, framför allt inte ide fall som varit aktuella. De kommer att leva ettmycket farligt liv, och det övergår mitt förstånd hurman har kunnat fatta sådana beslut.Jag har också några frågor om åtgärder. Finns det,utöver åtgärden att försöka göra något ytterligare närdet gäller förslaget till tullunionsavtal, möjligheter attutöva påtryckningar på för att få civila obser-vatörer utplacerade i olika delar av landet, t.ex. iIstanbulområdet, dit många tar sig, men också i syd-östra ? Det vore högst angeläget. bor-de väl visa den goda viljan att gå med på ett sådantförslag.Har slutligen regeringen några ytterligare planerför att påtala för hur man kan stärka assyrier-nas skydd, både i sydöstra och i ?Anf. 19 ()Herr talman! Jag vill upprepa min fråga om verk-ligheten inte kan få utrikesministern att ändra sin åsikteller modifiera den när det gäller inträdet i den euro-peiska handelsunionen.Vi har talat litet grand för litet om de 25 000-35 000 aktiva soldater som finns i östra delen avTurkiet i den turkiska delen av . Som jagsade inledningsvis är det faktiskt 2 500 byar som harbränts ner. Dessutom finns det 2,5 miljoner flyktingari städerna.Det finns de som har kritiserat det här oerhörtmycket. från t.ex. har kritise-rat detta mycket starkt. Han menar att vi måste ageranu för att inte miljontals människor skall mista livetoch hela befolkningen splittras. Det är naturligtvisdelvis avsikten med det här, men vi måste motsättaoss det. påminner också om de ökändaförövare som många av tidningens journalister, med-arbetare och den kurdiske parlamentsledamotenMehmet Sincar fallit offer för. Han hävdar att detfinns särskilda grupper, mördargrupper, kan mansäga. Sådana finns ju också i andra diktaturer - ja, dethär är inte en diktatur, men det finns vissa drag somvisar att man handlar på ett liknande sätt. De härgruppernas utövning sker med regeringens goda min-ne.Sedan har vi också den turkiske chefsåklagaren,alltså inte vem som helst, Nusret Demiral. Han kräveratt en gammal lagparagraf åter skall tas ibruk. Lagparagrafen heter Lagen om kamp mot ban-ditligor. En oberoende parlamentsledamot, , ger följande kommentar:"bildades kringvandrande enhe-ter som verkställde avrättningar på människor sominte kunde tala det turkiska språket. Under Atatürkstid vid makten brändes över hundra byar ner - - - . "Det är ju egentligen ingenting jämfört med hur det är . har över 2 000 byarbränts ner, och invånarna har tvångsevakuerats, sägerhan också.Om parlamentet inte arbetar på nämnda sätt ifrå-gasätter Nusret Demiral hur han skall kunna sköta sinuppgift som chefsåklagare.Vidare har jag läst en artikel av . Denborde alla som är intresserade av Turkietfrågan läsa.Artikeln är rent ödesdiger. Han berättar hur det helagår till. Dessutom är han en skicklig författare. Det ärverkligen gripande att läsa det här. Utifrån vad jagkänner till om stämmer alltihopa dessutom.Anf. 20 ()Herr talman! Det är mycket bra att utrikesminis-tern avser att bjuda in till sig representanter för deMR-organisationer som finns bl.a. när det gäller Tur-kiet för samtal och information. Jag kan även spåra enpositiv vilja när det gäller att Human Rights Founda-tion of borde få fortsatt stöd. Det handlar juom att inte dra undan fötterna när hjälparbetet faktisktär som störst och viktigast både för enskilda drabbademänniskor och, inte minst, för att stödja och höjastatusen. Det gäller att de som i och här iSverige på markplanet jobbar med mänskliga rättighe-ter får ytterligare råg i ryggen.Vad var det som gjorde att förra regeringen drog igång detta fina stödarbete? Någon typ av signal gavstrots allt till SIDA.Jag hoppas att utrikesministern och den här rege-ringen kan ge samma signal , även om det natur-ligtvis inte kan handla om ministerstyre - det har jagförståelse för.Anf. 21 Utrikesminister ()Herr talman! Upprepade gånger har jag sagt attden turkiska interventionen i norra är oaccepta-bel. Om jag bara hade använt ordet anmärkningsvärdskulle det, där håller jag fullständigt med , ha varit ett felaktigt språkbruk.Vi önskar att man löser den kurdiska frågan ge-nom politiska förhandlingar. Det finns inget annatsätt. Det ställer krav på , men det ställer ocksåkrav på den andra sidan. PKK:s terrormetoder måsteman också ta avstånd ifrån liksom de olika terrorat-tacker som har förekommit under den senaste tiden.Sedan till det vi gör via de multilaterala organisa-tionerna. EU sitter inte bara i och diskuterardetta, utan EU:s ordförandetrojka åkte ner ett pardagar efter den militära interventionen och tog or-dentligt upp denna fråga med den turkiska regeringen,liksom frågan om de mänskliga rättigheterna - påplats i Ankara.Både och har sina sätt att fun-gera, med missioner. Där kan också vi svenskar varamed. kommer att varamed i parlamentarikermission. Vi önskar attockså regeringarna får sända missioner för att man påplats skall få se hur läget är. Det gäller då alla minori-tetsgrupper.Sedan har vi kontakterna med enskilda organisa-tioner och MR-grupper av olika slag. Vi stödjer dem,som sagt, också ekonomiskt. Men framför allt lyssnarvi till dem, för det är mycket viktigt att ta till sig vadde har att säga. Vi talar också direkt med den turkiskaregeringen.Jag har ännu inte träffat den nye turkiske utrikes-ministern men kommer nog att göra det.De krav som vi då kommer att ställa är desamma. Detgäller en förändring i lagstiftningen, för det som harskett är otillräckligt vad gäller konstitutionen. Mendet gäller också en förändring i handling, därför inte ens följer den lagstiftning som redan finnsom mänskliga rättigheter. Dessutom handlar det omen allmän dialog som ställer krav - inte bara därför attvi har tullunionsavtalet framför oss - och som ocksågenerellt ställer krav och påverkar.Det är klart att jag inte kommer att rösta för etttullunionsavtal om man inte ser några som helst för-bättringar och framför allt inte om den militära situa-tion finns kvar som innebär att går in i ettannat land.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 1994/95:88 om perso-nalminskningar i kommuner och landstingAnf. 22 Arbetsmarknadsminister ()Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att senareläggauppsägningar i kommuner och landsting.Under detta budgetår har AMS i samverkan medkommunerna och respektive landsting kunnat användasig av ett särskilt öronmärkt anslag, utbildning i före-tag, för att senarelägga uppsägningar i kommuner ochlandsting. avsattes speciellt fördetta ändamål.Regeringen har i sysselsättningspropositionen,proposition 1994/95:218 En effektivare arbetsmark-nadspolitik m.m., föreslagit att den framtida arbets-marknadspolitiken utvecklas i riktning mot störrefrihet för att använda och sam-ordna de sysselsättningspolitiska insatserna. Det inne-bär bl.a. att regeringen varken öronmärker anslageteller detaljreglerar hur skallarbeta för att uppfylla sina arbetsuppgifter. På så sättkan vi öka flexibiliteten i de arbetsmarknadspolitiskainsatserna och genom att anpassa insatserna till desärskilda förhållanden som råder i olika delar av lan-det samt också medverka till att öka effektiviteten avinsatserna.Det innebär i klartext att Arbetsmarknadsverketfår en större frihet än tidigare att i samråd med t.ex.kommunerna och utformaåtgärder som kan bidra till ett mer gynnsamt syssel-sättningsläge. Man kan alltså komma överens omgemensamma åtgärder som exempelvis inriktas på detsom nämner, att höja de uppsäg-ningshotades kompetens, eller andra åtgärder sombidrar till att hålla ner arbetslösheten. Det kommer attinnebära ökade möjligheter att finna bra lokalt anpas-sade lösningar, och därigenom underlättas också si-tuationen för kommuner och landsting, även i Öster-götland.I det gemensamma arbetet med att stärka arbets-marknadspolitiken måste dessutom fackliga organisa-tioner och arbetsgivare finnas med för att öka denlokala förankringen och kännedomen om arbetsmark-naden och dess utveckling.Det är regeringens uppfattning att detta nya an-greppssätt med bl.a. friare användande av tillgängligaresurser tillsammans med en uppåtgående konjunkturkommer att förbättra förhållandena för personal inomkommuner och landsting.Anf. 23 ()Herr talman! Först vill jag tacka för svaret. Jagåterkommer till betygsättningen litet senare, men förstvill jag bara redogöra för hur jag mer principiellt serpå dessa frågor.För min del är jag övertygad om att det tyvärrkommer att krävas personalminskningar för att nåbalans i kommuner och landsting. För att klara ut destora ekonomiska problemen misstänker jag tyvärr attdet blir nödvändigt.Men, och det är detta interpellationen handlar om,att i ett läge när alternativet med stor sannolikhet ärsysslolöshet eller någon form av arbetsmarknadspoli-tisk åtgärd för de vårdbiträden, undersköterskor ochandra som är övertaliga på grund av ekonomin, dåär det varken från ekonomisk eller mänsklig synpunktmotiverat med uppsägningar. Då är det angeläget attalla inblandade gör sitt yttersta för att förhindra att deekonomiska problemen leder till uppsägningar.Även om statsrådet nämner Östergöt-land, vilket även jag gör i min interpellation, är dettainte något östgötaproblem. Visserligen är bilden be-kymmersam i mitt eget län . När jag hartalat med landsting och kommuner har det framgått attdet finns risk för att man under den närmaste tidenkommer att tvingas vidta åtgärder som berör i stor-leksordningen 2 000 människor, som jag nämner iinterpellationen. Såvitt jag förstår är det väldigtmånga arbetsgivare, framför allt i den här delen avlandet och i de större kommunerna, som befinner sig imotsvarande situation.Om ingenting görs är risken uppenbar att ett stortantal uppsägningar i kommuner och landsting förtaruppgången i andra delar av ekonomin och arbets-marknaden. Det är detta jag vill förhindra. Därför harjag ställt denna interpellation.Jag tycker att interpellationssvaret är bra och attdet innebär ett stort steg i rätt riktning. Framför alltvälkomnar jag regelförändringen som innebär att mannu får fria händer. hade man begränsademöjligheter att använda resurser som var avsatta förden här typen av avtal när det gällde att skjuta upppersonalminskningar i kommuner och landsting. Mennu får man långt större formella möjligheter att träffaavtal om att utbilda människor i stället för att kasta utdem i sysslolöshet. Dessutom finns det i komplette-ringspropositionen en rejäl dos resurser att lokaltförhandla om till den här typen av åtgärder.Men trots att jag tycker att mycket i svaret är po-sitivt skulle jag ändå vilja ha ett klargörande medanledning av de reaktioner som kompletteringspro-positionen och regelförändringarna har väckt återigeni . Där har man från länsarbetsnämndenssida, trots dessa signaler, uttryckt oro över frågan omman skall kunna använda sig av samma typer av insat-ser som man har gjort. Man har sagt att det ifortsättningen knappast kan handla om att t.ex. ge-nomföra en allmän kompetenshöjning av personal ilandsting och kommuner. Vi vet att många av demsom riskerar att bli övertaliga saknar gymnasie-kompetens. Därför vore det naturligtvis klokt att an-vända dessa pengar till att höja kompetensen. Men dethar då kommit signaler från de kommunala myndighe-terna om att man där är väldigt tveksam i fråga omman kan använda den här typen av åtgärder.Därför vore det bra om statsrådet gav ett klart be-sked om att det är de lokala parterna som har möjlig-heter att träffa avtal och att det inte finns några be-gränsningar. Självfallet finns det en begränsning, somalltid när man överlåter ansvaret för resurser o.d., mendet finns inga formella begränsningar för att träffa denhär typen av uppgörelser, t.ex. när det gäller allmänkompetenshöjning.I svaret finns det som sagt mycket som är positivt.När man nu överlåter ansvaret till de lokala parterna,förstår jag att statsrådet naturligtvis inte skall tala omhur de lokala förhandlingarna skall skötas.Även om ansvaret nu blir decentraliserat genomatt de lokala parterna nu ges nämnda möjligheter trorjag att det är viktigt att det blir sagt att utgångs-punkten för de förhandlingar som kommer attinledas i kommuner och landsting om att skjuta uppuppsägningar i varje läge skall vara att undvika detsämsta tänkbara, nämligen att vårdbiträden, sjukskö-terskor och andra går ut i öppen arbetslöshet. Självasyftet med förändringarna måste vara att förhindra attdetta blir verklighet.Anf. 24 ()Herr talman! hade LarsStjernkvist en frågedebatt med arbetsmarknadsminis-tern här i kammaren om just regeringens syn på läns-arbetsnämndernas avtal med kommuner och landstingför att förhindra öppen arbetslöshet. Beskedet var dåatt vi skulle avvakta budgetpropositionen den 10januari. Då skulle besked ges. Det blev dock ingetbesked i budgeten, förutom beskedet att man minska-de intäkterna till kommuner och landsting, vilket judefinitivt kommer att öka antalet uppsägningar.Herr talman! hade jag själv en frå-gedebatt med arbetsmarknadsministern i samma ären-de. Beskedet då var att vi skulle avvakta komplette-ringspropositionen. Det gavs alltså inga besked tilldem, vars avtal nu löper ut - det berör bl.a.Östergötland.I dag kan vi konstatera att det inte finns några nyapengar till den här typen av verksamheter. Man full-följer inte det som den tidigare regeringen faktisktlade grunden för - möjligheten just för länsarbets-nämnderna att tillskapa den här typen av avtal medkommuner och landsting och därmed förhindra attmänniskor går ut i öppen arbetslöshet. sägs det istället att kommuner och AMS skall försöka lösa dethela, men det är definitivt inte tillräckligt.Jag skall läsa vad som stod på ledarplats i i -detta handlar om något som vi här har diskuterat un-der , den s.k. Östgötamodellen: Östgötamo-dellen diskuterades vid årskonferens.LO går på partidistriktets linje och avstår från attkritisera regeringen och Socialdemokraterna. Ansva-ret för modellens genomförande läggs på länsarbets-nämnden. En borgerlig regering, som luckrat uppAMS regelverk och decentraliserat beslutsordningenutan att skjuta till pengar, hade mötts av en kanonadav kritik från partidistrikt och Östgöta-LO. fritarde regeringen från allt ansvar och skjuter i stället insig på länsarbetsnämnden. Trovärdigt är det inte.Detta är det alltså ledarskribenten i FolkbladetÖstgöten som säger. Det kunde inte sägas bättre.Däremot kunde man ha varit betydligt hårdare i sinkritik.Arbetsmarknadsministern talar i svaret om flexi-bilitet och om att man skall kunna lösa problemen påegen hand. Det finns många tidningsartiklar somhandlar om detta. I bl.a. skrevs det omhur man ser på detta, inte minst när det gäller i : Man vill ha fortsatt hjälpav staten för utbildningsprogram, men länsarbets-nämnden har fått order att framför allt satsa på nä-ringslivet och måste ofta avbryta samarbetet medkommuner och landsting.Detta är faktiskt vad som sägs.Den politik som arbetsmarknadsministern företrä-der innebär nu också att omkring 100 000 personerskall bort från kommuner och landsting på fem år.Jag kan också citera , där LillemorArvidsson konstaterar samma sak: Det är alltså bortåt100 000 jobb som kan försvinna. Nedskärningarnadrabbar nu främst kvinnor.Mot bakgrund av vad Socialdemokraterna sade ivalrörelsen så är ju detta en helt annan bild. I komp-letteringspropositionen säger man så här om kommu-nernas verksamhet: i ett historiskt tidsperspektivoch även i förhållande till andra sektorer är de senasteoch de kommande årens neddragningar tämligenmåttliga. Det bör fortfarande finnas utrymme för enmer effektiv resursanvändning och en ökad kostnads-medvetenhet.Men detta, herr talman, är ju fjärran från det somvi fick höra i valrörelsen från Socialdemokraterna.