prot · GI0980 · 1995-03-28 00:00:00 — Utredningarna har visat attdet både tekniskt och säkerhetsmässigt är ogörligt attförsöka skilja mellan vad som är nyinvesteringar ochvad som egentligen bara krävs för att förbättra säker-heten.De exempel som tar upp på dålig säker-het eller på problem med kärnkraftsreaktorer visarbara hur viktigt det är att göra de insatser som behövsför att säkerheten skall höjas. Sedan hoppas jag attkärnkraftsföretagen själva inser att de skall stanna däroch inte vidta åtgärder för att förlänga livstiden.Anf. 94 ()Fru talman! Man kan titta på vad det finns förproblem. I tryckkammare handlar det om förspröd-ning i fråga om neutronbombning och om korrosion.När det gäller rör handlar det om utmattning, korro-sion, erosion och stresskorrosion. Vad gäller pumparhandlar det om utmattning och korrosion. När detgäller ånggeneratorer handlar det om korrosion ocherosion. När det gäller betong handlar det om annanradiologisk skada och korrosion. Det återkommer.När det gäller inneslutningen talar man om fukt ochvibrationer. Sedan finns det också ickemetaller på talom termiskt åldrande i stort sett.Jag talade med en f.d. anställd vid SKI. Han sadeatt man normalt har en inspektion avstora tryckkärl var de än befinner sig. Oavsett om detgäller olja, båtar eller någonting annat har man enordentlig inspektion var femte år. Det har vi inte idetta avseende. Man borde egentligen plocka ut alltoch kolla igenom det ordentligt. Han berättade ocksåatt man sakta kunde föra ner en liten TV-kamera och titta.Anf. 95 Miljöminister ()Fru talman! Jag har stor tilltro till de svenskamyndigheternas program och tillsyn över verksamhe-ten. När det gäller säkerheten kan vi ha stor tilltro tillde svenska myndigheternas tillsyn över verksamheten.Anf. 96 ()Fru talman! Jag är säker på att miljöministernhåller med om att det här är extra känsligt. Eftersomman gör dessa inspektioner vad gäller andra tryckkärlmenade den här mannen att man nog borde kunnagöra liknande inspektioner vad gäller reaktorer. Dethandlar alltså om att man skall gå igenom precis all-ting.Problemet har varit att man inte har kommit åt.Man har lärt sig litet om ultraljud, röntgen osv. Manhar kommit till tanklocket ungefär. Där har det stan-nat. Längre har man inte kommit. Det krävs att män-niskor går in och kollar inneslutningen. Då kan manfråga sig om det blir så lönsamt med dessa ordentligainspektioner. Det är viktigt, som här har framhållits,att säkerheten måste gå före allt annat.Om man läser dessa sjukjournaler, som jag kallardem, finner man att det har varit krångel med styrsta-var. släpptes ånga ut till omgivningen.Det handlar alltså inte bara om dem som arbetar påreaktorerna och som skall sköta säkerheten utan ävenom den omgivande befolkningen. Därför tycker jagatt detta är oerhört viktigt.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1994/95:402 omuranbrytningen i KrasnokamenskAnf. 97 Miljöminister ()Fru talman! har frågat statsrå-det om regeringen ämnar studeravilka effekter uranbrytningen har för förhållanden förmänniskor och natur i Krasnokamensk.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall svara på frågan.Jag har inhämtat att ,, planerar att besöka urangruvan iKrasnokamensk. Förutom att besöka gruvan planerarSSI att diskutera frågor om arbetarskydd, avfallshan-tering och miljökonsekvenser med lokala och regiona-la myndigheter samt med ansvariga centrala myndig-heter i Moskva.SSI kommer efter resan att lämna en rapport tillMiljödepartementet.Anf. 98 ()Fru talman! Jag tackar för svaret. Det var kort ochkonsist. Det var det svaret jag ville höra. Därför är jagmycket nöjd.Som i många fall när det gäller kärnkraft handlardet om moral. Det angår hela kedjan från brytning,anrikning, transporter, energiproduktion och uppar-betning till slutförvaring. Skall vi låta andra männi-skors liv och hälsa riskeras för att vi skall kunna rostavårt bröd, föna håret eller ha inom-hus?Vi köper uran från Krasnokamensk. Det är mycketpositivt att man skall åka dit och kontrollera förhål-landena där.Under Sovjettiden kom allt uran till hela unionenfrån den här gruvan. går allt på export. Många ärsjuka, även barn. av männen dör . Det är inte enbart problemen med strålning somär orsaken, men det är säkert en starkt bidragandeorsak.Överallt där man har brutit uran bor människorsom inte kan försvara sina rättigheter. Det handlar omaboriginerna i och om indianerna i Kanadaoch . Deras reservat krymper alltmer.Den enda slutsats som man kan dra är väl att vimåste börja avveckla kärnkraften av moraliska skäl.Nu tar jag inte upp miljöskälen, eftersom de har dis-kuterats så . Kanske kan vi börja i mor-gon. Sedan skall avvecklingen ske i snabbast möjligatakt.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1994/95:369 om defristående skolornaAnf. 99 Statsrådet ()Fru talman! har frågat mig vilka åtgär-der med anledningen av överenskommelsen mellanSocialdemokraterna och om bidragsni-vån till de fristående skolorna som jag avser vidta föratt de fristående skolorna skall få likvärdiga villkorsom de offentliga skolorna efter den 1 juli 1995.Den överenskommelse som hänvisar tillinnebär att kommunens bidrag till fristående skolorskall motsvara av den kommunala grund-skolans genomsnittskostnad per elev, jämfört medtidigare . I skollagen görs ett tillägg som innebäratt när kommunen bestämmer bidragets storlek skallden beakta om den fristående skolan har särskildakostnader som den kommunala skolan inte har, t.ex.när det gäller momsskyldighet, pensionsåtagandenoch arbetsgivaravgift. Om den fristående skolan harelever med behov av särskilda stödinsatser, t.ex. ele-ver med funktionshinder, elever som behöver särskiltstöd i undervisningen eller elever som behöverhemspråksundervisning eller undervisning i svenskasom andraspråk skall det också beaktas. Detsammagäller om skolan erbjuder skolhälsovård. Vid pröv-ningen skall kommunen kunna ta hänsyn till om desärskilda konstnaderna ryms inom den garanteradeersättningen.Regeringen har tillsatt en parlamentariskkommitté, där själv ingår, som bl.a. skalllämna förslag till regler för bidragsgivning. Enligtdirektiven skall de nya reglerna syfta till att stödja enutveckling av skolväsendet. Ett mål med bidragsgiv-ningen skall vara att resurserna fördelas med hänsyntagen till skolornas och elevernas särskilda behov ochskolornas varierande åtagande. Eleverna skall ha rätttill likvärdiga förutsättningar för sin utbildning, oav-sett om de valt att gå i en eller friståendeskola. De nya reglerna skall också ge incitament tillsamarbete mellan kommunen och den fristående sko-lan. Eventuellt skilda förutsättningar att bedriva verk-samhet beroende på olika huvudmannaskap skallockså beaktas.Jag är övertygad om att den träffade uppgörelsen -i avvaktan på de nya regler som kan bli ett resultat avkommitténs arbete - kan innebära en mindre schab-lonmässig bidragsgivning och ett större hänsynsta-gande till skolornas åtagande och elevernas behov.Jag avser därför inte att vidta några särskilda åtgärdermed anledning av uppgörelsen. Det blir en fråga mel-lan kommunen och den enskilda skolan.Anf. 100 ()Fru talman! Tack för svaret påmin fråga.Detta är ett ganska märkligt förfaringssätt rentprincipiellt. I budgetpropositionen säger regeringen skall tillsätta en kommitté som just skall se överformerna för de fristående skolorna när det gällergodkännande, tillsyn, bidrag och avgifter. Ett parmånader senare kommer man med en proposition därman sänker bidragen, dvs. den garanterade ersättning-en för de fristående skolorna, från till 75 %.Samma dag ger man en utredning direktiv. Det tyckerjag principiellt är fullständigt felaktigt. Jag kan tänkamig att det kanske skedde för att en del socialdemo-kratiska fundamentalister skulle tillgodoses.Sedan skall jag gå över till svaret. Det är bra att dekriterier som skolministern nämner skrivs in i skolla-gen. Men jag vill påstå att det till intet är förpliktigan-de. Sedan är det ändå kommunen som prövar om dethär skall räknas in eller inte. Risken är uppenbarligenstor att den procentuella andelen blir under dethär året.Skolministern säger i svaret att eleverna skall harätt till likvärdiga förutsättningar oavsett om de går ien eller en fristående skola. Det tycker jagär bra. Det är bra skrivet. Men vad gör skolministernom de inte får dessa likvärdiga villkor? Tänker skol-ministern i så fall vidta några åtgärder? Eller kommerhon att sitta med armarna i kors och inte göra någon-ting? Det är intressanta frågor som man borde få svarpå.Anf. 101 Statsrådet ()Fru talman! använder en del av sin tidtill att rent allmänt kommentera regeringens förfa-ringssätt på det skolpolitiska området och hur vi läg-ger fram våra förslag när det gäller fristående skolor.Under den tid som en parlamentarisk kommittéarbetar med flera stora övergripande frågor som gällerde fristående skolorna är det rimligt att vi justerarskollagen så att det inte längre går ut bidrag så attvissa fristående skolor blir överkompenserade i jäm-förelse med kommunala skolor.De regler som kommer att gälla somden parlamentariska kommittén arbetar är de som vihar kunnat träffa en överenskommelse om tillsam-mans med i . Jag är mycketglad över att vi har kunnat göra detta. Jag tror att detkommer att vara en bra grund också för det fortsattaarbetet i den parlamentariska kommittén.Ulf citerar från mitt svar att eleverna bör harätt till likvärdiga förutsättningar för sin utbildningoavsett om de valt att gå i en eller friståen-de skola.Det är ett citat ur de direktiv som gäller för denparlamentariska kommitté där själv ärledamot. Det är en uppgift för den kommittén och förUlf att lämna förslag om till regeringen om hurman skall kunna åstadkomma detta. När kommitténhar gjort det kommer regeringen att ta ställning tillförslaget.Anf. 102 ()Fru talman! Jag känner mycket väl till att dettastår i direktivet. Utredningen skall vara klar i novem-ber. En proposition kommer väl tidigast . Denya reglerna kommer i så fall att gälla från den 1 juli1996 som tidigast. Om kommunerna inte kompenserarde fristående skolorna för de åtaganden som de har,kommer skolministern då att sitta med armarna i korsunder det här året och inte göra någonting? Det varden frågan jag ställde.Jag skulle också vilja få en kommentar från minis-tern till en annan sak. Trots att man har skrivit indessa kriterier, som jag i och för sig tycker är bra, iskollagen undrar jag om de ändå inte är en luftpastej.Man säger ju att det ligger på den kommu-nala nivån att fatta beslut om man skall räkna in dessakriterier i bidragsbeloppet eller inte.Anf. 103 Statsrådet ()Fru talman! Den överenskommelse som har träf-fats mellan mitt parti och här i riksdageninnebär att kommunerna skall beakta en rad skillnadersom gäller verksamheten i fristående skolor jämförtmed kommunala skolor. Kommunen skall beaktadetta när man avgör hur stort det avdrag som får göraspå den genomsnittliga kostnaden skall vara när manberäknar hur mycket pengar den fristående skolanskall få.Det avdraget får vara maximalt , och det kanvara mindre. Den nuvarande lagstiftningen innebär attdet får vara maximalt och kan vara mindre.Vissa kommuner ger vissa friståendeskolor ett bidrag som är väsentligt därföratt skolorna har visat att de har behov och åtagandensom motsvarar en större kostnad.Sedan vill jag också göra en kommentar till att UlfMelin betecknar den lagstiftning som man nu diskute-rar i utbildningsutskottet i en någorlunda bred majori-tet som en luftpastej. Jag tycker att det är litet sorgligtatt höra den beteckningen om viktiga lag-stiftande arbete.Anf. 104 ()Fru talman! Låt mig då byta ordet luftpastej motintet förpliktande. Då blir det kanske mer diploma-tiskt. Man skriver in i skollagen att kommunen görden särskilda prövningen.Skolministern säger att det finns en del kommunersom ger ett högre bidrag än de som man ärtvingad att ge . Ja, det finns det, men det är ettfåtal. De flesta kommuner har lagt sig på golvet 85 %.Jag, och många med mig, är orolig för att det nyagolvet blir oavsett om man har fler åtagandeneller inte. Skolministern säger att kommunerna skallbeakta detta. Det skall de göra. Det är alldeles rätt.Men om de inte gör det, vad avser skolministern dåvidta för åtgärder för att motverka detta?Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1994/95:371 om lanthushålls-skolor som fristående skolorAnf. 105 Statsrådet ()Fru talman! har frågat migom jag är beredd att vidta några åtgärder för att säkramöjligheterna att låta lanthushållsskolor drivas somfristående skolor.Utbildningar som bedrivs vid kvarvarande lant-hushållsskolor är specialkurser inom de konsumente-konomiska området. Specialkurserna får anordnast.o.m. I årets budgetproposition harregeringen föreslagit att sådana kurser också får an-ordnas /96.Jag håller med om att dessaskolor kan ha en stor betydelse för ungdomar som villskaffa sig fördjupade hushållskunskaper. Skolorna harockså betydelse som förvaltare av kulturarvet på hus-hållsområdet och på närliggande områden som t.ex.det textila.Enligt reglerna i 9 kap. 8 § skollagen (1985:1100)får regeringen i fråga om viss utbildning förklara enfristående skola berättigad till bidrag från elevernashemkommuner om utbildningen ger kunskaper ochfärdigheter som till art och nivå väsentligen svararmot de kunskaper och färdigheter som gymnasiesko-lan förmedlar och skolan i övrigt väsentligen svararmot gymnasieskolans allmänna mål.Det är emellertid huvudmannen för skolorna sommåste överväga om och på vilket sätt skolorna skalldrivas vidare. I några fall har skolor med sådana kon-sumentekonomiska utbildningar gjort om sitt utbild-ningsutbud till specialutformade program och - påansökan - förklarats berättigade till stöd från elever-nas hemkommuner.Regeringen är naturligtvis beredd att pröva de an-sökningar som kommer in enligt de regler som gällerför fristående skolor.Anf. 106 ()Fru talman! Jag ber att få tacka skolministern försvaret. Ur svaret tycker jag mig utläsa att den här finautbildningen som man kan få på lanthushållsskolornaegentligen faller mellan stolarna. Skolor med utbild-ning som anses värdefull ur nationell synpunkt skallju kunna få statligt stöd. Jag menar att lanthushålls-skolorna är en sådan skolform, t.o.m. mer nu än vadde var tidigare med tanke på den hushållning som ärnödvändig för att nå kretsloppssamhället, de ökadekraven på konsumenterna och utifrån alla de analyseroch undersökningar som visar på hur viktigt det är attungdomar får kunskap om kostens betydelse för häl-san och om hushållsekonomin. Den här kunskapenöverfördes tidigare på ett naturligt sätt i vardagsge-menskapen mellan generationerna, men går denoftast förlorad.Jag tycker att detta är en utbildning som i högstagrad är av samhällsekonomiskt och nationellt intresse.Men den faller ju mellan stolarna. I svaret står det kan ge möjligheter att bli friskola och att kom-munerna får betala för sina elever, men endast omskolorna förmedlar samma kunskaper och färdighetersom gymnasieskolan. Hur skall vi då kunna åstad-komma att detta får finnas kvar? Det är ju inte me-ningen att detta skall vara en gymnasieutbildning.Anf. 107 Statsrådet ()Fru talman! Jag delar upp-fattning om att mycket av den utbildning som ges vidde här skolorna är mycket värdefull, inte minst motden bakgrund som ger. Jag trorinte alls att behöver vara såorolig som hon ger uttryck för att hon är i sin replik.Det är nämligen så att det inte bara finns möjlighetför de här skolorna att bli fristående gymnasieskolor.De har också möjlighet att bli en kompletterandeskola. Den möjligheten har flera lanthushållsskoloranvänt sig av. De har ett specialutformat program. Påden grunden har de ansökt om att bli kompletterandeskola, och de har också blivit förklarade som sådana.Därmed har de kunnat få ekonomiskt stöd. Det är intealls omöjligt för de här skolorna.Men jag vill också säga att det vore fel av migsom skolminister, och av regeringen, att göra generel-la uttalande om samtliga dessa utbildningar. Det ärregeringens uppgift att pröva varje enskild ansökanutifrån de förutsättningar som finns för just den spe-ciella skolan med just den utbildning som den skolanavser att bedriva. Det är naturligtvis en prövning somregeringen gör i varje enskilt fall. Jag är inte bereddatt generellt bedöma samtliga utbildningar, utan detskall vara en prövning i varje fall.Anf. 108 ()Fru talman! Jag har full förståelse för det. Jagtackar också för det svaret. Det är ju i överensstäm-melse med vad jag själv tycker.Men jag känner till en skola som har skickat in enansökan som har yttrat sig över. Det somgör mig litet orolig är att i sitt yttrandeanser att man inte kan godkänna den här typen avkurser därför att de inte har någon anknytning tillnäringslivet. Detta är en utbildning för livet, inte förnäringslivet. Att man sedan även kan ha användningav den i arbetet är en annan sak. Men man kan intedirekt gå in och koppla den till näringslivet.Jag undrar om skolministern kan ge mig någotsvar på detta rent generellt.Anf. 109 Statsrådet ()Fru talman! Det är självklart så att be-handlar ansökningar och yttrar sig över dem utifrånden lagstiftning som skärptes av den tidigare rege-ringen.Det finns ett aktuellt fall som har be-handlat och som för tillfället bereds inom regerings-kansliet. Mot bakgrund av att beredningsarbetet pågårär jag inte beredd att nu uttala mig i den frågan.Anf. 110 ()Fru talman! Kan jag generellt få höra skolminis-terns syn på kortare kurser, helårskurser respektiveterminskurser? Är det till fyllest att man har den typenav kurser för att den här skolformen skall vara god-känd? Eller måste det vara längre kurser, två- ellertreårskurser, för att det över huvud taget skall varagodkänt?Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1994/95:399 om ny folkom-röstning om kärnkraftenAnf. 111 Statsrådet ()Fru talman! har frågat mig vad jagmenar med ett brett beslut.Jag använde mig av detta uttryck i Aktuellt nyli-gen som svar på en fråga av intervjuaren om detskulle bli en ny folkomröstning om kärnkraften. Jagskall förklara det resonemang som låg bakom mitt valav ord.Vad saken gäller är möjligheterna att klara fyraviktiga energipolitiska mål som grundas på beslut avriksdagen, nämligen att bevara de orörda huvudälvar-na, att avveckla kärnkraften , att stabiliserakoldioxidutsläppen samt att trygga tillgången på eloch annan energi på villkor som medger konkurrens-kraft gentemot omvärlden. Frågan bearbetas nu avEnergikommissionen, i vilken alla riksdagspartiernaär företrädda. Kommissionen skall redovisa resultatetav sitt arbete . Om kommissionens arbete visaratt de mål som ställts upp inte är helt förenliga blir deten fråga för riksdagspartierna att finna en lämpligavvägning mellan målen. Det är givetvis min för-hoppning att det går att få en bred uppslutning kringett beslut i frågan på samma sätt som skedde kringden energipolitiska överenskommelsen av . Ettsådant brett förankrat parlamentariskt beslut är nöd-vändigt för att vi skall kunna nå den långsiktighet ochpolitiska stabilitet som så väl behövs på detta område.Det var detta jag menade när jag, kanske för en lä-rare litet slarvigt, använde uttrycket brett beslut.Anf. 112 ()Fru talkvinna! Jag tycker inte alls att det var litetslarvigt. Jag tänkte att nu skall upplägget vara atteftersom vi inte kan få ett brett beslut skall vi gå utoch fråga svenska folket igen.Då tänkte jag på att vi redan har fattat ett mycketbrett beslut. Kan ett beslut vara bredare än att drygt80 % av svenska folket, som man ändå kan säga, stårbakom linje 2 när linje 3 inte vann. Det var en skill-nad på mellan linje 2 och linje 3. Det som vi iMiljöpartiet förespråkar är ju inte speciellt radi-kalt. Man kan väl säga att det verkligen finns en breduppslutning bakom det.Nu tar statsrådet upp miljömålen. De är ju jätte-viktiga. Jag vet att det stod så här på linje 2:s blankett:Energihushållningen bedrivs kraftfullt och stimulerasytterligare. Forskning och utveckling av förnybaraenergikällor forceras under samhällets ledning.Jag undrar hur mycket skattemedel vi har använtför att forcera utvecklingen under de som hargått. Enligt mitt förmenande har det inte gjorts nå-gonting egentligen för att underlätta för en kärn-kraftsavveckling. Jag är sur när jag säger det. Jagtycker att det är som har gått till spillo. Jag troratt svenska folket med en majoritet på ifolkomröstning verkligen skulle vilja satsa skatteme-del på detta. Men jag tror inte att man vill satsaskattemedel för att subventionera kärnkraften.Anf. 113 Statsrådet ()Fru talman! Jag har fått en fråga om vad jag menarmed "ett brett beslut". Jag har svarat på den frågan.Beträffande vad som kommer ut av Energikom-missionens förslag, den därpå följande remissen och,, de politiska partiernas behandling isamband med omställningen av det svenska energisys-temet är det upp till denna kammare att avgöra vadsom är brett och icke brett.Anf. 114 ()Fru talkvinna! Statsrådet sade också i nämnda ny-hetsinslag att regeringens ambition är att följa debeslut som är fattade - folkomröstningsbeslutet ochriksdagsbeslutet. Jag tycker att det är en alldeles ut-märkt ambition att följa fattade beslut. Men jag harmärkt i debatten att det bara är en enda i regeringensom utåt sett säger sig inte bara ha ambitionen attfölja besluten utan också stå för fattade beslut, och detär statsminister . Det vore bra om fleri regeringen gick ut och sade att de skulle stå för fat-tade beslut.Anf. 115 TALMANNEN (s)Får jag erinra om att den i grundlagen fastlagdabenämningen på den som leder kammarens samman-träde är talman.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av talman-nen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.18 § Svar på frågorna 1994/95:360 och 381 ombrevet från utrikesminister till Sverigesambassadör, m.m.Anf. 116 Statsrådet ()Herr talman! har frågat mig omregeringen kommer att låta offentliggöra brevet avden från utrikesministertill ambassadör i Zagreb.Håkan har frågat mig vilka åtgärder re-geringen kommer att vidta med anledning av de upp-gifter som har lämnats av en företrädare för Kroatiensinvandrarminister om bosnienkroaternas ställning iKroatien.Eftersom frågorna har nära samband och fråganhar varit föremål för stor uppmärksamhet den senastetiden väljer jag att besvara dem i ett sammanhang ochmed en inledande beskrivning av förhållandena.I förra veckan sände jag ut en delegation till Zag-reb i princip med två syften.Ett syfte var att följa upp uppgifter som före-kommit i fråga om hur de bosnienkroater vilka, somen följd av regeringens beslut , avvi-sats från tas emot vid ankomsten till Kroatien.Ett annat syfte var att efter begäran från den kroatiskasidan gemensamt diskutera hur avvisningarna prak-tiskt bör genomföras, hur ett ömsesidigt informa-tionsutbyte kan etableras och hur de kroatiska myn-digheterna bäst skall kunna förbereda mottagandet.Delegationen redovisade i förra veck-an sina intryck och vad de överläggningar som skeddemed företrädare för den kroatiska regeringen leddefram till.Den information som lämnades vid delegationensbesök och som bekräftades på högsta nivå av utri-kesminister innebär ingenting nytt i förhållan-de till den bedömning som lades till grund för rege-ringens beslut . Delegationen har intenåtts av någon information om att någon som avvisatsfrån mot sin vilja eller med något slags tvångsänts vidare till områden inne i Bosnien-Hercegovina.Det innebär att den asylrättsliga grunden för regering-ens beslut inte har förändrats.Den kroatiska sidan uttryckte önskemålet att när-mare diskutera formerna för återsändande och hurman praktiskt bäst samarbetar med i dennafråga.