prot · GI09112 · 1995-05-31 00:00:00 — Men inom en räcka ärenden handlar det om enannan typ av kritik.Granskningen skall inte avse en regerings ellerstatsråds åsikter eller rätt att bedriva politik, om nupolitik och åsikter ryms inom de demokratiska ramarsom återspeglas såväl i konstitutionen som det i ochför sig föränderliga allmänna rättsmedvetandet och ärförankrade i riksdagsbeslut, följer lagstiftarens inten-tioner, osv.Granskningen måste emellertid också kunna avseomständigheter och förhållanden som har att göramed regeringens allmänna trovärdighet, politikenstrovärdighet och också hur man tar tillvara i och försig kanske inte alltid självklart definierade men dockvad vi kan erkänna som nationella intressen.Framöver kommer också granskningen att tvingasatt ta hänsyn till ytterligare en faktor, nämligen EU-medlemskapet. Vi får genom EU-medlemskapet lag-stiftare som är utöver och står över riksda-gen. Det kommer säkert att föranleda ytterligare teo-retiska diskussion kring granskningsarbetets utgångs-punkter.Min uppfattning är att det måste vara det politisktsammansatta och avsättningsbara konstitutionsutskot-tet som genomför granskningen. Varje form av enovanför politiken stående granskningsinstans offrar åten illusion att det finns människor i ett samhälle somstår över de motstående intressena i ett samhälle. Detstrider också mot folksuveränitetens princip. I sistahand är det väljarna, folket, som skall styra landet ochdess politiska och rättsliga utveckling.Det ställer också i granskningen krav på anmäl-ningarna. Det måste nog diskuteras vidare, och det harberörts förut. Jag menar att anmälningar inte får bli ettsätt att föra fram åsikter i sakfrågor. Man kanske ärmissnöjd med hur man har kommit ut med sin politis-ka kritik av det ena eller det andra, och då tar man för att komma ut i massmedierna föratt politiskt föra fram den ena eller den andra åsikten.Det är en svårighet för oss att hitta en metod att be-gränsa denna frestelse, eller denna kritik.Det har diskuterats mycket partipolitisering. Manfår vara litet försiktig när man tar till de orden. BirgerHagård sade att det har varit en skarv och att det nu ären ny majoritet. Det som förut inte gav kritik ger nuupphov till kritik av regeringen, säger kanske kan ha varit precis tvärtom mot vadHagård säger. Partipolitiseringen som moderaternauppenbart bedriver av KU:s arbete gjorde att man närman satt i majoritetsställning kunde förhindra befogadkritik medan man nu inte har den möjligheten, ochdärför framförs kritiken.Ser man på en del av anmälningarna som kommerfrån moderat håll - inte minst anmälningen av Marga-reta uttalande i folkomröstningsdebatteninför EU-valet, som är en anmälning av ett debattin-lägg vid en folkomröstning, och inte avser ett stats-råds ämbetsutövning eller någonting som har att göramed regeringsärenden eller liknande - är de snarareett sätt att försöka få till stånd en sorts åsiktsförföljel-se bedriven av KU. Det är verkligen i ordets sämremening en partipolitisering av konstitutionsutskottetsarbete som måste kritiseras.Herr talman! Jag hade lovat utskottet att förkortamitt anförande i förhållande till den först anmäldataletiden, men jag ser att jag nog måste utnyttja dentid jag tänkte använda till att göra ett par anmärkning-ar om de första avsnitten som vi behandlar samt dengenerella debatten i övriga frågor. Jag får återkommai olika sakfrågor senare.De första avsnitten ger en intressant beskrivningav hur regeringarna har arbetat utan att det har förele-gat några granskningar.Jag vill inte minst lyfta fram granskningen avbristerna i jämställdhetsarbetet inom regeringskansli-et, och det gäller regeringarna oavsett partifärg. Kvin-nodiskrimineringen fortgår trots att vi skryter om attvi har världens mest jämlika regering.En annan jämställdhetsfråga som ligger på ett an-nat plan skymtar förbi på ett nästan obemärkt sätt igranskningsbetänkandet. KU vanns för ståndpunkten- och jag vill framhålla att det var somväckte frågan när 1993/riksdag behandladelokaldemokrati - att reglerna för förtroendevaldaborde ses över. Vad som främst avsågs var att regler-na för ledighet för skiftarbetande som har ett förtro-endeuppdrag borde anpassas till realiteterna.En förtroendevald skiftarbetande kan ju ha ett ar-betspass och sedan tvingas gå till ett förtro-endeuppdrag . Då är man ju formelltledig när man skall gå till förtroendeuppdraget, mensamtidigt har man kanske inte möjlighet att på ettrimligt sätt fullgöra förtroendeuppdraget.Den borgerliga regeringen gjorde ett bemyndigan-de om att det skulle tillsättas en utredning. Men eftervalet återkallades detta bemyndigande. Jag menar attdet kan komma att ge anledning till kritik av den nyaregeringen. har det sagts att det kommer en ut-redning i en annan form och förslag i en annan form.Jag vill avvakta att detta inträffar inom rimlig tid.Annars kommer det att bli ett granskningsärende omhur skrivelser hanteras. Det kan ni varaförvissade om.Herr talman! Jag återkommer vidare under de sär-skilda punkterna när de gäller de sakfrågor där jagfinner anledning att särskilt markera mina ståndpunk-ter. Med detta ber jag att få yrka bifall till de reserva-tioner som jag har undertecknad i fall det glöms underden långa debatt som följer.Anf. 19 ()Herr talman! Som politiker vill man naturligtvis nåinflytande. Ett självklart mål är att få regera och på såsätt få vara med och påverka och förändra verklighe-ten.Men är än så länge ett ungt parti. Vihar inte haft förmånen att få vara med och regera ochsitta på regeringstaburetterna. Som ledamot i konsti-tutionsutskottet känns detta faktiskt som en liten för-del. Vi har inga bindningar, vare sig till den gamlaregeringen eller till den nya. Vi har inga bindningartill f.d. statsråd eller till dem som sitter där . Närdet gäller att granska och att utfärda befogad kritikkänns det litet lättare att slippa tänka på att man harvarit med själv i en tidigare regering.Det här har varit mitt första år i konstitutionsut-skottet. Min erfarenhet är i sammanfattning att KUtrots allt fungerar. Det går naturligtvis inte att kommaifrån att granskningen påverkas av intressen som vipolitiker har. Jag själv gör granskningsanmälningarsom gäller politiska områden som jag tycker är vikti-ga och där jag är engagerad.Det går inte heller att helt komma ifrån ett visstmått av politiskt taktiskt spel. Vi är inte mer än män-niskor någon av oss i KU.Årets granskning har ändå visat att det inte bara ärpartipolitiska hänsyn som styr politikernas ställnings-taganden i KU. och ledamöterförtjänar en eloge för att de visat integritet när de tvågånger ställde upp på en uppenbart befogad kritik avCarl Bildt.Speciellt viktigt var det att vi fick en bred majori-tet bakom kritiken av Bildt för det brev han skrev tillkonstitutionsutskottet där han ansåg att KU skullegranska uttalanden av sin egen ordförande. Det kan-ske är för mycket begärt, men det hade onekligenstärkt konstitutionen och KU:s ställning om ävenmoderaterna hade anslutit sig till den här kritiken.Men orkade inte med att sätta sig översina egna intressen. Det försvagar naturligtvis KU,men det är allra mest pinsamt för själva.Det är väl här som problemet ligger för KU. Harvi politiker med integritet kan den svenska gransk-ningsmodellen överleva, annars kommer den sanno-likt att självdö.Den fråga som jag menar är mest uppenbar attmajoriteten i KU har misskött är den om informatio-nen till svenska folket inför folkomröstningen om EU.Här har uppenbara och grova övergrepp skett av stats-rådet . De borde innebära att han omöjli-gen kan få en sådan position en gång till. Men ingetav ja-partierna har haft integritet nog för att sätta sigöver det partipolitiska intresset i den här frågan. Denfrågan är uppenbarligen fortfarande alldeles för käns-lig.Den stora fördelen med en institution som KU ärändå att vi gör en utredning och granskning av ettantal viktiga frågor. Det pågår framför allt ett seriöstoch ofta mycket professionellt arbete från kansliper-sonalen. Vi har duktiga jurister och undersökandetjänstemän som gräver fram material från regeringen,departementen och även från andra håll så att detkommer fram i ett offentligt ljus. Våra egna slutsatserär ibland påverkade av egna intressen. Men det vikti-gaste är inte alltid de slutsatser som vi politiker kom-mer fram till utan lika ofta det förarbete som görs avutskottets personal.Även de offentliga utfrågningarna har ett betydan-de preventivt värde. Mitt intryck är att ingen ministertycker om att offentligt dras fram inför KU och behö-va svara på en lång rad frågor om något de helst villglömma, och så skall det vara. Helst skall ministrarligga sömnlösa natten före en utfrågning i KU, ochskjortan skall vara blöt när de går därifrån. Därförborde utfrågningarna vara ännu bättre än de är i dag.Det borde t.ex. räcka om varje parti representerasav en ledamot under en utfrågning. Vi borde ocksåkunna skärpa upp frågorna ordentligt så att vi får ettrappare och mer intressant meningsutbyte. Att ställade rätta frågorna är en konst, en svår konst, och därhar vi mycket att lära.Jag tycker också att det vore en fördel omgranskningen i sin helhet bedrevs löpande istället för att koncentreras till ett betänkande undervåren. Då skulle vi få en större aktualitet i arbetet, ochvi skulle slippa en sådan maratondebatt som vi får häri dag.I de inledande avsnitten i KU:s betänkande tar viupp formella frågor kring regeringens arbete. Flera ledamö-ter har tidigare kritiserat jämställdheten. Jag vill ocksåsäga att jag kraftigt understöder den här kritiken.Kvinnorepresentationen 1994, under den förra rege-ringen, var bedrövligt dålig, framför allt i de statligakommittéerna. KU sade ifrån och åretdessförinnan att det måste till en ändring, men ändåminskade antalet kvinnliga ledamöter, antalet kvinnli-ga sakkunniga och framför allt antalet kvinnliga ord-förande i statliga kommittéer.Detta visar mycket tydligt att dendebatt och det tryck som fanns inför valet för attförbättra jämställdhetssituationen var mycket befoga-de och att det naturligtvis krävs en ändring i dag.Intrycket är att det faktiskt pågår en för-ändring på detta område. Men vi får under gransk-ningsarbetet se vad som har hänt och i vilkenutsträckning jämställdheten har förbättrats.Jag återkommer senare till frågorna om bankkri-sen, kritiken kring konsulttjänsterna och kritiken motCarl Bildt och EU-informationen.Anf. 20 ()Herr talman! Jag skall kommentera just det somPeter avslutade med, dvs. regeringen ochjämställdhetspolitiken.Utskottet är faktiskt i detta ärende totalt överensom en kritisk skrivning. Då menar jag inte att vi riktarkritik i den mening som det talas om i den allmännadebatten, utan att vi har en kritisk skrivning när detgäller jämställdhetspolitiken.Kurt vidimerade för någon timmesedan att vi är överens. Men , precis som , ärinte riktig.Sedan man satte ett mål om kvinnlig repre-sentation har kurvorna stadigt pekat uppåt när detgäller den andel kvinnor som regeringen själv kanbesluta om. Jag medger att hastigheten var låg, förlåg, under den borgerliga regeringens tid, men kurvanpekade ändå uppåt.Men bryts denna positiva utveckling. Det ärmärkligt, för har vi haft en regeringsom så ofta, så mycket och med ett sådant eftertryckhar talat om att öka kvinnors makt och inflytande.Därför tycker jag att det är desto mer motsägelsefulltatt samma regering misslyckas med jämställdheteninom det område där man själv har möjlighet att be-stämma, nämligen inom och kom-mittéväsendet. Ur jämställdhetsperspektiv är dettabetänkande en trist redovisning.Kvinnors löner har minskat i förhållande till män-nens när det t.ex. gäller departementssekreterare.Antalet män med chefslöner har ökat mer än antaletkvinnor med chefslöner. Kvinnliga departementsrådhar genomsnittligt lägre löner än sina manliga kolle-ger. Exempelvis gruppen kansliråd består av 177 mänoch 42 kvinnor, alltså kvinnor. I och försig kan jag konstatera att detta är den enda grupp därkvinnor har högre medellön än männen, men de äralltså alldeles för få.När det gäller kommittéväsendet ser siffrorna ommöjligt ännu tristare ut. Andelen kvinnor har minskat,och andelen kvinnliga ordförande har minskat än mer- katastrofalt. Så har det inte varit vid tidigaregranskningar. Det är anmärkningsvärt att under densocialdemokratiska regeringen bryts en positiv ut-veckling, och vi backar både när det gäller löneut-veckling och rent numerärt.1988 ställde sig bakom målsättningen ipropositionen om jämställdhet inför 1990-talet, attkvinnorepresentationen i statliga styrelser och kom-mittéer skulle öka till 1992 och till minst 40 %1995. Vid KU:s granskning 1992 fann vi att andelenkvinnor var i kommittéerna, dvs. att vi väl upp-fyllde målen. hade andelen kvinnor ökat,både när det gällde ledamöter och ordförande. Ök-ningen var alltså svag, men ändock en ökning. Sedandess har andelen kvinnor i båda dessa grupper mins-kat.Det är ju förvisso inte den största frågan som re-geringen har att hantera, även om det ibland kanskelåter så från en del håll. Men ord hjälper inte. Detfordras konkret handling. Skillnaden mellan regering-ens agerande internt och den politik som lanseras utåtär uppenbar.Jag kan se framför mig hur kvinnliga tjänstemän iregeringskansliet arbetar hårt med att utveckla rege-ringens jämställdhetspolitik i propositioner, direktiv,tal och liknande. får de för egen del erfaraatt regeringens jämställdhetspolitik inte ens gällerdem i utan bara är ett spel för galle-rierna.Herr talman! Slutligen får jag i alla fall landa litetpositivt och säga att det är tillfredsställande att utskot-tet är överens på denna punkt. Det gör att man kan haen förhoppning om ett bättre resultat vid nästa årsgranskning.Anf. 21 () replikHerr talman! Det finns god anledning att kritiseraden nya regeringen även för jämställdhetspolitiken.Men jag undrar om inte har missuppfattatlitet grand. Den granskning som vi har gjort i konsti-tutionsutskottet avser nämligen 1994. Siffrorna avseren genomgång av kommittéväsendet som gjordesnovember 1994. Det var bara efter att dennyvalda regeringen hade tillträtt och man hade intehunnit göra förändringar i någon större utsträckning,eftersom många kommittéers arbete fortsätter betyd-ligt längre och över regeringsskiften. Därför tyckerjag nog att det just på den här punkten finns störreanledning att kritisera den tidigare, borgerliga rege-ringen, för de var den som utsåg dessa ledamöter. Detvisade sig också då att antalet kvinnliga ledamöterminskade svagt men ändå något, från till30,. Antalet kvinnliga ordförande minskade ock-så.Men tillsammans med följer jag gärnaupp hur det kommer att gå under detta år. Om man nuskall säga något till Socialdemokraternas försvar, såär det ett antal kommittéer som inte ens har fått påbör-ja sitt arbete förrän andelen kvinnliga ledamöter harvarit . Jag tror därför att en viss förbättring är pågång, men det får vi naturligtvis se när året är slut.Anf. 22 () replikHerr talman! De siffror som jag redovisade visarskillnaden till 1994. De avser alltså dekommittéer som tillsattes underden socialdemokratiska regeringen. Där har alltså dennumerära andelen kvinnor minskat, och som jag harpåpekat har andelen ordförande minskat än mer.Anf. 23 () replikHerr talman! Den statistik som vi har är från no-vember 1994. Det är bara ett relativt litet antalkommittéer som den socialdemokratiska regeringenhar tillsatt. Huvuddelen av kommittéerna är tillsattaav den borgerliga regeringen, så jag tror ändå att detär fråga om litet missuppfattning.Anf. 24 () replikHerr talman! Jag hävdar att det inte är någonmissuppfattning, därför att detta visar den förändringsom skedde i och med regeringsskiftet . I utdra-get under rubriken ser man myckettydligt att det har skett en minskning av andelen kvin-nor.Anf. 25 ()replikHerr talman! Jag tror att det finns anledning attväsentligt korrigera de påståenden som förfram. Det råder ju ingen tvekan om att konstitutions-utskottet i huvudsak har granskat utvecklingen underdet av den borgerliga regeringsperioden.Jag tycker nog att skall lugna ner siglitet grand och avvakta den granskning som konstitu-tionsutskottet kommer att göra på detta område vidnästa granskningstillfälle. Då först kan man bedömaom den socialdemokratiska regeringen har lyckatsvända den negativa trend som kamrater iden borgerliga regeringen åstadkom.Jag vill gärna upprepa vad jag sade i min inled-ning, vilket jag riktade till och kamra-terna i : Förvänta er inga förmildrande om-ständigheter från vår sida när det gäller att bedömautvecklingen.Precis som är jag förhoppningsfullnär det gäller både ordförande och sakkunniga - vitror att det där skall kunna förbättras. Däremot finnsdet en sak, , som regeringen har svårt attgöra någonting åt, och det är ledamöterna i kommitté-erna. Jag kan berätta för att när MonaSahlin och andra uppmanar parti attkomma med kvinnliga kandidater som ledamöter ikommittéerna möts de av ilska. har enmission att fylla i sitt eget parti för att åstadkomma ettbättre förhållande på det här området.Anf. 26 () replikHerr talman! Det är inte Moderata samlingspartietsom vi nu granskar utan regeringen. Om läser betänkandet hittar han där alla desiffror som jag har redovisat. Där behövs ingen störrestudie för att komma åt uppgifterna.Vi har också granskat . Man kaninte skylla det socialdemokratiska regeringskanslietpå förhållanden från den borgerliga tiden. Där ärutvecklingen tyvärr negativ.Så om olika partiers deltagande i olika kommitté-er. i består till ungefär 25 %av kvinnor. Så har det blivit genom nomineringar avvåra medlemmar och genom valet. Det är rimligt att viockså tar av platserna i kommittéer där vihar att nominera. Det kan inte vara rimligt att vi skallta eller mer, alltså att vi skall vara lika mångakvinnor och män från Moderata samlingspartiet, utanvi skall uppfylla vår kvot. Det gör vi med råge. Detgör däremot inte Socialdemokraterna. Man har intesamma representation i kommittéväsendet som i riks-dagen.Anf. 27 ()replikHerr talman! Jag sitter faktiskt i vår styrelse. Jagär med och föreslår vilka som skall ingå i kommittéer.Jag kan försäkra att vi utser i kommittéer-na lika många kvinnor som män.Inger har rätt när hon säger att KU integranskar partierna. Men jag trodde att både IngerRené och jag var besjälade av att vi skulle försökahjälpas åt för att göra någonting åt det här. Då tyckerjag att det är litet övermaga när riktarkritik mot ett parti som verkligen försöker att för-verkliga jämställdhetsmålen och i så hög grad harlyckats när det gäller riksdagsrepresentation och an-nat.Inger säger att man skall nå upp till 40 %.Men är nöjda om de klarar . Medandra ord ställer man ännu större krav på andra parti-er för att nå . Om bara skallnå , då måste de andra partierna, som ärjämställdhetsinriktade, gå långt över sina kvoter föratt nå . resonerar och räknar som enpåse nötter, som man brukar säga hemma i Norrland.Det skall man kanske inte säga i en riksdagsdebatt,men jag hittar faktiskt inte något bättre uttryck. Jagtycker att skall gå hem och fundera pådetta. Gör en insats för jämställdheten i det egna par-tiet, då kommer ni målen väsentligt mycket närmaremycket snabbt.Anf. 28 () replikHerr talman! Jag tycker att t.ex. , somhar kvinnor i sin riksdagsgrupp skall ta ett störreansvar när det gäller att nominera kvinnor till t.ex.kommittéer än , som har - om mannu skall tala om att ta ansvar. Det är naturligt förMiljöpartiet att nominera fler kvinnor än män efter-som det finns fler kvinnor än män i partiet. Det ärnaturligt för oss att nominera efter det resultatet iriksdagsvalet. Annars skulle resultatet bli att moderatakvinnor skulle sitta i dubbelt så många kommittéereller utskott som t.ex. socialdemokratiska kvinnor.Det blir en ganska häftig arbetsbelastning, även omman säger att kvinnor kan.Inom kommittéväsendet har Socialdemokraterna47 % kvinnliga ledamöter, . Detmotsvarar den numerär som vi har i . Soci-aldemokraterna har nio ordförandeposter, en av deminnehas av en kvinna. har en ordföran-depost som innehas av en man.Regeringskansliets upphandling av konsulttjänster(avsnitt 9)Anf. 29 ()Herr talman! I granskningsbetänkandet 1992/93underströk KU bl.a. vikten av att allt som förekommitav betydelse i ett upphandlingsärende i regerings-kansliet skulle dokumenteras korrekt, så att det i ef-terhand fanns möjlighet att se om upphandlingen skettenligt reglementet. Årets granskning visar att det harfunnits stora brister, så stora att det i efter-hand inte har funnits möjlighet att granska om upp-handlingen har skett enligt reglementet.Detta gällde under den förra socialdemokratiskaregeringen, och det gällde också under den förra bor-gerliga perioden. Den borgerliga regeringen ärvde ivissa fall inom vissa departement det bristfälliga för-faringssättet, eller det mer eller mindre normlösatillståndet. Beslut i upphandlingsärenden dokumente-rades bara i undantagsfall.Per uppmärksammade i Utbildningsdepar-tementet behovet av förbättringar i handläggningen avkonsultupphandling. Han tog initiativ till flera åtgär-der för att åstadkomma denna förbättring. Departe-mentet tog del av det arbete som rättschefen i stats-rådsberedningen utförde tillsammans med Finansde-partementet. tog fram egnablanketter och formulär för upphandling.Med tanke på dels att de gamla icke tillfredsstäl-lande rutinerna för upphandling nu rättats till, dels attingenting visat att statens medel använts på ett sättsom inte tillgodoser höga effektivitetskrav menar viatt det inte finns fog för att rikta kritik mot Per Unckelnär det gäller dokumentation av upphandlingen. Den-na första del av ärendet gäller alltså dokumentationen.Herr talman! Nästa del av ärendet gäller anlitandetav företaget . Upphandlingen av Grammagjordes i öppen konkurrens med ytterligare tre andraföretag och avsåg två typer av tjänster, dels ett gra-fiskt program, dels en första produkt där man skulleutnyttja den grafiska profilen. Det ligger i sakensnatur att det också skulle komma att gälla kommandeuppdrag som hade anknytning till det grafiska pro-grammet. Det är copyright på grafiska program ochprodukter. Det går alltså inte att gå ut med ett grafisktprogram och inbjuda nya byråer att fortsätta ett upp-drag som en annan byrå har påbörjat.Den socialdemokratiska regeringen och nuvarandeUtbildningsdepartementet är uppenbarligen nöjdamed produkten, och skrifter från Utbildningsdeparte-mentet ser lika ut som . Ingen kan tala omvilken av två olika skrifter som kom till under denborgerliga regeringstiden och vilken som har kommittill under den socialdemokratiska regeringstiden. Deär identiska.Orsaken till detta att det är samma byrå somfortfarande har ansvaret för utformningen. Någon nyupphandling har inte skett av den nuvarande social-demokratiska regeringen.Om någon byrå skulle mena att upphandlingeninte följt lagens intentioner - huvudregeln om affärs-mässighet - kan vederbörande vända sig tilllänsrätten som kan ingripa i pågående upphandling.Ingen har tyckt sig ha anledning att vända sig tilllänsrätten och besvära sig i ärendet.Inte heller ,som är tillsynsnämnd inom området, har funnit någonanledning att ingripa.Det finns alltså goda skäl att anse att de grundläg-gande principerna för offentlig upphandling var upp-fyllda av . Därför finns detsjälvklart inte heller i denna del någon kritik att riktamot och Per Unckel.I betänkandet antyds, herr talman, att bedömning-en av har påverkats av att en av depar-tementets statssekreterare tidigare varit delägare ochchef för företaget. Detta är en försåtlig anmärkning iljuset av vetskapen om att upphandlingen, för attingen misstanke skulle kunna uppstå, på statssekrete-rarnivå hanterades av , som inte harhaft några ekonomiska intressen i överhuvud taget.Jag yrkar bifall till reservation nr 1.Anf. 30 ()Herr talman! granskningav Per sätt att sköta Utbildningsdepartemen-tet visar att han på ett allvarligt sätt åsidosatte regel-verk, dokumentationskrav och gällande bestämmelserför upphandling. Han tappade också greppet om de-partementets ekonomi.För upphandling och för hantering av ekonomiskafrågor finns det fastställda regelverk.