prot · GJ096 · 1995-10-11 00:00:00 — Det innebär att alla län-der är fria att fortsätta att utveckla sitt miljöarbete,men höjs golvet.Om skulle jämföra den miljösi-tuation som råder i t.ex. och de bal-tiska länderna med den miljösituation som vi skulleha ifall dessa länder var medlemmar av EU och följdeEU:s miljöregler, skulle det vara en oerhörd förbätt-ring - en mycket större förbättring än vad svensktmiljöbistånd någonsin kommer att kunna leda framtill. Det är definitivt en av de viktigaste miljöfrågornai , som vi kan se detta.Jag kan hålla med om att trafi-ken är ett av de allra största miljöproblemen. Detgäller både i och i EU. Däremot pågår en delarbete för att minska det miljöproblemet.Vi talade tidigare om besparingar. Det här är ettav de områden som har utsatts för ganska hårdhäntabesparingar och där man från den svenska regeringennu i princip har sagt nej till nya större motorvägsbyg-gen.När det gäller arbetet i EU kan vi också se att densocialdemokratiska europeiska gruppen, vilken jagtidigare talade om och vilken har tittat på hur det skallgå att få fram nya gröna arbeten, bl.a. har prioriteratjust hur man skall satsa på ett miljövänligt transport-system i och bygga ut snabbjärnvägen.Anf. 103 () re-plikFru talman! Jag får tacka för svaret. Vi får väl sevad som händer med den socialdemokratiska gruppeni parlamentet - om dess förslag går igenom eller inte.I och för sig hoppas jag väl att det gör det.När det gäller östländerna och deras miljöarbetevore det naturligtvis väldigt bra om nivån höjdes. Jagtror, precis som sade, att det kanske är enav de viktigaste frågor som vi står inför i fråga omjust miljöarbetet i . Men jag tror faktiskt inteatt ett medlemskap nödvändigtvis krävs, utan vad somkrävs och vad som är viktigt är att miljönivån - detgäller därmed deras lagar - höjs. Ingenting säger attde här länderna inte kan anpassa sig till EU:s lagar imiljöfrågor om de inte blir medlemmar. Medlemska-pet i sig gör alltså inte att de här länderna börjar jobbamed miljöfrågor på ett annat sätt, utan det är mångaandra saker som krävs för det. Eftersom medlemska-pet medför en hel del annat än just miljöfrågor trorjag att man i alla de här länderna, precis som är fallet iSverige, behöver en stark och vid demokratisk debattinnan de bestämmer sig för om de skall bli medlem-mar eller inte. Vill de bli medlemmar, skall vi natur-ligtvis hjälpa dem med det.Anf. 104 Miljöminister ()Fru talman! Det är klart att de här länderna skallha en bred och demokratisk debatt. Det är mycketviktigt. Men det är medlemskapet i EU som ger såväloss och EU som de här länderna möjlighet att använ-da både piska och morot för att öka miljökraven ochmiljöstandarderna i alla östeuropeiska länder.Piskan kan användas så till vida att det finns enkravnivå som man måste leva upp till. Det går inte attsäga att vissa länder inte bryr sig om miljöfrågornaberoende på den regering landet i fråga för tillfälletråkar ha. Vi har t.ex. sett att EU varit positivt för vissavästeuropeiska länder som tidigare släpat efter påmiljöområdet.Det här ger oss också möjlighet att använda moro-ten och se till att vi fortsätter med att ge stöd till deösteuropeiska länderna därför att de använder en alltbättre miljöteknik. Jag vidhåller alltså att en östut-vidgning från miljösynpunkt är det viktigaste som vikan åstadkomma på miljöområdet.Anf. 105 () replikFru talman! Jag tycker att det finns all anledningatt understryka vad som var så intressant i miljöminis-terns anförande. Det ger ändå en tillit till det arbetesom kan åstadkomma i EU när det gällermiljöarbetet.Först vill jag dock framföra ett tack från oss iFolkpartiet när det gäller den vitryggiga hackspetten.Jag skulle tro att , f.d. folkpartistiskriksdagsledamot, med glädje skulle vilja det. Denvitryggiga hackspetten var en av hans viktigaste frå-gor när det gäller biologisk mångfald. När nu detarbetet är genomfört känns det bra.Det är också glädjande att ministern är så tydlig ifrågan om att detta med en hållbar utveckling skallskrivas in i och att det fastställs i EU:sframtida miljöpolitik. Det är den inriktningen somskall stå först på agendan.Vidare är det intressant att miljöministern går inpå att man kan dela upp miljöarbetet isektorsansvar. I stället är det alla ministrarnas ansvar.Här skulle jag vilja höra om miljöministern har funde-rat över att ta initiativ till att alla ministrar någon gånghär i kammaren är med i en miljödebatt där frågor tasupp från näringsministern, kommunikationsministernoch finansministern just för att se helheten i miljöfrå-gorna. Jag tror att det skulle ge miljödebatten en väl-dig kraft. Därmed skulle miljöfrågorna komma högtupp på agendan i svensk politik. Det skulle jag önska.Det skulle vara intressant att höra miljöministernssynpunkter på ett sådant initiativ.Också när det gäller koldioxidskatten är det bra attmiljöministern är tydlig. Man tänker arbeta för enobligatorisk koldioxidskatt. Men det finns en frågahär: Vad gör man åt de motsträviga krafterna om det iEU fortsatt skall fattas skatte- och miljöavgiftsbeslutmed bibehållen vetorätt samt åt att de motsträvigakrafterna får rätt? Det skulle vara intressantatt få veta om man tänker ta initiativ till att miljöavgif-ter och miljöskatter får bli miljöfrågor där det skallfattas majoritetsbeslut i EU.Anf. 106 Miljöminister ()Fru talman! Vi vet alla att det skulle vara bra omalla länder i införde miljöavgifter. Som jagsade har också arbetat för det. Samtidigtgäller det - som svar på sista fråga -att se till att man har en klar gränsdragning för att detinte skall innebära harmoniserade skatter i allmänhet.När det sedan gäller förslaget till en bred miljö-politisk debatt tackar jag för uppslaget.Jag tyckte att det var ett intressant tema att ha allaministrar med på en miljöpolitisk debatt. Innan denblir av kan jag dock avslöja att arbetet har kommitganska långt.Näringsministern har både gett ut skrifter och haftseminarier på temat En grön näringspolitik. För-svarsministern har haft internationella seminarier ommilitär och miljö, som har varit värdland för.Socialministern har tillsatt utredningar om hälsa ochmiljö. Mina kolleger är väl på gång, tycker jag, närdet gäller att ta sitt viktiga arbete i miljöfrågan påallvar.Anf. 107 ()Fru talman! Källsortering, katalysatorer, slutnasystem, klorfri massa, skatteväxling, ekologiskt jord-bruk, , ungdomens miljöriksdag. Alla ärexempel på steg i rätt riktning mot ett nödvändigtkretsloppssamhälle, där vi anpassar vårt leverne efternaturens villkor och våra energisystem till de ständigtförnybara resurserna, till de ständigt förnybara gåvor-na, ett kretsloppssamhälle som också förutsätter inter-nationell samverkan.I ett nödvändigt kretsloppssamhälle skapar vi encirkulär tillväxt som är hållbar, också för kommandegenerationer. Det är en tillväxt som bl.a. baseras påenergisystem som är olika, som är geografiskt sprid-da, förnybara, säkra, effektiva och som dessutommedverkar till bättre miljö, renare energi, ökat antalarbetstillfällen, ökat oberoende och långsiktig varak-tighet.Fru talman! Efter att i litet - enmycket liten bråkdel av jordens historia - ur jordensbegränsade skafferi ha grävt fram och levt på olja, koloch uran och bl.a. skapat avfall som ännu ingen vetvar vi skall härbärgera, är det nu hög tid att fasa övertill en mer långsiktig, intelligent, ansvarsfull och håll-bar utveckling, såväl i ekologisk som i ekonomiskmening.Väldigt många frågar sig : Vad väntar vi på?Vi inser nödvändigheten. Vi har möjligheterna. Detsom saknas är beslut.Folkets besked 1980 om avveckling av kärnkraf-ten här i landet var framsynt. Det gäller givetvis fort-farande, men manar nu till beslut och handling. För nuhar halva tiden gått , som bl.a. näringsut-skottet 1979/80 fastslog som det år då "den sista reak-torn skulle stängas".I partiöverenskommelsen 1991 mellan Socialde-mokraterna, liberalerna och kon-stateras bl.a. "att det bör slås fast att den sista reaktornskall stängas ".Fyrklöverregeringen angav i sin regeringsförkla-ring att: "Energiöverenskommelsen liggerfast", och nuvarande statsministern har ett flertalgånger, också i regeringsförklaring, deklarerat attingångna överenskommelser på energiområdet skallgälla.Jag förutsätter att detta gäller såväl överenskom-melsen 1980 med svenska folket som ener-giöverenskommelse. Något annat mandat har vårauppdragsgivare, svenska folket, inte givit oss.Fru talman! Mot den här bakgrunden måste nukärnkraftsavvecklingen klargöras i lagstiftningen föratt skapa klara riktlinjer och förutsättningar och för attge entydiga signaler beträffande morgondagens ener-gisystem. Beslut måste fattas nu!1. Minst en reaktor avställs under innevarandemandatperiod.2. skall kärnkraften i vårt land vara av-skaffad.Med dessa två besked ges den klara och entydigasignal som tekniker, innovatörer, elproducenter, in-dustri, m.fl. behöver för att se framtiden, för att seriktningen, för att utveckla och på bred front arbetavidare med de många alternativ som finns:Biobränslen, som ger mer än vad vi fårfrån kärnkraften, kan fördubblas.Förgasning i stället för förbränning av i dagstora mängder "svartlutar" m.m. kan ge ca 10TWh el, utan att ett enda extra träd behöver fällas.Biobränslebaserad kraftvärmeproduktion.Mängder av projekt är nu under snabb utveckling imånga svenska kommuner. Med ny svenskutveck-lad teknik kan nu dessutom elproduktionen vid ettnormalstort kraftvärmeverk fördubblas.Vindkraften är inne i ett intensivt utvecklings-skede. Ett tecken är att nuvarande investerings-stöd, som skulle räckt , redan ärförbrukat.I , , , och sker nu ensnabb utbyggnad av vindkraftverk. passerarsnart som EU:s vindkraftsledande land.Ökad solvärmeteknik, effektivare vattenkraft-verk, sparande och effektivare energianvändningoch naturgas som reservkraft tillsammans mednyss nämnda energiformer visar att utvecklingsba-ra alternativ finns för att ersätta den kärnkraft sominte platsar i ett nödvändigt kretsloppssamhälle,som måste bli en kort parentes och vars avveck-ling måste konkretiseras.Det är en avveckling som, när den konkretiseras,kommer att föda utveckling. Som exempel vill jagnämna mitt hemlän, län, det skogrikaste länetsöder om , som har världens modernastemassafabrik i - självförsörjande på el ochdär man nu också bygger en ny fabrik för 50 000 tonpellets - som har stor energikompetens bl.a. vid Sim-pevarp i , som har landets längsta kust-sträcka, som med har tradition, kunskap ochexpansion på vindkraftsområdet och som har en kva-lificerad miljöinriktad högskola, har alla förutsätt-ningar att bli ett naturligt utvecklingscentrum påenergins område. har mycket stora förut-sättningar att bli ett naturligt centrum för framtidaenergiutveckling.Fru talman! Beslut om en snar övergång till förny-bar energi kommer att medföra innovationer, investe-ringar, nya arbetstillfällen, men också konkurrensför-delar. En alltmer miljömedveten marknad och kund-krets kommer mycket snart att i ökad omfattningkräva en "grön energi". Jag hyser därför ett visst hoppom en bred vettig energiöverenskommelse, bl.a. där-för att fler och fler, nu även landets statsminister,inser konkurrensfaktorernas betydelse.Denna "gröna tillväxt", denna utveckling och ut-byggnad bör givetvis ske successivt och vara samord-nad med kärnkraftens ovillkorliga avveckling. Då kanen naturlig överfasning till ett hållbart, varaktigt,miljöriktigt, inhemskt och förnybart energisystem ske,med bibehållande av demokratisk trovärdighet ochmed anpassning till naturens eget kretslopp. Detkretslopp, fru talman, där all storhet är en samlinglitenhet och det kretslopp som vi alla, förr eller sena-re, är tvungna att rätta oss efter. Ju förr, desto bättre.Tack.Anf. 108 ()Fru talman! Många talare har här berörtmiljöfrågor i den allmänna EU-debatten. Det ärmycket glädjande att många har insett att vårt EU-medlemskap ger nya möjligheter att agera för attskapa ett långsiktigt hållbart samhälle.Liberal miljöpolitik, liksom all liberal politik, ut-går från den enskilda människan. Vår politik syftar tillatt ge individen frihet att i samverkan med andraforma sitt liv. Miljöproblemen handlar i grunden omatt våra barn och barnbarn får sin frihet inskränkt avvår slösaktiga livsstil.Eva har tidigare i denna debatt framhållitvikten av att växthuseffekten bekämpas genom attkoldioxidutsläppen minskas. Vi liberaler vill användaekonomiska styrmedel i denna kamp. En skatteväxlingbehöver genomföras och regeringen måste känna sittansvar för att komma till med konkretaförslag om höjning av bl.a. koldioxidskatten samtmotsvarande skattesänkningar på arbetskraft, helstkoncentrerade till tjänstesektorn. Likartade reglerbehövs internationellt. Vi har starkt stöd för dessatankegångar inom det liberala , ELDR.Det gäller nu att även andra partier trycker på i sinapartigrupper inom för användning avolika ekonomiska styrmedel. Dessutom måste Sveri-ges regering agera aktivt inom EU för att få fram engemensam koldioxidbeskattning. Det är vi överensom.Vi liberaler har sett ett behov av attden svenska lagstiftningen inom miljöområdet sam-ordnas till en miljöbalk. Arbete med detta pågick utanstörre partipolitisk oenighet . förevalet lade den borgerliga regeringen fram sittförslag till med ikraftträdande den 1 juli1995. Av prestigeskäl återkallade den socialdemokra-tiska regeringen den borgerliga propositionen. Där-med tog man på sig ansvaret för en avsevärd förse-ning.När regeringen tillträdde uppskattade miljöminis-tern denna försening till ett eller ett och ett halvt år.Numera anges ett beräknat ikraftträdande till den 1januari 1998. Detta är enoacceptabel försening. Det måste också kännas bittertför att se att man faktiskt har medverkattill dessa förseningar till skada för miljön.Fru talman! Socialdemokraterna måste nu lämnaklara besked. Har man en realistisk tidsplan för miljö-balksarbetet som gör att den nya lagstiftningen kanträda i kraft med försening, ellerkommer det att bli ytterligare förseningar? Hur sertidsplanen ut, miljöministern?Anf. 109 Miljöminister ()Fru talman! Det är sant att vi återkallade miljöbal-ken. Det är dock inte sant att vi gjorde det av presti-geskäl. Vi gjorde det därför att vi gemensamt inser attvi behöver en bra miljöbalk. En hel del av de dåligaförslag som fanns i den tidigare , som jagtror att varken eller egentligen villse, kan man nu få tillrättalagda genom att vi kommeratt lägga fram ett bättre förslag till miljöbalk.Förseningen beror framför allt på att vi nu läggerin en del lagar för att få en mer heltäckande miljöbalk.Vi inkluderar stora delar av vattenlagen, de areellanäringarna m.m. Man ser också över miljöorganisa-tionen, äldre miljöskador och miljöförsäkringar. Viser över hur vi skall kunna få effektivare straffbe-stämmelser för miljöbrotten.Det är alltså en hel del förstärkningar och förbätt-ringar som görs av och som är skälet tillatt vi måste skjuta upp reformen något, men den 1januari 1998 skall den nya träda i kraft.Anf. 110 () re-plikFru talman! Man hade kunnat låta balken träda ikraft, som det var föreslaget, och sedan successivtförstärka och komplettera den. Det är självklart att ensådan här balk aldrig kommer att bli totalt färdig utankommer att leva sitt liv och successivt modifieras. Dåhade ändå ett stort antal förbättringar kunnat genom-föras redan den 1 juli 1995.Min fråga är: Hur ser tidsplanen ut? Efter vad jaghar förstått skall vi få ett huvudbetänkande sommaren1996. För att det skall kunna behandlas i igod tid måste propositionen rimligen komma hösten1996. Men det bör väl också bli tid för en allmänremiss, en lagrådsremiss och även arbete i regerings-kansliet. Kommer det att hinnas med?Anf. 111 Miljöminister ()Fru talman! Det blir ett pressat tidsschema, men vikommer att hinna med en allmän remiss, och sedanlägger vi fram en proposition tidigt på våren 1997.Det kommer alltså att hinnas med en ordentlig remis-somgång, men vi kommer också att vara tvungna attgöra det här arbetet snabbt och effektivt och, som jaghoppas, med resultatet att vi får en betydligt bättremiljöbalk än vi annars skulle ha haft.Jag vill också påpeka att man kan göra föränd-ringar och förstärkningar under hand i en balk, menman kan inte göra det grundläggande arbetet i efter-hand. Skall man göra en sammanställning av olikalagar, innebär det en så stor förändring av en balk attarbetet måste göras innan balken läggs fram. Hade vivalt att lägga fram det tidigare förslaget till balk, hadevi heller aldrig kunnat komplettera den balken medalla de lagar som kommer att ingå.Anf. 112 () re-plikFru talman! Jag tar det som ett löfte från miljömi-nistern att det blir tillräckliga remisstider för denallmänna remissen och att det blir lagrådsremiss samtett gediget arbete i . Möjligen skullejag vilja veta från vilken tidpunkt räknar man med attriksdagen skall kunna arbeta med det? Det är ändå ett mycket stortlagstiftningsarbete, så propositionen behöver kommaväldigt tidigt under vårsäsongen för att riksdagenrealistiskt skall hinna bearbeta förslaget. Kan miljö-ministern ange någon tidpunkt då den senast kommer?Anf. 113 Miljöminister ()Fru talman! Jag vågar inte säga någon exakt tid-punkt . Det finns säkert i våra interna arbetsplaner,med dem har jag inte med mig, så jag vågar inte angeden exakta tidpunkten. Däremot lovar jag att riksda-gen kommer att få tid att arbeta med det under vår-riksdagen.Anf. 114 ()Fru talman! Det är sällan man får vakna en mor-gon och säga: Vad glad jag är över alla positiva nyhe-ter. Inte heller denna dag. fick jag serverat tillfrukost att kommit till den slut-satsen att endast några reaktorer skall avvecklas till2010. Till lunch fick jag styrgrupps hem-ligstämplade promemoria över hur man skall bearbetaallmänheten så att kärnkraften kan vara kvar långt inpå . är inte längre heligt trotsdemokratiskt fattade beslut. Varför denna låga ambi-tion? undrar en kärnkraftsmotståndare som jag.Sverige har haft på sig att avveckla. Vad hargått snett? Forskning och utveckling har visat på al-ternativen, men har implementerat detta?Andra länder i vår närhet har lyckats. Kan det möjli-gen bero på viljan hos politiker och en ohelig alliansmellan industri och fack? Hur påverkar EU kärn-kraftsavvecklingen?Så länge det finns ett elöverskott som motsvararde sex första reaktorerna är motivationen låg att stop-pa reaktorerna. Förmodligen vill man sälja och dumpapriset på EU-marknaden. Med det kapital som stop-pats i dessa gigantiska monument vill man köra kärn-kraften i botten, och det är precis vad man också gör.Myndigheter ger tillstånd att köra gamla utrangeradereaktorer som har skrotat på grund av att de intehåller måttet. Det blir för dyrt att bedriva livsuppehål-lande långvård, billigare att lägga ned dem, resoneraramerikanerna.Så länge man tillåter utländska företag köpa in sigi svensk kärnkraft, som det franska elbolaget, hindrarman också kärnkraftsavvecklingen. Är det politikernaeller ägarna som skall avgöra? Vem har makten?Vilka lagar gäller?Genom en ny lag har bundit ris åt egenrygg. "Det kan bli betydligt dyrare för staten att av-veckla kärnkraften än vad politiker räknat med. "Detta skrev TT med anledning avprofessor i civilrätt uttalande om dengrundlagsändring som genomfört.Ägandet har förstärkts. Om man bedriver en miljö-farlig verksamhet och skall lösa ut verksamheten, kanägarna begära skadestånd. De kan få ersättning förbåde nedlagda kostnader och beräknade framtidauteblivna vinster. Låter det inte makabert?Hur skall vi komma åt ekologisk brottslighet? Vikommer inte att ha råd att stoppa de företag som hotarvåra liv och kommande generationer. Dit hör kärn-kraftsbolagen. Professor anser att paragra-fen borde ändras så att ersättning inte utgår om manav säkerhets- eller miljöskäl måste inskränka en fas-tighets användning.Samtidigt skall det bli mig ett sant nöje att se Bar-sebäcks bokförda värde, om det fortsätter att ligga påsamma låga nivå som vid den senaste redovisningen,där man har bokfört det till ett värde på anläggningar,maskiner osv. Om detta skallinlösas blir det förstås inte så dyrt.Fru talman! Det är upprörande hur det statligaVattenfall kan använda skattebetalarnas pengar för attgå ut med braskande annonser och TV-reklam omkärnkraftens förträfflighet. Det är en statlig kampanj,står det i . hävdar att man intedriver politik. Vad kallar man följande: "Vattenfallskall skifta miljöfokus från strålningsrisk till försur-ning och växthuseffekt för att därmed indirekt fördrö-ja kärnkraftsavvecklingen"?Vid miljödag, som för övrigt ocksåmiljöministern var närvarande vid, visade man over-headbilder och ställde frågor som var direkt manipu-lerande. Alla energikällor utom kärnkraften gav ut-släpp. Vi vet ju att kärnkraften är livsfarligfrån vagga till grav, från uranbrytning till slutförvar.Ingen vill ta hand om avfallet. Det hotar livetpå jorden, och alla måste inse att för var dag kärnkraf-ten körs produceras mer och mer avfall - det har sketten höjning tre miljoner gånger om genom processen ireaktorn.Kärnavfallet är det farligaste gift människan pro-ducerat. Plutonium är hårdvaluta. Det är därför det ärså eftertraktat hos smugglare. Kärnkraft sprider kärn-vapen. Det är schizofrent att sprida den fredliga kär-nenergin men stoppa spridningen av kärnvapen.Frankrike var den värsta förespråkaren för kärn-kraft, men är tyvärr det kärnkraftstätaste lan-det per capita i världen. Men bryr sig inteom fakta. drar sig inte ens för att sprängakärnvapen på andra sidan jordklotet. Han vill bli"president of the nuclear market".Vi i betackar oss för att ingå i ettfranskt kärnvapenparaply. Vi betackar oss för franskabreedreaktorer som man har misslyckats med ochvilkas konsekvenser vid en olycka får oanade följder.Vi vill satsa på energieffektivitet och förnybaraenergislag, och det hoppas vi att också Euroatom skallgöra. Eller också skall man avskaffa Euroatom som isina statuter säger att kärnkraften skall utvecklas.Fru talman! Det är positivt att man från EU-hållhar föreslagit energiskatt på både kärnkraftsel ochkoldioxid. Det är början till döden för kärnkraften ochfossila energislag. Om detta blir verklighet får vigehör för förslag om skatteväxling,vilket alla politiker i denna kammare borde ställa sigbakom. Detta kan genomföras utan EU och trots EU.Kärnkraften skall stå för sina reella kostnader. Manskall inte bara socialisera kostnaderna och privatiseravinsterna.Vårt förslag från innebär förutomuranskatt också att kärnkraftsägarna skall stå för sinaförsäkringskostnader, betala sina avfallskostnaderm.m. Givetvis skall grundlagen ändras så att vi kanstänga kärnkraften av säkerhets- och miljöskäl. Världen har inte råd med flera olyckor.I morgon skall jag träffa Tjernobylbarn i Ånger-manland. Jag vill bara avsluta med en kort dikt somheter Kylan av Tjernobyl.Vinden tjuter bakom fönstret hela nattenGör mig sorgsen och tråkar ut migVinden driver bort all värmelämnar bara kyla, snöstormDenna kyla lamslog hela själenFrös snö för alltidDen gav ingenting utom fasaoch lämnade mig frusenAnf. 115 ()Fru talman! som valet till ägde rum, ägde ett annat mycket princi-piellt och viktigt val rum. Vid det valet deltog 73 %av de röstberättigade. Jag tänker då naturligtvis påfolkomröstningen i om att dit lokalisera enslutförvaringsanläggning för utbränt kärnbränsle.Hela 70 % av befolkning sade ett rung-ande nej till en slutförvaringsanläggning inom de egnakommungränserna. Det här är för oss en allvarligpåminnelse om att kärnkraftens avfallsproblem fortfa-rande inte är lösta.Bortsett från att folkomröstningen i äg-de rum som EU-valet finns det också enannan mycket mera påtaglig koppling mellan EU-medlemskapet och avfallsfrågan.I vårt avtal med EU har vi nämligen förbundit ossatt själva ta hand om vårt eget kärnbränsleavfall.