prot · GI09113 · 1995-06-01 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:113Torsdagen den 1 juniKl. 12.00 17.5919.00 - 22.58Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------------1 § AvsägelserFörste vice talmannen meddelade att följandeavsägelser avseende uppdrag i styrelsen för stiftelsenRiksbankens Jubileumsfond inkommit:utrikesminister () hadeavsagt sig uppdraget att vara ledamot i styrelsenf.d. riksdagsledamoten ochprofessor hade avsagt sig uppdragen attvara suppleanter i styrelsenKammaren biföll dessa avsägelser.2 § till styrelsen för stiftelsen val av sex ledamöter och fem personligasuppleanter i styrelsen för stiftelsen ett till kammaren från valberedningeninkommet protokollsutdrag hade valberedningenberett de på föredragningslistan upptagna valen av sexledamöter i styrelsen för stiftelsen och personliga suppleanter för fem avdem. Valberedningen hade därvid enhälligt beslutatom en gemensam lista av innehåll som framgick av eni kammaren utdelad promemoria.Den gemensamma listan upplästes av talmannenoch godkändes av kammaren, varvid befanns attföljande personer, vilkas namn i här angiven ordningupptagits på listan, valts, från tiden för valet till dessnytt val skulle förrättas under sjätte året därefter, tillledamöter personliga suppleanterJan () ()riksdagsledamot riksdagsledamotMona BerglundNilsson (s) ()riksdagsledamot riksdagsledamotPer () ()riksdagsledamot riksdagsledamotBoel professorGunnel professorJan Belfragefinansdirektör3 § Utökning av antalet suppleanter inäringsutskottetValberedningen hade enligt ett till kammareninkommet protokollsutdrag tillstyrkt att antaletsuppleanter i näringsutskottet skulle utökas från 23 till24.Kammaren medgav denna utökning.4 § Val av suppleant i näringsutskottetFöretogs val av en suppleant i näringsutskottet.Kammaren valde i enlighet med valberedningensförslag tillsuppleant i näringsutskottetCarina ()5 § Meddelande om kompletteringsval tillstyrelsen för stiftelsen vice talmannen meddelade att på grund avuppkomna vakanser i styrelsen för stiftelsenRiksbankens Jubileumsfond hade Socialdemokratiskariksdagsgruppen som ledamot anmält liberalernas riksdagsgrupp somsuppleant anmält vice talmannen meddelade vidare att somsuppleanter i nämnda styrelse föreslogs, efterföreskrivet samråd, professor ochprofessor förklarade valda, frånvalet till dess nytt val skulle förrättas ,tillledamöter i styrelsen för stiftelsen (s)suppleanter i styrelsen för stiftelsen (fp)§ Meddelande om särskild EU-debattTalmannen meddelade att en särskild debatt omSverige och den europeiska unionen skulle kl. 15.15.7 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1994/95:229 till lagutskottetFörslag1994/95:RR12 till socialförsäkringsutskottet8 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återUtrikesutskottets betänkanden /94:UU23 ochUU24Jordbruksutskottets betänkanden /95:JoU20 ochJoU22Arbetsmarknadsutskottets betänkanden1994/95:AU15Bostadsutskottets betänkanden /95:BoU219 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 31 majSkU25 Beskattning av vissa förmånerMom. 1 (hälso- och sjukvård)1. utskottet2. 1 (s)Votering:237 för utskottet76 för res. 136 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 4 (bilförmåner)1. utskottet2. 4 (c, fp, v, mp, kds)Votering:151 för utskottet89 för res. 136 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SkU26 Avisering av folkbokföringsuppgifterKammaren biföll utskottets hemställan.SkU39 Ändrade övergångsbestämmelser tilltullagen1. utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till res. (m)Votering:236 för utskottet76 för res.37 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.SkU40 Vissa ändringar i skattelagstiftningen medanledning av lagen (1994:1809) omtotalförsvarspliktKammaren biföll utskottets hemställan.SkU41 Höjning av förseningsavgiften enligttullagen (1994:1550)Kammaren biföll utskottets hemställan.TU25 Post- och telekommunikationMom. 3 (anslag till Ersättning till förrikstäckande betalnings- och kassaservice)1. utskottet2. 2 (c)Votering:214 för utskottet21 för res. 277 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 6 (privatisering av och )1. utskottet2. 3 (m)Votering:216 för utskottet76 för res. 321 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 10 (telesystemets utbyggnad)1. utskottet2. 5 (fp)Votering:291 för utskottet22 för res.36 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Meddelande om samlad voteringTalmannen meddelade att justitieutskottetsbetänkanden JuU23, JuU21 och JuU22 samtlagutskottets betänkande LU30 skulle avgöras i ettsammanhang.10 § Gravfrid över betänkande 1994/95:JuU23Gravfrid över (prop. 1994/95:190).Anf. 1 ()Herr talman! förlistepassagerarfartyget under färd mellan Tallinnoch . Estoniakatastrofen är den störstacivila olyckan i vår del av världen på mycket ,och den är en av historiens allvarligastefartygsolyckor. Det snabba händelseförloppet, hårtväder, mörker och kyla gjorde att flertalet ombordaldrig kunde lämna fartyget och att antaletöverlevande blev lågt.Den 15 december 1994 beslutade regeringen attEstonia inte skall bärgas och att åtgärder för att ta uppde omkomna inte skall vidtas. Detta beslut var önskatav en del av de anhöriga till Estonias offer menorsakade ytterligare sorg hos andra.Regeringens beslut fattades efter noggranna mensvåra överväganden och var i förväg förankrat hossamtliga riksdagspartier.Jag är övertygad om att ledamöter medmig önskar att vi skulle kunna lindra den plåga somhärrör ur de överlevandes minnen och den sorg deefterlevande drabbats av. Vad vi kan göra äremellertid endast att fatta de beslut som krävs för attsäkerställa att gravfriden över den plats där Estoniaförliste skyddas.Efter diskussioner mellan regeringarna i ,och har överenskommelse träffatsbl.a. om att vraket efter och ett visstanslutande område i skall betraktas som ettsista vilorum för dem som omkom vid katastrofen ochsom sådant tillägnas tillbörlig respekt. Verksamhetsom stör offrens sista vilorum skall kriminaliseras.I motion Ju19 föreslås att överenskommelsen börutsträckas till att gälla samtliga stater runt har uttalat att detta skulle varaönskvärt, och från regeringens sida har utlovats skall verka för att berörda stater ansluter sig tillöverenskommelsen.Utöver förslaget att godkänna den ingångnaöverenskommelsen föreslår justitieutskottet attriksdagen antar förslag till lag om skydd förgravfriden vid vraket efter passagerarfartyget lagförslag innebär bl.a. att dykning och annanundervattensverksamhet förbjuds i vraket och inomett anslutande område i . Den som brytermot förbudet skall kunna dömas till böter ellerfängelse i högst två år.I den motion som jag tidigare nämnde föreslåsåtgärder som skall försvåra dykning samt efterfrågasinformationsinsatser. har på grund avhittillsvarande erfarenheter ansett sig kunna utgå frånatt regeringen också i fortsättningen kommer att anlitaden bästa tillgängliga tekniska expertisen för att lösauppkommande problem och att den särskilde utredaresom regeringen tillkallat för att vara till hjälp medinformation och allmän vägledning till överlevandeoch anhöriga till offren, på ett grannlaga sätt fullföljersitt uppdrag.Herr talman! Som talesman för ett enigtjustitieutskott vill jag avsluta med att yrka bifall tilljustitieutskottets hemställan i betänkande 23.Anf. 2 ()Herr talman! Man har låtit mig förstå att manegentligen inte alls vill ha någon debatt ombetänkandet "Gravfrid över ". Det ärhänsynstagandet till de anhöriga som är orsak tilldetta. Jag har full respekt för den åsikten även om jaginte delar den. Jag kan mycket väl tänka mig att deanhöriga vill ha klara besked från oss politiker omvåra ståndpunkter i denna fråga, även om den ärkänslig.Oavsett vilken ståndpunkt vi har när det gällerdenna fråga är jag övertygad om att vi alla kännerstort medlidande och medkänsla med de anhöriga.Anledningen till att jag trots allt tar till orda är denmotion jag väckt med anledning av propositionen,som kallas "Skydd för gravfriden vid vraket efterpassagerarfartyget ". För mig ger den rubrikenstörre förpliktelse och inrymmer mer än enbart deträttsliga skyddet.I en så stor och svår fråga borde regeringen ipropositionen haft med informationsinsatser och dettekniska skyddet av . omnämns detenbart, vilket jag anser vara en brist.Att döma av telefonsamtal om oron för att detskall komma att ske omfattande dykningar på platsenav amatördykare anser jag att de informationsinsatsersom jag beskriver i motionen är motiverade.För att skyndsamt få till stånd ett tekniskt skydd avEstonia borde bifalla mitt förslag att geMarinen i uppdrag att säkra vraket mot dykare. Omdet sedan sker som jag föreslår, med ett kraftigtubåtsnät och elektronisk övervakning, eller omMarinen föreslår något annat säkert sätt är oviktigt förmig. Det viktiga är att de som har kunnande ochtekniska resurser för att göra en snabb insats fåruppdraget. Jag anser att man skall ge detta uppdragtill Marinen, som har de resurserna. Gravfriden kräveren snabb insats.Överenskommelsen mellan , ochFinland är bra. Efter att ha tagit del av betänkandetanser jag att yrkande 3 i min motion är tillgodosett,eftersom kommunikationsministern anför att hon isina kontakter med övriga Östersjöstater skall verkaför att man även där skall betrakta dykning vid vraketsom gravskändning och bestraffa det därefter.Jag vidhåller däremot mitt yrkande 1 ominformationsinsatser och yrkande 2 om teknisktskydd. Men jag avser inte att begära votering i dennafråga.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 13 §. )11 § Påföljdsregistrering, m.m.FöredrogsJustitieutskottets betänkande 1994/95:JuU21Påföljdsregistrering, m.m. (prop. 1994/95:144)Anf. 3 ()Herr talman! I justitieutskottets betänkande nr 21behandlas regeringens proposition nr 144, "Riktlinjerför registreringen av påföljder m.m.".Propositionen innebär i korthet att nuvarandeperson- och belastningsregister, förkortat PBR, skallersättas med ett belastningsregister som även skallinkludera körkortsregistrets nuvarande belastningsdel.Vidare skall det inrättas ett misstankeregister meduppgifter om den som är skäligen misstänkt för brottenligt den s.k. personbladsrutinen.Herr talman! Vi moderater instämmer i stort settmed de flesta förslag till riktlinjer som regeringenpresenterat. I två avseenden har vi dock en avvikandeuppfattning.Många av dagens viktiga frågor är internationellaoch kräver samarbete för att kunna lösas på etteffektivt sätt. Vårt medlemskap i ger oss ökademöjligheter att gemensamt ta tag i och lösa dessafrågor. En av dessa gemensamma frågor ärbrottsligheten.En stor del av brottsligheten i de europeiskaländerna har internationell bakgrund ellerinternationella förgreningar. Tydligast gäller dettakanske narkotikabrotten.I propositionen saknar vi moderater förslag omhur de nya brottsregistren förhåller sig till dedataregister och informationssystem som håller på attbyggas upp inom Europol och Schengen. Vårt EU-medlemskap aktualiserar frågan om hur våranationella register kan komma att förhålla sig tillövriga medlemsländers register.Vi anser det angeläget att regeringen redovisar sinsyn på registerfrågan även utifrån ett EU-perspektiv.Vi anser därför att regeringen bör återkommatill och redovisa sin syn på det aktuellaregisterfrågorna mot bakgrund av att nu ärmedlem i EU.Herr talman! Vår andra invändning gällermisstankeregistret. I detta register införs uppgifter ombl.a. den som har fyllt och är skäligen misstänktför brott. Vi anser att även de som är börregistreras i de fall det är utrett och fastställt att denunge begått ett brott.För oss moderater är kampen mot brottslighetenett prioriterat område. Extra viktigt är det attförhindra att unga människor kommer in i ettbrottsligt beteende. Det första brottet begås ofta redani 10-12-årsåldern. För att hindra unga från att kommain på en brottslig bana måste det brottsförebyggandearbetet med kraft inrikta sig på åtgärder mot barnenredan före eller i de tidiga tonåren.Familjens och skolans ansvar är grundläggande.Men även polisens insatser, särskilt närpolisen, haravgörande betydelse. Därför är de aviseradeneddragningarna på polisen särskilt oroväckande ochallvarliga.Herr talman! Med dagens system går det inte attuttala sig om hur stor del av brottsligheten som begåsav minderåriga. Gjorda uppskattningar tyder på att3 % av de brott som upp begås av barn under15 år. För att kunna sätt in effektiva åtgärder motbrottsligheten bland unga krävs kunskaper omungdomsbrottslighetens omfattning och karaktär.Kunskapen om ett problem är startpunkten förlösningen av problemet. Vi hjälper inte de ungagenom att sticka huvudet i sanden och inte severkligheten som den är.Genom att inte registrera barn sombegår brott börjar man så att säga på noll den dagbarnet fyller 15. I andra sammanhang, t.ex. vidstadieövergångar i skolan, anses det vara av stortvärde att känna till bakgrunden, för att kunna ge bästaoch effektivaste stöd och hjälp till var och en. Sammasak gäller naturligtvis inom detta område. För attkunna vidta rätt åtgärder är det viktigt att känna tillvad som har hänt innan 15-årsdagen.Herr talman! Jag ställer mig naturligtvis bakombåda våra reservationer - nr 2 och 3 - men för attspara tid här i kammaren yrkar jag bifall endast tillreservation nr 3. I övriga moment ställer vi oss bakomutskottsmajoritetens hemställan.Anf. 4 ()Herr talman! har återkommande begärtmera forskning om våld mot kvinnor och barn. Underden senaste tioårsperioden har det i bedrivitsen omfattande forskning om våldsbrottslighet utanförfamiljen.När det gäller våld och hot om våld mot kvinnor inära relationer är forskningen inte lika omfattande.Det är därför angeläget att en ökadkunskapsunderbyggnad sker vad gäller omfattningenoch orsakerna till kvinnovåldet.Bl.a. behöver orsakerna till det höga mörkertalet,samband mellan olika sociala faktorer, skador ochkostnader, varningssignaler, överlevnadsstrategier ochhur våldet påverkar deras barn utredas. Det gälleräven frågan om en eventuell koppling mellanpornografi och vålds- och sexualbrott mot kvinnor. Enökad forskning krävs därför på området.I det sammanhanget är det viktigt att det irättsstatistikens redovisningssystem framgår vilkenrelation som råder mellan gärningsman och offer. Förmisshandelsbrott går det visserligen att utläsa omoffer och gärningsman är bekanta, men inte om de haren närmare relation. I statistiken saknas det ocksåuppgifter om kön när det gäller t.ex. sexualbrott ocholaga hot.För att få ett bättre underlag för framtida ochjämförande studier bör en preciserad redovisning avrelationerna mellan offer och gärningsman ske irättsstatistiken vad gäller våld och hot om våld motkvinnor i nära relationer. Likaså bör statistiken alltidredovisa kön.Herr talman! Jag yrkar härmed bifall tillreservation nr 4.Jag delar uppfattningen i det särskilda yttrandet avGörel Thurdin angående registrering av minderårigalagöverträdare. Det är nödvändigt att få kännedom omvilken typ av brott som begås av de unga. Det finnsanledning att uttrycka oro över dagensungdomsbrottslighet. Det framhöll ocksåUngdomskommittén som hade att göra en översyn avdet allmännas insatser vid brott som begås av unga.Mellan åren 1990 och 1993 arbetade utredningenmed samhällets reaktioner mot straffmyndigaungdomar. Förklaringar till varför ungdomar under 15år begår brott och vilka insatser som krävs frånsamhällets sida för dessa ingick inte i uppdraget. Detledde till att utredningen enhälligt framhöll att detvore önskvärt med en ny utredning för denna kategoriungdomar.Vi vet att det finns en betydande barnbrottslighet.Den genomsnittligt mest brottsaktiva åldern liggerrunt . Det första brottet begås ofta redan , som också sades av föregående talare. Attbryta mot lagen i ungdomen är inteovanligt. De allra flesta ungdomar fortsätteremellertid inte med brottslig verksamhet.Men för de ungdomar som riskerar att fortsättabegå brott är det mycket viktigt att samhället försökerbryta en begynnande brottskurva. För att samhälletskall kunna sätta in rätt insatser krävs att vi hartillräckliga kunskaper om orsakerna till ungdomsbrott.Därför krävs det att vi vet effekterna av olika insatseroch reaktioner från samhällets sida. Så är inte fallet . Därför behövs en utredning som bör koncentrerasig på de bakomliggande orsakerna till brott sombegås av unga.Utskottet har tidigare vid flera tillfällenunderstrukit att det skulle vara av stort värde att hatillgång till sådana statistiska uppgifter.Jag förutsätter att den utredning som pågårinom BRÅ, , ocksåanalyserar just de här frågorna och kommer medförslag inom kort.Anf. 5 ()Herr talman! Den här propositionen handlar omriktlinjer för uppbyggandet av en ny registerstruktur.Det är många frågor som berörs i den härpropositionen, t.ex. vilka uppgifter som skallregistreras i misstankeregistret och i vilken omfattningdessa uppgifter skall användas, hur myndigheter ellerenskilda skall kunna gå in i dessa register och ta delav upplysningarna. Det är saker som berörs på ettmycket ytligt sätt i propositionen, och det är mycketoklart.Den här propositionen innehåller ju ingalagförändringar eller lagförslag utan det handlar omriktlinjer. finns det en utredare som skall seöver hela det här området och som också kommer attlägga fram lagförslag. Vi i anser attdessa förslag till riktlinjer är alldeles för otydliga. Detar inte med alla juridiska aspekter. Vi anser att maninte skall anta dessa riktlinjer utan vänta tillsutredaren kommer med ett samlat förslag.Detta är oerhört viktiga frågor som gällermedborgarnas rättssäkerhet. Vilken typ av registreringav våra medborgare skall vi ha? Därför att det oerhörtviktigt att man har ett ordentligt underlag där man harvägt in alla aspekter. Det skall också påpekas attAdvokatsamfundet pekade på just dessa brister i sittremissyttrande. Detta är en stor brist urrättssäkerhetssynpunkt och att man behöver behandladetta i ett sammanhang.Därför har vi i reserverat oss ochskrivit en motion där vi anser att man bör avslå dessariktlinjer. Vi anser att man skall återkomma närutredaren har lagt fram ett samlat förslag som ger enheltäckande bild. Vi är inte emot att man gör en nyoch bättre uppbyggnad av registreringsstrukturen,men vi tycker att detta inte är tillräckligt.Jag yrkar bifall till reservation nr 1, mom. 1.Anf. 6 (mp)Herr talman! Dessa riktlinjer är mycket viktiga fördet kommande lagförslaget. harsynpunkter på riktlinjerna.Vi har inga synpunkter på att man inrättar ett rentbelastningsregister. Det kan väl vara bra att renodladetta eftersom detta register baseras på domslut.Innan uppgifterna kommer dit har de behandlats avvårt rättssamhälle. Vi tycker också att det är bra attkörkortsregistrets belastningsdel ingår i registret.Men det är helt annorlunda beslut som skallantecknas i det här misstankeregistret. Enligt 6 § ipolisregisterkungörelsen får man lägga in uppgifterom dem som är misstänkta för brott om det harsärskild betydelse för brottsspaning. Man harpersonblad och olika register med misstankar. Menpolisregisterförfattningen är inte skriven medutgångspunkt att detta skall ADB-föras. läggs allting in på data.Uppgifterna som finns i belastningsregistret kan juanvändas av andra myndigheter, t.ex. när det gällerolika tillståndsärenden, i domstolar och av åklagare ibrottmål.Och är det tänkt att samma förfarande skallkunna ske med misstankeregistret. tyckerinte att dessa uppgifter inte är tillräckligt utredda föratt kunna ges ut i samma omfattning.Det här registret kräver en helt annan försiktighetoch behandling. Riktigheten och tillförlitligheten ärinte lika stor. Uppgifterna grundar sig kanske intealltid på fakta. Det är lätt att det hamnar uppgifter därsom grundar sig på omdömen, personliga värderingareller obekräftade uppgifter eftersom åtal inte harväckts.Det finns alltså två punkter som är mycketdiskutabla. Vi vill att utredaren skall titta på dem. Detgäller utlämnande av uppgifter från misstankeregistretoch vem som skall ansvara för bedömningen av omskälig misstanke föreligger. Räcker det med att enperson gör detta, eller är det flera som skall göra det?Miljöpartiet tycker också att det finns en risk medsådana här register. Målet är ju också att fullföljakonventionerna i EU om ett europeisktinformationssystem, EIS, och en europeisk polisbyrå,Europol. Dessa förutsätter att det byggs upp ettinformationssystem.I och med att detta förs in på data kan det lättläggas till uppgifter. Man kanske vill ha uppgifter förframtida bruk osv. En utökning kan befaras. Ett avargumenten för att delta i EU-gemenskapen var ju denfria rörligheten för människor. Men det sades inte attdet kanske innebär att vi får register på människorsom polisen skall har riktig koll på.Den andra sidan är att polisen behöver ettarbetsregister. Det förstår vi också. Men det skallbehandlas på ett mycket varligare sätt och medbegränsad uppgiftsutlämning.Rikspolisstyrelsen driver dessa tankar hårt. Urdess synpunkt är det bra med ett register ochövervakningskameror, osv. Men det är inte säkert attvi vill ha ett sådant samhälle och har en sådan vision.Nu finns det redan underrättelseregister. År 1993gavs finanspolisen tillstånd att registrera människorsom är misstänkta för penningtvätt, osv. Det är kanskeså vi skall ha det, inte att det är fråga om brott avallmän karaktär, utan att vissa brott av större dignitetskall kunna registreras.Vi i tycker att det är vagaformuleringar och vill ha en skärpning. Jag yrkarbifall till reservation 1.Sedan gäller det rättsstatistik för kvinnor.Miljöpartiet yrkar också bifall till reservation 4. Detär väldigt viktigt att vi kan utläsa kön på offer ochgärningsman och relationer när det gäller sexualbrottoch annat våld som begåtts mot kvinnor. Statistikenöver misshandeln visar höga tal, men vi vill veta litetmer för att man skall kunna agera och försökaförhindra denna form av brott och kränkningar motkvinnor.Anf. 7 ()Herr talman! I Samband med polisväsendetsförstatligande överfördes ansvaret för decentrala polisregistren till den då nyinrättadeRikspolisstyrelsen. I detta sammanhang tillkom ocksålagen om polisregister, som fortfarande reglerarpolisens registerföring. Vid sidan om polisregistretutvecklades också en central straffregistrering. Medbrottsbalkens tillkomst fick straffregistreringen en nyreglering genom lagen om allmänt kriminalregister.År 1971 fördes det allmännakriminalvårdsregistret över frånKriminalvårdsstyrelsen till . Skäletvar att minska den dubbelregistrering som då förekomoch de kostnader som hängde samman därmed. Isamband med överföringen sammanfördeskriminalregistret med det centrala personregister somfördes hos , det s.k. person- ochbelastningsregistret.Uppgifter om den person som är misstänkt förbrott får endast tas in i polisregistret om det är avsärskild betydelse för brottspaning. De enda uppgifterom misstankar som får föras in i person- ochbelastningsregistret är uppgifter enligt den s.k.personbladsrutinen, som bl.a. omfattar den som ärskäligen misstänkt för brott. Övriga uppgifter ommisstankar registreras i andra typer av polisregister.Inom polisen används uppgifterna i person- ochbelastningsregistret såväl vid spaning ochbrottsutredning som vid ordnings- ochtrafikpolisverksamhet. Uppgifterna används ocksåsom underlag i bl.a. körkortsärenden. Uppgifter urperson- och belastningsregistret får under vissaförutsättningar användas också av andra myndigheter,företag och enskilda, t.ex. för personalkontroll och iolika tillståndsärenden. Hos domstolar och åklagareanvänds uppgifterna för handläggningen av brottmål.Körkortsregistret innehåller tre slag av uppgifter,nämligen identitetsuppgifter, körkortsuppgifter ochbelastninguppgifter. Detta register förs till sinhuvuddel av . Registrets belastningsdel försdock av Rikspolisstyrelsen.Herr talman! I detta betänkande föreslås attriksdagen skall godkänna föreslagna riktlinjer föruppbyggnaden av en ny registerstruktur.