prot · GI09109 · 1995-05-19 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:109Fredagen den 19 majKl. 9.00 12.59Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Meddelande om information frånregeringenAndre vice talmannen meddelade att torsdagenden skulle justitieminister lämna information om regeringens politik motvåld.2 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 17 majUbU14 Anslag till lantbruksuniversitet,m.m.Mom. 8 (anslagsbeloppet under lantbruksu-niversitet)1. utskottet2. 2 (m, c)3. res. 3 (mp)Förberedande votering:88 röster för res. 216 röster för res. 3189 avstod56 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudvotering:192 röster för utskottet91 röster för res. 216 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 22 fp, 18 v, 11 kdsFör res. 2: 69 m, 22 cAvstod: 16 mpFrånvarande: 20 s, 11 m, 5 c, 4 fp, 4 v, 2 mp, 4kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UbU11 Ny högskola i länMom. 2 (lokalisering och uppbyggnad av det nyalärosätet)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (mp)Förberedande votering:72 röster för res. 116 röster för res. 2210 avstod51 frånvarandeHuvudvotering:223 röster för utskottet70 röster för res. 13 avstod53 frånvarandePartivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 22 c, 22 fp, 18 v, 14 mp, 8kdsFör res. 1: 69 m, 1 kdsAvstod: 2 mp, 1 kdsFrånvarande: 22 s, 11 m, 5 c, 4 fp, 4 v, 2 mp, 5kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.FiU22 Frågor om offentlig upphandling (prop.1994/95:153)Mom. 6 (verksamhet i offentlig egenregi och obliga-torisk anbudsupphandling)1. utskottet2. 2 (m, fp, kds)Votering:199 röster för utskottet97 röster för res. 253 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 22 c, 2 fp, 18 v, 16 mpFör res. 2: 69 m, 19 fp, 9 kdsFrånvarande: 20 s, 11 m, 5 c, 5 fp, 4 v, 2 mp, 6kdsMom. 8 (miljöhänsyn vid upphandling)1. utskottet2. 4 (c)res. 5 (mp)Votering:262 röster för utskottet16 röster för res. 521 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 69 m, 1 c, 22 fp, 18 v, 11 kdsFör res. 5: 16 mpAvstod: 21 cFrånvarande: 20 s, 11 m, 5 c, 4 fp, 4 v, 2 mp, 4kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.LU26 Investeringar i arrendejordbruket m.m.Mom. 2 (driftsinriktningen på arrendestället m.m.)1. utskottet2. 1 (m)Votering:227 röster för utskottet68 röster för res. 154 frånvarandePartivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 22 c, 20 fp, 18 v, 16 mp, 11kdsFör res. 1: 68 mFrånvarande: 21 s, 12 m, 5 c, 6 fp, 4 v, 2 mp, 4kdsMom. 5 (friköp av historiska arrenden)1. utskottet2. 2 (v)3. res. 3 (mp)Förberedande votering:25 röster för res. 217 röster för res. 3257 avstod50 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudvotering:249 röster för utskottet27 röster för res. 223 avstod50 frånvarandePartivis fördelning av rösterna:För utskottet: 129 s, 69 m, 19 c, 22 fp, 1 v, 9 kdsFör res. 2: 6 s, 2 c, 17 v, 2 kdsAvstod: 6 s, 1 c, 16 mpFrånvarande: 20 s, 11 m, 5 c, 4 fp, 4 v, 2 mp, 4kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.LU28 Ändrade regler om ersättningsansvaret föroljeskador till sjössMom. 1 och 2Kammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 3 (bättre)1. utskottet2. L30 (kds)Votering:284 röster för utskottet14 röster för mot. L3051 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 69 m, 22 c, 22 fp, 17 v, 13mpFör mot. L30: 1 v, 2 mp, 11 kdsFrånvarande: 20 s, 11 m, 5 c, 4 fp, 4 v, 3 mp, 4kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.LU29 Märkning av skorKammaren biföll utskottets hemställan.AU16 Ny föräldraledighetslag m.m.Mom. 1 (översyn av föräldraledighetslagen)1. utskottet2. 1 (m)Votering:230 röster för utskottet69 röster för res. 150 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 22 c, 22 fp, 18 v, 16 mp, 11kdsFör res. 1: 69 mFrånvarande: 20 s, 11 m, 5 c, 4 fp, 4 v, 2 mp, 4kdsMom. 6 (rätten till ledighet vid mödravårdsundersök-ning)1. utskottet2. 6 (v, kds)Votering:254 röster för utskottet44 röster för res. 651 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 69 m, 22 c, 22 fp, 1 mpFör res. 6: 18 v, 15 mp, 11 kdsFrånvarande: 21 s, 11 m, 5 c, 4 fp, 4 v, 2 mp, 4kdsMom. 8 (förläggningen av hel föräldraledighet)1. utskottet2. 9 (v)Votering:280 röster för utskottet18 röster för res. 91 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 69 m, 22 c, 22 fp, 15 mp, 11kdsFör res. 9: 18 vAvstod: 1 mpFrånvarande: 20 s, 11 m, 5 c, 4 fp, 4 v, 2 mp, 4kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.3 § Vissa lagförslag i anslutning till kontrollupp-giftsskyldighet m.m.FöredrogsSkatteutskottets betänkande 1994/95:SkU42Vissa lagförslag i anslutning till kontrolluppgifts-skyldighet m.m. (prop. 1994/95:209)Kammaren biföll utskottets hemställan om attärendet skulle avgöras efter endast en bordläggning.Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.4 § Statens järnvägarFöredrogsTrafikutskottets betänkande 1994/95:TU26Statens järnvägar (prop. 1994/95:100 delvis)Anf. 1 ()Fru talman! skall vi behandla frågan omStatens järnvägar. Vi som är intresserade av järnvägarkan nu se att järnvägen är inne i sin andra utveck-lingsfas. Den förra skedde ju faktiskt för nära 150 årsedan. Jag hoppas verkligen att moderniseringen ochnytänkandet inom järnvägen inte kommer ,utan att järnvägarna och över huvud taget spårbundentrafik hinner att ta tillbaka sitt förlorade kundunderlag- ett kundunderlag som har minskat långsamt mensäkert under de senaste 30 åren.Därför känns det viktigt och betydelsefullt att , precis som den svenska riksdagenunder förra perioden, nu försöker att utveckla järnvä-gen så att den kan bli effektiv och ett förnyat trans-portmedel. arbete med att utveck-la de olika ramprogrammen för transporter och detranseuropeiska nätverken syftar just till att underlättaden gemensamma inre marknaden. Här är transport-näringen oerhört betydelsefull, både för att säkra denekonomiska tillväxten och för att utveckla välståndetinom unionen.Det är betydelsefullt att människor kan röra sigfritt och att gods snabbt kan nå sina adressater. Sam-tidigt behöver vi möjlighet att lösa de kö- och träng-selproblem som finns runt om i och lyfta framde miljöproblem som också behöver tas itu med.Därför anser kommissionen att användarna måste ståför sina kostnader och avser därför att utarbeta prin-ciper för hur kostnadstäckningen skall ske. Konkur-rensneutralitet kommer att tillämpas och avgifter förmiljövänliga och energisnåla fordon och motorerkommer att bli lägre, vilket är något som vi ställerupp på.I det ramprogram som EU har utarbetat har manockså lyft fram en satsning på järnvägar som omfattarända . Av dessa är av-sedda för höghastighetståg. Det gäller både höghas-tighetståg som har en hastighet av , vilkagår på ombyggda sträckor och nya rälsar, samt dentyp av snabbtåg som vi har i , vilka har enhastighet av och som inte har nya räl-sar. Många av dessa projekt är också kombineradeprojekt, dvs. att de kombineras mellan järnväg, lands-vägsförbindelse och ibland också med båtförbindelse.När kommissionen säger att om järnvägen skallkunna spela en större roll i det framtida transportsys-temet, så måste den bli konkurrenskraftigare när detgäller de nischer där järnvägarna har tekniska ochekonomiska fördelar, dvs. snabba persontransportermed hög kapacitet och stora godsvolymer med långakörsträckor.Som jag tidigare sade har de europeiska järnvä-garna tappat marknadsandelar under de senaste åren.Det gäller både gods- och persontrafik. Därför är detglädjande att SJ, som har redovisat underskott undermånga, när det gäller godstrafiken nu äntligen harkunnat börja redovisa ett positivt resultat och t.o.m.en ökning av godstransportarbetet på . Detta harskett genom ett ordentligt och omfattande effektivise-ringsarbete av SJ, vilket jag tycker är något som manskall uppskatta. Vi hoppas att SJ kommer att fortsättadetta effektiviseringsarbete. blev också SJutnämnt till bästa transportföretag. Det ärstrategiskt viktigt att denna utveckling fortsätter ochatt SJ ser till att verksamheten fortsätter att ge svartaresultatsiffror.Det är också betydelsefullt att de satsningar somnu görs på järnvägen får effekt för både gods- ochpersontrafik. De olika matarlinjerna, som efter ameri-kanskt mönster har etablerats som knutpunkter utmedstornätet - s.k. short lines - har också bidragit tillsmåskaliga transportlösningar.Fru talman! Harmonisering och standardisering ärhonnörsord för EU:s transportpolitik. Det gäller ocksåför järnvägarna. SJ arbetar också med dessa frågor.Det gäller många frågor, alltifrån terminaler och con-tainrar till växelflak. Här anser vi att departementetborde ha gjort en kostnadsöversyn när det gäller vadEU-anpassningen egentligen kommer att kosta. Ensådan översyn efterlyser jag.Samtidigt vill jag också lyfta fram konstaterandetatt standardiseringen ute i sker i ganska lång-sam takt. Det är tyvärr få internationella projekt somhar blivit verklighet. Jag vill då lyfta fram projektetEurostar - det höghastighetståg som skall transporterapassagerare mellan , och viatunnel under engelska kanalen - som är ett samarbetemellan SNCF, Brittish rails och den belgiska järnvä-gen. Jag hoppas att flera sådana projekt kommer tillstånd och att kan få ta del av dessa.En så här snabbt utvecklad verksamhet passar inteså väl för myndighetsutövning utan bör bedrivas ibolagsform. Därför vill vi fortsätta att diskutera hurjärnvägen, enkannerligen SJ, bör komma in i ett kon-kurrensförhållande. Därför måste avregleringen fort-sätta.När det gäller godstrafiken kan man se vad somhände när fick rätten att trafikera banan. Dåsjönk nämligen kostnaden för transport av malm med200 miljoner. EU:s intentioner är också att avregleraoch konkurrensutsätta. Här har i många falllegat före och ligger före. Därför tycker jag att det ärhelt förkastligt att hela den påbörjade avregleringenligger stilla och att de förslag som fattades under denförra regeringsperioden ännu inte har fått genomföras.Här borde gå före, precis som inom Teliaom-rådet.I årets proposition om anges attde riktlinjer som förra fattade beslut om närdet gäller /97 skall ligga fastoch att SJ:s vinstnivå skall ligga på ungefär1 miljard. Det betyder att resultatnivån kommer att geen avkastning på eget kapital på och attsoliditeten ökar till fram till 1997.I propositionen sägs också, vilket jag särskilt villlyfta fram, att det är viktigt att SJ fortsätter att kon-centrera sin verksamhet och då satsar på järnvägen.Därför är det anmärkningsvärt att regeringen inteföljer upp denna uppfattning och föreslår en privati-sering av den verksamhet som inte omfattar järnvägs-trafik, t.ex. försäljning och privatisering av Swebus.Vi säger i en särskild reservation att vi vill genomföradetta och att det vid en privatisering av ärviktigt att man tittar på de oligopoltendenser somfinns på bussmarknaden. Vi tycker att bör få i uppdrag att granska konkurrenssi-tuationen.När vi nu kan konstatera att SJ äntligen börjar gånågot så när bra och förändringsprocessen har hunnitså här långt måste vi börja tänka på hur SJ:s bolagi-sering skall se ut, så att SJ kommer ut på marknaden.Inför en sådan bolagisering menar vi att en översynmåste göras av SJ:s finansiering. Man bör också tittapå det långsiktiga behovet av ett investeringskapital.Vi menar att hela SJ bör privatiseras. Även härbör man titta på hur man skall uppnå maximal kon-kurrens efter en privatisering.Fru talman! Jag anser därför att regeringen bör fåbemyndigandet att sälja SJ.Jag vill i detta sammanhang också säga att vi anseratt de blygsamma banavgifter som SJ betalar inteskall få minskas ytterligare genom att de 120 miljonersom regeringen föreslår till att täcka vissa kostnaderskall tas från banavgifterna. De 120 miljonerna be-hövs för att förstärka budgeten.Vi tycker även att man skall följa det beslut somfattades 1988, att banavgifterna skall beräknas påsamhällsekonomiska grunder. De skall alltså inteanvändas för att kompensera SJ.Slutligen anser vi att monopolet måste försvinnaoch att avregleringen måste återupptas.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillmotion nr 4.Anf. 2 ()Fru talman! Vi har alltså att ta ställning till trafi-kutskottets betänkande nr 26 om Statens järnvägar.Birgitta talade mycket om anpassningen tillEU och hur den kommer att påverka den svenskatrafikpolitiken. Jag håller mig i huvudsak till SJ ochde svenska förhållandena.När järnvägen introducerades i vårt land innebar den en revolution för såväl re-sandet som godstransporterna i landet. Men sommånga revolutioner kom den av sig.Det som var en högteknologisk framtidsbransch på1800-talet blev snarare be-traktat som ett utdöende trafikslag. De pengar somstaten ändå satsade på järnvägen betraktades avmånga som en oförsvarligt dyr kulturhistorisk insatssnarare än som en framtidsinvestering.Med trafikpolitiska riksdagsbeslut sked-de ett trendbrott. började järnvägstrafiken attutvecklas igen i precis som skett nere påkontinenten . Och de förändringar somvi redan sett i vårt land som gått sedandess kommer säkert att överträffas av den utvecklingsom vi kommer att få se under de kommande sju åren.Utöver den person- och godstrafik som bedrivs avSJ har vi också fått se en utökad trafik på järnväg medlänstrafikbolagen som huvudmän. Vi har fått se lokalatågåkerier växa upp på flera håll och ta över godstra-fik som länge varit olönsam för SJ. Förebilden harofta varit den framgångsrika amerikanska "shortline"-modellen. Med sin lokala förankring, sin obyråkratis-ka och flexibla organisation och sin direkta kundkon-takt kan dessa företag ofta få lönsamhet på verksam-het som tidigare bedömts som omöjlig att driva eko-nomiskt.Parallellt med denna positiva utveckling äger ty-värr en annan negativ utveckling rum. harmånga företag bekymmer med att få bra järnvägslös-ningar till rimliga priser på sina godstransportbehov.Nattågstrafiken har inskränkts på sina håll och funge-rar inte tillfredsställande på andra linjer. Fortfarandeläggs också järnvägar ner och rivs upp, precis somföre 1988.Det kan tyckas självklart att banor som inte längretrafikeras eller där trafiken är alltför gles och olönsamskall läggas ner. Men att lägga ner och riva upp järn-vägar är mycket kortsiktigt. Mot bakgrund avden snabba utvecklingen, inte minst av lokala tågåke-rier, är det svårt att med någon säkerhet bedöma vilkajärnvägar som faktiskt har möjlighe-ter att utvecklas till lönsamma banor.Fru talman! trafikpolitiska beslut innebarinte bara nya banor för tåg utan även nya tankebanornär det gäller järnvägstrafikens utvecklingsmöjlighe-ter. I och med att persontrafiken på länsjärnvägarnakonkurrensutsattes visade det sig att det gick att be-driva tågtrafik både bättre och billigare än man tidiga-re hade påstått. Samma fenomen har kunnat iakttas pågodstrafikens område, precis som nämnde när det gällde malmtransporterna.Men var går gränserna för möjligheterna att ut-veckla järnvägstrafiken är det fortfarande svårt attsäga något säkert om. Vi vet t.ex. att det fortfarandefinns en hel del i övrigt att önska när det gäller tekni-kutvecklingen inom järnvägen. Enligt min meningfinns det dock anledning att tro att med en fortsattavreglering och med en trafikpolitik där alla trafikslagfår bära alla sina verkliga kostnader inklusive miljö-kostnader, så kan oerhört mycket ännu göras för attutveckla järnvägen inför framtiden.Med det omfattande infrastrukturprogram somriksdagen fattat beslut om och där nära 40 miljarderär avsett för att utveckla järnvägen förbättras förutsättningarna ytterligare för enbra järnvägstrafik . Det visar att regeringoch riksdag faktiskt förstår betydelsen av ett väl fun-gerande framtidsinriktat och miljöanpassat transport-system, som järnvägen i ännu högre utsträckning kanbli.Hur de olika trafikslagen på bästa sätt skall ut-vecklas och avvägas mot varandra blir det nu uppgift att utreda närma-re, men vi i är övertygade om att järnvägenkommer att ha en mycket central roll i framtidenstrafiklösningar.När det gäller dagens betänkande finns det anled-ning att inte överdriva de skillnader mellan partiernasom är redovisade i de fem reservationerna och i detvå särskilda yttrandena.Utskottets majoritet understryker i fråga om målför SJ angelägenheten av att "SJ:s ekonomi kan kon-solideras för att möjliggöra en angelägen utvecklingav järnvägstrafiken". Detta torde vara samma syftesom - som har reserverat sig - har, menhär skiljer sig utskottsmajoriteten från ibedömningen av vilka ekonomiska krav på SJ som ärförenliga med detta mål.När det gäller frågan om avreglering där ,och har en gemensam reser-vation, nr 3, som jag härmed vill yrka bifall till, vet viju att det kommer en departe-mentsutredning som efter remissbehandling skall ledatill ett regeringsförslag i frågan . För-hoppningsvis kan vi med en viss tidsförskjutninglanda på samma ståndpunkt och därmedfå en bred majoritet bakom ståndpunkten att avregle-ringen skall fortsätta.I ytterligare en fråga, nämligen när det gäller kra-vet på att skapa smidiga och rationella trafiklösningaröver länsgränserna som aktualiserats i motionsförslag,understryker utskottet att detta är angeläget och förut-sätter att denna fråga vägs in i regeringens bedöm-ningar. Inte heller där är det alltså någon avgörandeskillnad i synsätt mellan utskottsmajoriteten och mo-tionären. Vi är alla lika angelägna om att detta skallfungera bättre.Fru talman! vill jag ta upp frågan omgodstrafikfrågor som föranlett många motioner somvittnar om ett ganska utbrett missnöje med SJ:s sätt attklara av en väl fungerande godstrafik till rimligt pris.Trots att fått utmärkelse som ett bra trans-portföretag och trots att godstrafikvolymerna ökat påjärnvägen, finns det grava exempel på där SJ Godsinte lyckats särskilt väl. Jag har själv motionerat ifrågan om SJ och godstrafiken.Utskottet har i starka skrivningar understrukitvikten av att SJ utvecklar sin godstrafik. Det är avstrategisk betydelse för den fortsatta trafikutveckling-en, som utskottet skriver. Man måste forma ett effek-tivt och konkurrenskraftigt trafiksystem så att gods-trafiken kan öka i volym. Det förändringsarbete sompågår skall fortsätta att ske i samråd med berördagodskunder. Utskottet konstaterar också att syftet meden stor del av motionsyrkandena i denna del tordekomma att tillgodoses.Fru talman! Med det anförda vill jag yrka bifall tillhemställan i trafikutskottets betänkande nr 26, så närpå den del som berör avregleringsfrågorna, där jagyrkar bifall till reservation nr 3.Anf. 3 ()Fru talman! Den viktiga frågan i detta betänkandeär järnvägstrafikens avreglering. Vi liberaler är över-tygade om att en avreglering medför stora fördelar.Konkurrens gynnar kunder och sektorns mo-dernisering och attraktionskraft. Erfarenheter frånlänstrafiken visar att man kan uppnå sänkta kostnadertill nytta för såväl skattebetalare som resenärer.Man kan skapa flexibilitet och modernare mark-nadsformer med en avreglering. Om fler operatörerfår möjlighet att köra tåg på spåret, kommer konkur-rensen att leda till bättre tågtrafik, pressade priser ochdärmed en attraktivare järnvägstrafik. Detta är viliberaler övertygade om.Avreglering beslutades , men eftervalet har socialdemokraterna ändrat på det beslutet.Socialdemokraterna är tyvärr så våldsamt försiktiganär det gäller att genomföra avregleringar. Här har vien tydlig skillnad i värderingar mellan oss som förståratt konkurrens på marknaden ger makt åt den enskildeindividen och dem som tror att det blir bättre omvalda beslutsfattare talar om för individen vad hanbehöver. Vi liberaler har tilltro till individens förmågaatt fatta rationella beslut. Socialister misstror indivi-dens förmåga.Fru talman! Det som jag nu sagt kan tyckas varaett teoretiskt resonemang, men det har faktiskt prak-tiska konsekvenser. Attavvakta med avregleringen ger en mindre effektivitetpå järnvägssektorn. Det är därför även till skada förmiljön. Därför är det beklämmande att se Miljöparti-ets särskilda yttrande till detta betänkande där mansäger att man vill öppna för länstrafi-ken att köra i angränsande län. Det skulle inte genågra nämnvärda konkurrensmöjligheter.Den socialdemokratiska regeringen har gett felsignaler till producenterna på marknaden om fram-tidsutsikterna. Det har haft praktiska konsekvenser.Nattågen från /till och Mal-mö fanns kvar under den borgerliga regeringen. Mende togs bort . De privata tågföretagensom börjat dyka upp har fåttsämre möjligheter och ser sämre framtidsutsikter.För att ta ytterligare ett exempel, från mitt egetlän, vill jag kommentera utvecklingen på Västerdals-banan. SJ:s monopol på godstrafiken innebär att detnu blir lönsamt att köra de stora tunga timmertrans-porterna på landsvägen i stället, med de negativakonsekvenser det får med olycksrisker, miljöskadoroch ett kraftigt ökat vägslitage på den ömtåliga riks-vägen, som trafikeras av så många turister som åkerupp till . Det är en risk för en total ned-läggning av trafiken på Västerdalsbanan i och med har hamnat i en ond cirkel. Förutom trafikpolitikhandlar frågan om järnvägens avreglering faktiskt omnäringspolitik, arbetsmarknadspolitik, regionalpolitikoch inte minst miljöpolitik.Fru talman! Det är min förhoppning att regeringenär beredd att avreglera järnvägen och sända ut rättsignaler, till gagn för miljön. Med detta yrkar jagbifall till reservation 3.Anf. 4 ()Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillVänsterpartiets och reservation 5 mom.11. Av reservationen framgår att en positiv utvecklingav järnvägens godstransporter är av strategisk bety-delse för en bra fortsatt trafikutveckling. Godstrans-porter på järnvägen kan klara de ökade kraven påmiljövänliga transporter, regional balans och ett håll-bart resursutnyttjande. I det ingår t.ex. att statligabolag och verk i så stor utsträckning som möjligt skallsamarbeta för att välja miljövänliga transporter.I reservationen betonas också vikten av att ha rättsorts ekonomiska incitament för att få fler att väljagodstransporter på järnväg i stället för på landsväg.Det är därför som vi riktar kritik mot att trafikutskot-tets majoritet avstyrker motioner som går ut på attförhindra en nedläggning av godshanteringen i Mor-järv och och mot att inte vilja vidta åtgärderför att återuppta verksamheten på bangården i här kan tyckas vara regionala och lokala frågor,men de har också rikspolitiska dimensioner. Vem ärdet som har ansvaret för hur drivs?Jo, det måste vara vi i riksdagen.SJ är ett statligt ägt affärsverk som driver sin verk-samhet. Regeringen styr genom att fastställa mål ochkrav. Men det handlar också om trafikpolitik, miljö-och regionalpolitik. Man kan inte bara hänvisa till attden enda garantin för uthålliga miljövänliga järnvägs-transporter är att SJ är ett effektivt och ekonomisktstarkt järnvägsföretag. Den socialdemokratiska rege-ringen tycks i dessa frågor ha gett upp politiken somett styrmedel för att utjämna skillnaderna mellan olikaregioner i landet eller för att styra trafiken från lands-väg till järnväg, som ett viktigt politiskt styrmedel föratt skapa arbetstillfällen och ge företag bra förutsätt-ningar för transportmöjligheter. Motivet för att SJplanerar att lägga ner dessa godsterminaler hängerantagligen ihop med ett riksdagsbeslut om lönsam-hetskrav. Konsekvensen blir då att nedläggningar bliraktuella. Hur ser verkligheten ut i och Älvs-byn? I lastas timmer och trävaror från storadelar av . Transporterna riskerar nu att fågå en omväg på landsväg via . I Älvsbynhar flera av ortens företag anpassat sig till transport-fördelar som järnvägen ger. Ortens största företagÄlvsby Hus och Polarbageriet har t.o.m. stickspår inpå sina industritomter. Om dessa godsterminaler läggsned innebär det ökade transportkostnader, alltså vä-sentliga fördyringar.