prot · GI0956 · 1995-02-07 00:00:00 — har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser vidta för att undanröja dehögre kostnader som drabbar odlarna till följd avindelningen i prisorter.I samband med livsmedelspolitiska beslutbegränsades antalet prisorter i till fyra styck-en. Ett system med endast fyra prisorter har alltsåtillämpats i , vilket inneburit attpriserna varierat över landet bl.a. beroende på frakt-kostnader till utskeppningshamn. Det faktum att Sve-rige bibehåller fyra prisorter även vid ett EU-medlemskap innebär därför ingen förändring. Jord-bruket drabbas inte heller av högre kostnader. Ett litetantal prisorter innebär enbart att spannmålsproducen-ter långt ifrån en prisort får ett lägre pris till följd avhögre fraktkostnader, vilket innebär en lägre intäkt förspannmålsproducenter som det gynnar ani-malieproducenter. Den förändringen inträffade dockredan i och med beslut.Frågan handlar därför om huruvida Sverigeskall utnyttja de rent ekonomiska fördelar som med-lemskapet erbjuder genom att öka antalet prisorter ochdärmed nå högre priser. Kostnaden för interventions-lager bärs av EU, varför ett ökat antal orter inte med-för ökade kostnader för statsbudgeten.Alternativet till detta är att bibehålla fyra prisorter.De lägre priser som färre orter innebär bidrar till atthålla ned överskotten och stimulerar ökad lokal kon-sumtion, vilket också var några av målsättningarnaenligt beslut. Avvägningen mellan att bibe-hålla grundläggande värderingar enligt beslutsom kan rymmas inom ramen för EU:s gemensammajordbrukspolitik och att utnyttja möjligheten till heltEU-finansierat återflöde är en principfråga som över-vägs inom regeringen. Dessa överväganden påverkarbl.a. frågan om antalet prisorter.Anf. 72 ()Fru talman! Jag vill tacka jordbruksministern försvaret. Men tyvärr kan jag inte känna mig nöjd medsvaret, även om vissa öppningar nu kan skönjas i det.Regeringen har, utan föregående behandling iriksdagen, till notificerat fyrastycken prisorter vad avser interventionssystemet förspannmål. I EU-propositionen angavs minst 30 ortersom ett lämpligt antal. Och ingen gick emot det närriksdagen behandlade propositionen. Jordbruksverketföreslog också 33 prisorter.Med 30 prisorter för EU:s inlösen av spannmåluppnås rättvisa mellan producenterna i påsamma sätt som mellan producenterna i övriga EU-länder. Andra EU-länder har en prisort per 50 000 haspannmålsodling. Med nuvarande svenska regerings-förslag skulle varje prisort i ha 350 000 haspannmålsodling.Denna jämförelse visar på skillnaden för Sverigeoch våra konkurrentländer och på synen på detta.Detta leder till förlust för gentemot övrigaEU-länder. Inkomsterna i svensk spannmålsodlingminskar på grund av detta med ca 100 miljoner kro-nor, vilket också givetvis leder till minskat skatteun-derlag.Statsrådet säger: "Frågan handlar därför omhuruvida skall utnyttja de rent ekonomiskafördelar som medlemskapet erbjuder genom att ökaantalet prisorter och därmed nå högre priser." Honerinrar också om att det inte kostar något extra i stats-budgeten.Varför biter sig statsrådet fast beslut?Menar statsrådet verkligen att inte skall ut-nyttja de ekonomiska möjligheter som medlemskapeti EU ger?Anf. 73 Jordbruksminister ()Fru talman! Först vill jag kommentera vår notifi-cering i . Vi har i det sammanhanget även sagtatt det kan bli aktuellt med 33 prisorter, om det intefungerar med fyra; det vet man alltså om.Frågan gäller ju: Skall vi offra våra egna idéer,idéer som kan rymmas inom den gemensamma jord-brukspolitiken, för att plocka ut så mycket pengar sommöjligt? Med fyra prisorter vidhåller vi en viss typ avnationell värdering. Om vi släpper idén med fyraprisorter har vi också släppt tankarna om att t.ex.minska överskottet - tankar som fanns med i 1990 årsbeslut - i den nya situationen, dvs. inom ramen förEU-medlemskapet. Om vi väljer 30 eller 33 prisorterger vi avkall på detta och plockar enbart hem pengar-na. Och det är dessa principer som övervägs. Detfinns också andra områden inom jordbrukspolitikendär denna principfråga är aktuell. Därför finns detanledning att se frågan i första hand såsom principiell.Sedan får man se närmare på detaljerna, och detta ären av många detaljer.Anf. 74 ()Fru talman! Jag finner att statsrådet biter sig fast i1990 års jordbrukspolitiska tänkande. Men, fru jord-bruksminister, situationen är en ny sådan. Ävenom vi är beredda att kämpa för svenska principer iutformningen av framtida EU-politik måste vi, innanvi kommit fram till en sådan lösning, utnyttja detsystem som vi nu har att rätta oss efter, nämligenEU:s jordbrukspolitik. Det måste väl ändå vara denenda vettiga ståndpunkten. Vi skall väl inte så att sägabetala i onödan och dra ned intäkterna för spannmåls-bönderna - detta är inte heller det enda område somregeringen drar ned intäkterna på. Detta drabbar juockså statskassan. Varför skall vi inte utnyttja det somgäller? Jag finner det mycket anmärkningsvärt.1990 års livsmedelspolitiska beslut kan väl intevara övergripande EU:s jordbrukspolitiska beslut somi dag gäller, och som vi har att rätta oss efter. Jagförstår inte hur jordbruksministern kan hävda en så-dan ståndpunkt och försvara den.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1994/95:247 om villkoren försvenskt jordbrukAnf. 75 Jordbruksminister ()Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att få bättre kun-skap om de olika förändringarnas ekonomiska följderför landets bönder.Låt mig inleda med att säga att jag delar LarsStjernkvists uppfattning att villkoren för det svenskajordbruket förändras kraftigt i och med inträdet i EU,och självklart skall alla beslut grundas på ett bra be-slutsunderlag. När det sedan gäller en ekonomiskkonsekvensutredning mot bakgrund av medlemskapetoch finansieringen av EU-avgiften kan först ochfrämst konstateras att regeringen ännu inte redovisatnågra förslag till om utformningen av deskatter som är aktuella för att finansiera EU-avgiften.Det kan också konstateras att regeringen till sittförfogande har flera myndigheter som besitter deexpertkunskaper som krävs för att analysera konsek-venserna för jordbruket av ett medlemskap och jord-brukets bidrag till finansieringen av EU-avgiften. Ettstort analysarbete pågår också . Dettakommer att redovisas i samband med att regeringenför redovisar sina förslag till finansiering avEU-avgiften. Jag kommer också att ta upp dennafråga i samtal med företrädare för Lantbrukarnasriksförbund.Anf. 76 ()Fru talman! Jag tackar för svaret. Jag är ingenjordbrukspolitiker och skall inte säga att jag kan dettaområde. Däremot vill jag säga att det är ett viktigtområde, som vi alla på något sätt är berörda av. Jagkommer dessutom från ett län som är mycket beroen-de av livsmedelsindustrin, vilket också framgår avfrågan.Jag delar helt regeringens uppfattning när det gäl-ler den principiella synen på jordbrukspolitiken. Jagtror inte att det är möjligt att åstadkomma någon sam-syn. Jag har förstått att det finns delade meningar närdet gäller inriktningen på jordbrukspolitiken, mellanolika partier och mellan intresseorganisationer ochregeringen.Jag tycker att den debatt som har förts under densenaste tiden har varit beklaglig på en punkt. Den harinte bara handlat om olika uppfattningar i sak, utanman har också trätt om hur verkligheten faktiskt serut. Jag tycker att vi som politiker skall göra vårt yt-tersta för att försöka undvika den typen av diskussio-ner. När det gäller en näring som är så viktig för ossalla borde vi anstränga oss till det yttersta för att till-sammans bilda oss en gemensam uppfattning både omhur verkligheten ser ut och om vad olika förslag ochförändringar innebär.Jag uppfattar svaret som positivt. Jag hoppas attdet är en riktig tolkning. Det pågår redan en sådankonsekvensanalys som jag efterlyste. En av poängernaär att vi som politiker, regeringen, gör en sådan analysi nära samarbete med dem som är närmast berörda,nämligen producenterna på detta område. Min följd-fråga blir då: Kommer LRF och bönderna att få varamed, i ambitionen att försöka hitta en gemensamverklighetsbeskrivning?Anf. 77 Jordbruksminister ()Fru talman! Låt mig först kommentera detta medverkligheten. Det är bra att tar uppdet. Där går något av en skiljelinje mellan de olikapartierna. Jag uppfattar att många partier inte ser tillskillnaden mellan den verklighet som bönderna levdei före medlemskapet och den verklighet som de lever inu, i och med medlemskapet. Debatten handlar helatiden om hur mycket mera pengar den tidigare rege-ringen ville ge till jordbruket. Men jämfört med hurdet var före tillförs jordbruket defacto en ganska stor summa svenska pengar. Det ärviktigt att säga att det blir en förbättring för jordbru-ket. Att vi sedan inte kan göra den förbättringen likastor som den tidigare regeringen utlovade har, somLars vet, med vår ekonomiska situation attgöra.Analysen sköts på departementet och myndighe-terna. Som jag sade kommer vi att samtala med lant-brukets företrädare. De kommer dock inte att sittamed i arbetsgruppen och arbeta fram analysen. Sam-arbetet sker genom samtal.Anf. 78 ()Fru talman! Jag håller med statsrådet om att det ärviktigt att hålla isär begreppen när man beskriver vadolika förslag innebär. Vad jag förstår är det ingen somifrågasätter riktigheten i påståendet att bönderna till-hör de stora vinnarna på EU-medlemskapet. Den orosom jag ofta möter handlar i stället om ifall det verk-ligen är de bönder som är de stora vinnarna på EU-medlemskapet som också får vara med och bära denstörsta delen av besparingarna. Jag kan, som lekman,självklart inte ge något klokt svar. Vad jag förstår hardet varit omöjligt för regeringen att göra alla dessaanalyser i förväg, av förståeliga skäl.Jag skall inte ge goda råd eller lägga mig i rege-ringens interna arbete. Jag hoppas ändå att man meddet som sägs om samtal menar att det finns en ambi-tion att försöka nå en gemensam verklighetsbeskriv-ning.Anf. 79 Jordbruksminister ()Fru talman! Jag kan försäkra attden ambitionen finns. Om den sedan går att uppfyllaär en annan sak. Men förutsättningarna är mycketgoda, som jag ser det.Jag vill också kommentera det som sades om vin-nare och förlorare. Det är alldeles riktigt att vissakategorier jordbrukare är vinnare i EU-systemet. får nästan ingenting. Men enligt det ursprungligaförslaget får de ändå vara med och betala. Det ärdärför som det är så viktigt att studera detta och se hurkostnaderna faller ut på olika kategorier, innan manlägger fram ett förslag till hur medlemskapet skallbetalas.Spannmålsodlare och oljeväxtproducenter är desom kanske vinner mest. Jag kan ge en siffra för Ös-tergötland. Arealstödet ger bönder ettplus på 311 miljoner. Det är en grupp som faktisktgynnas av medlemskapet. Vi har sagt att de gruppersom kraftigt gynnas också skall vara med och bidralitet mer än andra.Anf. 80 ()Fru talman! är ett mycket stort län.Vi har olika typer av natur, olika typer av landskapoch också olika typer av bönder. Jag är inte alldelessäker på att de som hörs allra mest är de som harstörst behov av att nå fram till politikerna. Jag tror attstatsrådet och jag är helt överens om det.Jag noterar med tillfredsställelse att det är statsrå-dets ambition att man skall hitta en gemensam verk-lighetsbeskrivning. Sedan kan vi båda två bara ut-trycka förhoppningen att också övriga intressenter harsamma ambitioner. Jag är nöjd med svaret.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1994/95:252 om införsel avdjurAnf. 81 Jordbruksminister ()Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta för att förhindra en upprep-ning av viss handläggning av införsel av hästar frånPakistan.Det är som har det författ-ningsenliga ansvaret för att djursjukdomar som ärsmittsamma inte kommer in i landet och får spridninghär. Det är således som har fattatbeslutet om att avliva hästarna med stöd av den vidden aktuella tidpunkten gällande veterinära införsel-kungörelsen (SFS 1958:551). Införsel av hästar frånPakistan till medges inte på grund av att deanses utgöra en stor smittrisk. Detsamma gäller förinförsel av hästar från till hela EU, liksomt.ex. harPakistan inte heller rapporterat sjukdomar till deninternationella organisationen för smittsamma djur-sjukdomar (OIE), vilket betyder att sjukdomsläget iPakistan är okänt. Det ankommer på idess egenskap av expertmyndighet att besluta i dennatyp av frågor. Verket har också den kompetens somkrävs för att fatta sådana beslut. Det är med andra ordinte en fråga som vi politiker bör besluta om.Enligt var det friska djur som avli-vades. Faktum är att ingen har kunnat konstatera omdjuren var friska eller bar på någon sjukdom. Mångaanser att hästarna borde ha förvarats i karantän. Enligtexperter på och går det dock inte att testa djur försjukdomar som vi kanske inte ens känner till. Dess-utom finns det djursjukdomar som sprids på ett sådantsätt att karantänsvistelsen i sig inte utgör något skydd.Detta är också anledningen till att även andra ländervägrade och vägrar införsel av hästar från Pakistan.Jag kommer inte att vidta några åtgärder för attförsvaga det skydd vi har mot smittsamma djursjuk-domar.Anf. 82 ()Fru talman! Jag tackar jordbruksministern. Detfinns ingen regel utan undantag säger ordspråket. införselkungörelse - SJVFS 1993:5 - som riksda-gens utredningstjänst har tagit fram åt mig framgårdet av 5 §: Om införseln avser levande djur får till-stånd lämnas endast om det är angeläget från avels-synpunkt eller annars från allmän eller enskild syn-punkt.Det finns alltså en undantagsparagraf som medgerundantag.Jag skulle vilja fråga jordbruksministern om honhar förståelse för den upprördhet som har kommit tilluttryck från allmänheten. Vid militära institutionerkan man berätta om hur människor t.o.m. har ringtoch gråtit över det inträffade. Tre unga hästar, tredjur, som uppgivits vara friska har bokstavligen dö-dats, avlivats, av svenska myndigheter. Man frågar sigdå: Vem är ansvarig för detta? Ja, jag gör inte jord-bruksministern ansvarig. Men någonstans måste det jufinnas ett ansvar för detta.Och sedan en sak till: Jordbruksministern sade attingen har kunnat konstatera att hästarna var friska.Det är inte någonting som jag har hittat på utan det ärju svar mediefolk har fått från närman har ringt och frågat. Finns det någonstans ettansvar för att det har blivit så här tokigt? Har jord-bruksministern en känsla för att detta är väldigtolyckligt? Jag går inte in på de diplomatiska synpunk-terna.Anf. 83 TALMANNENJag vill då inför fortsättningen av den här debattenerinra om att kammaren inte får överlägga om lämp-ligheten eller rättsenligheten i myndighets avgörande ienskilt fall.Anf. 84 Jordbruksminister ()Fru talman! Visst kan jag ha sympati för det somallmänheten har uttryckt. Men frågan är då: Vad ärdet som har styrt allmänheten? Det är den mediebildsom har uppvisats. Om man skall vara litet kritisktycker jag nog att man borde ha ställt frågan: Varförkom hästarna hit? På vems uppdrag kom de hit? Vemär skyldig till detta?Jag undrar om inte har synpunkternär det gäller den person som medgav att hästarnaskulle tas in i . Var det inte obetänksamt attinte våga säga nej i den situationen?Anf. 85 ()Fru talman! Jag förstår vem statsrådet syftar på,nämligen den befattningshavare som tog emot gåvanfrån arméchef. Gåvan var ju avsedd att bliett förnämligt inslag i den vaktparad som vi har här iStockholm.Jag skall inte på något sätt fresta regelverket, na-turligtvis inte. Men det är ändå ett faktum att det finnsen undantagsparagraf. Det är sorgligt att inte den harblivit tillämpad. Av svaret förstår jag att statsrådetinte tänker vidta någon åtgärd, men det skulle varaväldigt bra om våra myndigheter ville se möjlighetenatt pröva det enskilda fallet, vilket man tydligen intehar gjort här. Det är bara att be om att vi i fortsätt-ningen inte skall behöva se att djur avlivas.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1994/95:253 om ekologiskmjölkproduktionAnf. 86 Jordbruksminister ()Fru talman! har frågat mig omjag är beredd att ändra förordningen om mjölkkvoterså att beslut om mjölkkvot till ekomjölks-producenter blir tillgodosett.Regeringen har genom beslut änd-rat förordningen om mjölkkvoter så att producenter avekologisk mjölk kan erhålla en kvot som motsvararderas produktion antingen eller år 1994.Därmed har beslut i frågan tillgodosetts.Anf. 87 ()Fru talman! Jag tackar jordbruksministern för sva-ret. Frågan är ställd med anledning av den förordningsom antogs . Därefter har regeringenändrat förordningen så att man kan välja mellan pro-duktionen 1993 och 1994. Frågan är då om man meddetta tillgodoser beslut som säger att ut-skottet förordar att producenter av s.k. ekomjölk ickeåläggs några begränsningar i kvothänseende. Be-gränsningen i det nya beslutet ligger i att det skallvara fråga om 1993 eller 1994 års produktion. Detinnebär att den som hade en produktion som var störreeller annorlunda vid något annat tillfälle ju blir miss-gynnad.Jag vill ändå tacka jordbruksministern för att mangenomförde en förändring för att försöka att infria detbeslut som fattades i och de intentioner somutskottet hade för att på det sättet ge ekomjölksprodu-centerna en möjlighet att utvecklas, vilket är viktigt.Men jag vill fråga jordbruksministern om hon inteville ha en vaksamhet över om det behövs ytterligareförändringar, om det nya beslutet visar sig att medförabegränsningar som inte var avsedda i riksdagsbeslutet.Anf. 88 Jordbruksminister ()Fru talman! Vi har tolkat beslut och vihar ändrat förordningen i enlighet med vår tolkning.Är det så att och dess ledamöter finner attvi har tolkat det fel, får man vara mycket mera tydlignär man fattar beslut i om sådana här saker.Anf. 89 ()Fru talman! Jag tycker inte att det är något störrefel på tydligheten i beslut. Det står att detinte skall vara någon begränsning i kvothänseende.Uttrycket "ingen begränsning i kvothänseende" ärganska tydligt. Såvitt jag förstår behöver det välknappast beskrivas ytterligare.Därför är min enda begäran till jordbruksministernatt hon skall ha en viss vaksamhet när det gäller denhär frågan så att ekomjölksproducenterna får de möj-ligheter som var avsedda med riksdagsbeslutet.Anf. 90 Jordbruksminister ()Fru talman! Frågan är ju då hur långt tillbaka manskall gå, om man skriver på detta - som LennartBrunander tycker - tydliga sätt, men som ändå gerutrymme för en tolkning. Vi har gått tillbaka två år.Skall man gå tillbaka eller 80-talet? Är detsådana preciseringar som ledamöter för-väntar sig av regeringen, då bör man nog vara litettydligare när man fattar beslutet. Men vi håller själv-fallet ögonen på detta, precis som . 91 ()Fru talman! Jag är tacksam för att jordbruksminis-tern lovar att göra det. Jag ville bara ha sagt att när detstår "ingen begränsning" så innebär det ingen be-gränsning. Jag tycker att det är ganska klart. Det ärbra om detta kan vara vägledande i fortsättningen.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1994/95:254 om ekologiskodling och kravet på trädaAnf. 92 Jordbruksminister ()Fru talman! har frågat mig påvilket sätt regeringen avser agera för att få till stånddet undantag som har begärt från kravet påträda för ekologisk odling.För att erhålla EU:s arealbidrag måste en enskildjordbrukare träda en viss andel av sin enligtgällande EG-regler. På den obligatoriska trädan fårinte livsmedel eller foder produceras. Det finns intenågra undantag från trädeskravet för ekologisk odling.Den ekologiska spannmålsodlingen är alltså underkas-tad samma regler som den konventionella odlingen. Ienlighet med begäran kommer jag att isamband med den pågående diskussionen om förenk-lingar av EU:s jordbruksreform ta upp frågan om ettundantag. Jag vill dock erinra om att ett sådant undan-tag innebär ett stort principiellt avsteg från gällandeEU-regler. Frågan kan därför också bli aktuell närEU:s långsiktiga livsmedelspolitik diskuteras. Tillsaken hör också att gårdar med begränsad spann-målsproduktion är undantagna från trädeskravet enligtgällande EU-regler. Eftersom många jordbruksföretagmed ekologisk produktion har en begränsad spann-målsproduktion är de redan undantagna från träde-skravet.Stöd till ekologisk produktion sker också på annatsätt inom EU. Det finns som bekant möjlighet attinom ramen för EU:s miljöstöd ge stöd till ekologiskproduktion, vilket jag också avser att göra.Anf. 93 ()Fru talman! Jag tackar även för det här svaret.Den här frågan är litet knepigare än den vi disku-terade , eftersom vi inte kan bestämma helt ochhållet själva utan måste påverka . Jag ärklart medveten om att det inte finns några undantagför trädeskrav för ekologisk odling, och det är det somär bakgrunden till uttalande. Det är dåviktigt att komma ihåg att vi avsåg att snabbt få ettgodkännande från EU för att göra på det här sättet.Det är naturligtvis bra att påverka EU:s långsiktigajordbrukspolitik, men det leder litet för långt.Eftersom vi är överens om att stimulera den eko-logiska odlingen, för att nå målet att av åker-marken skall vara ekologiskt odlad , är detviktigt att vi skapar regler som inte motverkar denmålsättningen. Men det kan bli så, eftersom reglernaför träda är besvärande för den ekologiska odlingen.Man kan gå två vägar. Antingen ändrar man reglernaför trädans utnyttjande, eller också ser man till attodlarna slipper trädeskravet.Det är naturligtvis också sant att många av gårdar-na med ekologisk odling inte är så stora och därmedkanske klarar sig ändå. Men vår målsättning är ju attfå med också större gårdar, för att få fram en störrespannmålsproduktion. Det är nödvändigt för att viskall kunna utveckla det som vi pratade om tidigare,nämligen ökad produktion av ekomjölk.De regler som socialdemokraterna och regeringenröstade igenom innebär att hela gården måstegå in för ekologisk odling för att få del av de stöd somfinns. Det är också en komplikation i sammanhanget,som gör att omfattningen blir större.Anf. 94 Jordbruksminister ()Fru talman! Jag håller med omatt mycket har blivit knepigare , när vi inte be-stämmer själva helt och hållet. På den här punktenbestämmer vi ingenting själva, utan allt sker inomramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Mankanske tror att det går att påverka genast och snabbt fåen lösning, men jag har uppfattat det så att det tar litettid.Jag vill påminna om att det inte är vi som nationeller ministerrådet som lägger fram förslag, utan för-slagen till förändring kommer från kommissionen -det är det enda organ som har förslagsrätt.Jag vill också påminna om att det i samband medanslutningsförhandlingarna fanns en möjlighet att taupp den här frågan. Det gjordes inte, och vi har alltsåinte fått något undantag.Jag avser att göra vad jag kan, men jag tror inte attdet går att få något resultat snabbt.Anf. 95 ()Fru talman! Det var tråkigt att höra, men vi harförtroende för att jordbruksministern jobbar hårt meddet här. Vi förväntar oss ett resultat så snabbt sommöjligt, för att på det sättet stimulera den ekologiskaodlingen.Som jag sade, kan man komma fram på två vägar.Om man inte kan komma fram genom att undantaekologisk odling från träda, kan man ta den andravägen temporärt, i väntan på att vissa undantag med-ges i de krav som ställs på de grödor som man får hapå trädan. Det skulle vara till fördel för den ekologis-ka odlingen.De mål man vill nå med trädan infrias ju av går-darna med ekologisk odling, eftersom de redan sänkersin produktion rätt avsevärt.Jordbruksministern säger att miljöstödet skall an-vändas för att stödja ekologisk odling. Det är ju höljt idimma vad det blir av det. I budgeten finns det förlitet pengar, och reglerna är ännu inte utformade. Detvore bra att få veta litet mera om det också.Anf. 96 Jordbruksminister ()Fru talman! Jag kan försäkra ,att om det ankom bara på mig skulle det gå undan.Men jag är en av 15, och vi har 4 röster av 86, och detgör det litet svårare. Jag skall naturligtvis göra allt jagkan för att få upp frågan på bordet.När det gäller den ekologiska odlingen och stödet ibudgetpropositionen är vårt förslag att den ekologiskaodlingen skall stödjas med 150-200 miljoner.