prot · GI0981 · 1995-03-29 00:00:00 — Företag som ändå skulle ha anställt fick, somjag redan har påpekat, på det här sättet pengar.Ungdomsintroduktionen har heller inte gett någrajobb.Man kan konstatera att LO anser att den här poli-tiken är fel, företagarna anser att den är fel, ameri-kanska forskare anser att den är fel, och i veckansade man också från att den här politiken är heltfel. Man konstaterar att stödet till företag på ca 50miljarder är nästan verkningslöst och säger: Arbets-marknadspolitiska stöd ger som regel inga mätbaraeffekter.I stort sett alla anser alltså att den socialdemokra-tiska politiken riktad mot arbetslösheten är fel. Soci-aldemokraterna befinner sig på ett slags ökenvandringi sin arbetsmarknadspolitik. Med tanke på vad JohnnyAhlqvist sade tidigare kan man säga att det är trångt iöknen.Vi ser hur räntan stiger och kronan faller motrekordlåga nivåer, och vi kan konstatera vad det bety-der för förtroendet för den övriga s-politiken. Menenligt kan Socialdemokraterna integöra så mycket åt detta, eftersom man bara har regerati . Många förstår att Socialdemokraternaregerar på halvtid, men ni har faktiskt regerat i sexmånader. Ser man på vad som presteras förstår manatt det inte bara är arbetsmarknadsministern som är påhalvtid i utan att också den socialdemo-kratiska regeringspolitiken går på ett slags halvfart.Mot den socialdemokratiska politiken står vårpolitik, redovisad i parti- och kommittémotioner, somkan sammanfattas i de sju punkter som Per togupp tidigare i debatten. Jag skall därför inte upprepadem.Låt mig, fru talman, ändå kortfattat gå in på någonav de moderata reservationerna. Vi har i reservatio-nerna 52, 54, 56, 59 och 60 tagit upp a-kassan ochersättningsnivåerna i den. , närfyrpartiregeringen sänkte ersättningsnivån i a-kassanfrån , beräknade vi att det stod ca 30 000människor utanför och skällde på denborgerliga fyrpartiregeringens politik och över hurhemskt det var att vi ville sänka ersättningen till 80 %.I den här kören ingick både den nuvarande statsminis-tern och den nuvarande vice statsministern. Vi har junoterat att vi inte fick någon höjning av ersättningenefteråt. Men det är väl som det ofta är, socialdemokra-terna säger en sak före valet, sedan blir det någotannat efteråt.Nu föreslår regeringen att ersättningen i sjukför-säkringen sänks till . Vi anser att det är ganskanaturligt att vi har ersättningsnivåerna både i social-försäkringarna och i a-kassan på . Vi kan konsta-tera att vi inte är ensamma om detta. Det tyckte t.o.m.vår tidigare finansminister. I en intervju i en tidninghäromdagen sade han att vi måste sänka a-kasseersättningen ytterligare för att få incitament förfolk att börja arbeta. Han delade den synen med deamerikanska forskarna och en hel del andra.Socialdemokraterna satte oss moderater på öken-vandring, men vi befinner oss inte på någon öken-vandring. Det är snarare socialdemokraterna sombefinner där genom att de inte är beredda att omprövasin politik alls.I våra reservationer vill vi också ha en återgång tillden allmänna obligatoriska a-kassan. tidigare här i kammaren redogjort för varför vi villha det. Därför skall jag inte uppta kammarens tidytterligare med att ta upp detta. Men det är självklartför oss att en a-kassa skall vara för alla oberoende omman är med i facket eller inte.Fru talman! Med det ber jag att få yrka bifall tillden första moderata reservationen även om jag givet-vis står bakom alla våra reservationer.Anf. 142 () replikFru talman! Jag skall inte gå in i någon sakdebattmed . Men han påstår att socialdemokra-terna i utskottet beslöt att det bara skulle vara en ut-skottsrunda. Det måste bemötas. Vi var totalt överensmed övriga partier i utskottet om att vi skulle ha detpå det här viset.Kent inlägg styrker mig ytterligare i attdet var ett riktigt beslut som utskottet fattade.Anf. 143 () replikFru talman! Jag förstår att tyckeratt det var ett riktigt beslut. Socialdemokraterna villinte diskutera arbetsmarknadspolitik. De befinner sigpå defensiven. Från att tidigare ha varit en av erastarkaste frågor är det nu en av era svagaste frågor. Vihar inte hört något här i kammaren om hur so-cialdemokraterna tänker sig att lösa arbetslöshetsfrå-gan.Vi har enbart hört att man vill fortsätta med de åt-gärder som samtliga forskare och en större del av deövriga partierna säger är fel. Det vill man göra trotsatt vi har en rekordhög arbetslöshet. Jag har full för-ståelse för att inte vill ge sig in ochdebattera med mig. Vi moderater debatterar däremotväldigt gärna i många etapper kring arbetsmarknads-politiken.Anf. 144 ()Fru talman! Den kanske största utmaningen härhemma möter vi just nu i de overksamma händernaeller de frågande ögonen hos de 100 000-tals svenskarsom saknar arbete på den ordinarie arbetsmark-naden. "De ä bättre att göre de en mäkter än å prate omde en alri mäkter", så säger man i . Detpassar på socialdemokraternas löften och utfästelser ivalrörelsen om att arbetslösheten snabbt skulle mins-ka. Det var löften som har blivit målsättningar. Deberömda pärmarna med förslag var tomma.I finansplanen konstaterar att dentotala arbetslösheten kommer att ligga pånärmare . För del skulle detta erfa-renhetsmässigt betyda betydligt högre procenttal.Antalet arbetssökande utan arbete och utan åtgärder iVärmlands län har inte minskat sedan regeringsskiftet.Hur skall vi då få fler jobb? Jobben har försvunnitframför allt inom den privata sektorn. Det är ocksådär som de nya jobben måste komma till stånd. Allatycks vara överens om att det inte blir särskilt månganya jobb i de stora företagen. Vårt hopp måste ställastill de mindre företagen och till de nya företagen. Detgår inte att administrera fram nya företag. Socialde-mokraterna har försökt och misslyckats. De klarar inteatt skapa ett bra företagarklimat i . Socialde-mokraterna vill gärna ha företag men vill helst slippaföretagare. Men om vi skall få bättre fart på företa-gandet i , och därmed få fram fler jobb, måstevi tro på och släppa loss den skapande människan. Deträcker inte att bara önska att det skall bli så. Det krävsockså konkreta åtgärder.Då och då har det tyckts som om socialdemokra-terna skulle vara på väg att tänka om. Men när småfö-retagarnas intressen kommer på kollisionskurs medLO är det fortfarande självklart för socialdemokrater-na på vems sida de står. Så var det med en presskonferens konstateradehan att arbetsrätten är skapad för de stora företagenoch att den fungerar mindre bra för företag med tre-fyra anställda. Han förklarade att han kunde tänka sigförändringar med inriktning på de små företagen. Detgällde bl.a. turordningsreglerna och rätten till provan-ställning. Men då röt LO till och , såstor och pompös han än försöker göra sig, meddeladeatt socialdemokraterna minsann inte ville ha någrasom helst ingrepp i lagstiftningen.Så var det också med protester fick han dra tillbaka direktivenom en utredning av en från facken fristående a-kassa.Just nu är det över en kvarts miljon människorsom går runt mellan arbetslöshet och arbetsmarknad-såtgärder . Hur skall dessa männi-skor kunna ta sig in på arbetsmarknaden igen? Rege-ringens insatser tyder inte på någon ljusning.Man ger t.ex. 7 miljarder till det riktade anställnings-stödet som ingen ville ha. Återställandet av arbetsrät-ten och framför allt borttagandet av rätten till tolvmånaders provanställning försvårar möjligheterna förmänniskor som varit borta länge från arbetsmarkna-den att få en ny chans. Återgången till evig rätt till a-kassa varvad med åtgärder riskerar att permanentaproblemet snarare än att lösa det.Så håller det på, och så kan det fortsätta att hållapå så länge någon vill låna pengar till den ständigtstigande statsskulden. Långtidsinskrivningarna hosAMS riskerar att permanentas. Har vi råd med det,ekonomiskt, mänskligt och socialt?Om gruppen långtidsinskrivna skall minska or-dentligt före nästa lågkonjunktur krävs det politiskainsatser av helt andra slag än vad den här regeringenhittills visat. Då krävs en arbetsrätt som gör att företagvågar försöka anställa. Då krävs också litet mindrelagstadgad trygghet. Om rätten till a-kassa begränsas itiden tvingas både de arbetslösa och arbetsförmed-lingarna att intensifiera sina ansträngningar att hittariktiga jobb. Lätta på strypsnaran runt företagens hals,som uttryckte det.Att regeringen vilat i Vänsterns famn har gett enföretagarfientlig politik. Det krävs att regeringen byterkurs och slutar se företagare som fula kapitalister.Den bör i stället utnyttja det öppna mandatet till attstödja förslag för tillväxt och forceradbudgetsanering. Det skulle både ge nya jobb och sän-ka räntan.Många invandrarföretag bidrar till förnyelsen avnäringslivet genom att de verkar i nya nischer och gerupphov till ett utbud av tjänster och produkter sominte tidigare fanns på den svenska marknaden. Mångainvandrare tillför också nytänkande och nya kunska-per, t.ex. hantverksskicklighet. gäller det att vi serden här resursen och tar den till vara och utvecklarden. Många invandrare har kvar värdefulla kontakter isina hemländer och goda språkkunskaper som bordeutnyttjas vid export till dessa länder. Även vid bi-stånds- och hjälparbete borde invandrare vara enviktig resurs.När invandrare med en akademisk examen eller enkvalificerad yrkesutbildning går arbetslösa eller harlågkvalificerade arbeten gör samhället en förlust. Denarbetsmarknadsutbildning som erbjuds invandraremåste ta sin utgångspunkt i den enskilda personensyrkesbakgrund. Vi föreslår att akademikerpraktikenskall finnas kvar. Den praktiken är särskilt lämplig förakademiker med invandrarbakgrund. Vi tycker att dennuvarande åldersgränsen inte skall tillämpasför invandrare. Invandrarpraktiken måste användasmycket aktivt inom arbetsmarknadspolitiken.Regeringens kraftiga neddragning av antalet är inte motiverad. gjorde en utredningoch fann att ALU hjälpte deltagarna att bibehållakontakten med arbetslivet. Huvudmålet med ALU ärju att bibehålla de arbetslösas kontakt med arbets-marknaden för att öka möjligheterna till ordinariearbete.Man mätte alltså hur de arbetslösa uppfattadeALU-arbetet, och det var av dem som fannatt arbetsuppgifterna var stimulerande. De flesta kän-de att de fått stort ansvar för sina uppgifter. Mer än75 % tyckte sammanfattningsvis att ALU gett demökad arbetslivserfarenhet. Mest positiva är deltagarnai näringslivet.För att förebygga att långtidsarbetslösheten per-manentas är det vikigt att de arbetslösa är aktiva ochinte hamnar i dålig psykisk kondition.Fru talman! När det gäller arbetslösheten blandungdomar är risken stor att våra ungdomar slås ut förmycket . Den ungdomspraktik som infördes avden förra regeringen har visat sig vara ett bra instru-ment i kampen mot arbetslösheten. Genom en prak-tikperiod har ungdomarna fått chanser att pröva sinförmåga och dessutom kunnat knyta kontakter medarbetsgivare. I genomsnitt har en tredjedel av demsom haft ungdomspraktik fått arbeten på den reguljäraarbetsmarknaden efter praktikperioden.Regeringen väljer att avskaffa ungdomspraktikenoch ersätta den med en form av ungdomsintroduktion.Vi anser att en åtgärd som i stort sett fungerat väl ochetablerats som arbetsmarknadspolitisk åtgärd börfinnas kvar.Det finns inga enkla lösningar. Politiska ledare haransvar för välstånd och välfärd, men ingen utommänniskor och företag kan skapa jobb. En framsyntpolitik för att stärka individer på arbetsmarknadenskall framför allt skapa bästa tänkbara förutsättningarför människors kompetensbildning.Fru talman! Läget är allvarligt. I andra länder harhundratusentals människor kommit att varaktigt skil-jas från arbetslivet eller blivit fastlåsta i låglönejobbmed otillräcklig försörjning. Politiker och intressefö-reträdare behöver slakta heliga kor och enskilt ochgemensamt försvara och artikulera människors ska-pande arbete i företag - små och stora, privata ochoffentliga - som grund till välstånd, välfärd och vär-dighet.Fru talman! Jag står naturligtvis bakom alla de re-servationer som står bakom, men av hän-syn till kammarens arbete yrkar jag bifall till dem somElver yrkat bifall till tidgare.Anf. 145 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kds)Fru talman! Jag minns min första tid som kom-munpolitiker. Då hörde man demonstrationerna: Ro-pen skalla! Barnomsorg åt alla!Det gick vägen. Där lyckades vi. Där har vikommit långt. Men myntar vi ett nytt uttryck:Ropen skalla! Kompetensutveckling åt alla!En lösning för att få ned arbetslösheten, åtminsto-ne om man tittar på en tredjedel av de 62 reservatio-nerna i betänkandet, är faktiskt utbildning och kompe-tens på något sätt. Utbildning har en fundamental roll.Varför har arbetsmarknadspolitiken nu blivit en såhet potatis? Den är det dagliga samtalsämnet, ocharbetsmarknadsministern jagas som en hare efterjägarens bössa av oss alla. Svaret är givetvis att vi villha fart på honom. Vi vill att det snabbt skall händanågot på det arbetsmarknadspolitiska området därföratt det är den enskilda människan och familjerna somberörs. Tillgång till arbete ingår i vår svenska välfärd.Arbetslöshet i familjen leder till oro för barnen i sko-lan. Spåren märks faktiskt t.o.m. på mödravårdscent-ralerna. När båda är arbetslösa vågar man inte skaffabarn.Det var denna problematik som Socialdemokra-terna i valrörelsen lovade lösa. Det är denna proble-matik som den förbättrade konjunkturen gör sitt tillför att lösa, men som regeringen inte tycks ha kon-struktiva idéer för. Det ligger snarare prestige i attgöra så många återställare som möjligt. Många av denförra regeringens kreativa idéer har snabbt förpassatstill byrålådan, där nyckeln tycks heta s och ingentingannat.Mitt i detta vakuum träder arbetsmarknadsminis-tern fram, till synes inte i samarbete med näringsmi-nistern som lyckas hålla sig undan kritiken. Man kanfråga om det är detta som är Socialdemokraternaskompisanda. Här behövs hela kompisandaför individens skull.I dag är scenario en fortsattarbetslöshet på , och till detta kommer2,i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Utgifternaenbart för arbetsmarknadsåtgärder 1993/94 steg till5,av BNP. Det kan man jämföra med 2,9 i ,1,75 i och 0,69 i . Vad får vi förde nästan 100 miljarder vi lägger på arbetsmarknads-politik och a-kassa?En framgångsrik politik för nya jobb inbegriper ensund näringspolitik, har vi hört . Det krävs rimli-ga förutsättningar för att nya företag skall kunna star-tas och för att befintliga företag skall kunna växa.Regeringens beslut att införa dubbelbeskattning påriskvilligt kapital, att försämra flexibiliteten i arbets-rätten och inte minst att höja arbetsgivaravgiften har istället försämrat villkoren för företag och företagare.Avkastningen på riskvilligt kapital får inte beskattashårdare än annan kapitalavkastning. Olika statliga ochregionala aktörer måste samarbeta för att stödja demindre företagens exportsatsningar.Vi kristdemokrater menar att innovationer inte tastillräckligt om hand i . Patent som skulle kun-na tas till vara av den svenska industrin exporteras tillandra länder. I kanaliseras av allstatlig teknikupphandling till små och medelstoraföretag. Det bör prövas också i . Författarnatill konstaterar attinnovationsstöden relativt inte är större än för 10 årsedan. Ändå har företagarstödet ökat med 18 miljar-der på den tiden.Det finns också all anledning att fortsätta arbetetmed att inventera och kartlägga vad som bedöms sombyråkrati och krångel för att finna olika former attminska byråkratin och krånglet för företagen.Vi kristdemokrater vill också ha ett nytt gymnasi-eprogram - ett företagarprogram.Arbetsmarknadspolitikens och regeringens vikti-gaste uppgift är ändå att bryta långtidsarbetslösheten.Samverkan med den reguljära utbildningen, medarbetsmarknadsutbildning, med folkhögskolornasutbildning osv. är det förplottrigt på många håll. Den ena intressenten vet fak-tiskt inte vad den andra gör. Jag har exempel på detta.Jag ser mycket fram emot den nya yrkeshögskolasom jag försökte ställa en fråga till utbildningministerCarl om på den muntliga frågestunden. Jagmåste tydligen vänta på svaret tills utredningen nåttut. Det måste finnas många vägar att ta till vara ar-betsmarknadens erfarenhetsbaserade kunskap och fåett gediget samarbete med högskolorna i regionerna.Det är också intressant, tycker jag, att följa upp dettyska exemplet. Företagen där är mycket välvilligtinställda till ungdomens fortsatta möjligheter till arbe-te, oberoende av konjunkturer.Andra viktiga förslag som vi kristdemokrater hargäller möjligheten till ett sabbatsår för dem mellan 45och - det skulle leda till arbetstillfällen - per-sonliga utbildningskonton osv.Regeringens kraftiga neddragning av ALU-platserär inte motiverad.Vi vill ha tillbaka det system med allmän obliga-torisk arbetslöshetsförsäkring som gällde . Med en sådan ordning förhindras enevig rundgång mellan a-kassa och olika arbetsmark-nadspolitiska åtgärder.Dan har berört reservation nr 6. Vi krist-demokrater vill ha en annan tingens ordning förkommuner och landsting. Kds budgetförslag innehål-ler ett riktat bidrag för vård och omsorg till kommu-ner och landsting på 4,8 miljarder utöver regeringensförslag. I kommunsektorns framtidsbild för de när-maste två åren finns 24 000 färre tjänster. Dettakommer speciellt att drabba kvinnor.Vi kan inte acceptera avslaget på en utvecklings-plan för möjligheten till utbildning för personal somannars friställs i kommuner och landsting. Min egenerfarenhet som tidigare ordförande för i , äldre och handikappade, är attutbildningsvikariaten har gett dubbel belöning - intebara att arbetslösa har fått arbete och anställda kompe-tenshöjning i utbildning, utan också att attityder påsikt förändras. Det blir ett lyft för hela omvård-nadstanken, sättet att arbeta med äldre människor.Detta måste fortsätta och utvidgas med särskilda pro-jekt tillsammans med länsarbetsnämnder, arbetsför-medlingar, landsting, kommuner, folkrörelser ochflera av de regionala intressenterna.Landstingen har personal med god kompetens. Detär svårt för allmänheten att förstå att sjukvårdsperso-nal går arbetslös medan kollegerna får springa benenav sig och att de då skall ersättas från en annan kaka,så att säga.Sedan har vi tjänstesektorn. Under de senaste tvådecennierna har en halv miljon arbetstillfällen för-svunnit i den privata sektorn, medan 600 000 jobb hartillkommit i den offentliga sektorn. Jag behöver intekommentera varför de nya jobben måste komma i denprivata sektorn. Det är alla som inte vill ha ett plan-samhälle införstådda med. Jobb i den privatasektorn behövs för att kunna bevara den offentligavälfärd vi har byggt upp i vårt land. Det räcker intemed en stark utveckling i industrisektorn för att tryggade framtida jobben. Den privata tjänstesektorn måsteges rimliga förutsättningar för att få fram de hundra-tusentals nya jobb netto som krävs för att få nödvän-diga resultat i kampen mot arbetslösheten. Ett stortproblem är alla skattekilar som förhindrar sysselsätt-ning.Den privata tjänstesektorn rymmer allt från kvali-ficerad tjänsteproduktion - datakonsulter, jurister,revisorer - till s.k. hushållstjänster. För att främja denkvalificerade tjänstesektorn krävs en ambitiös sats-ning på utbildning, kompetensutveckling och forsk-ning. Men detta räcker inte. Förändringar i skattesys-temet är nödvändiga för att öppna marknaden förtjänster riktade direkt mot hushållen.Varje år utförs mer än 2,7 miljoner heltidsjobb iden informella sektorn. Det är mer än i hela det priva-ta näringslivet och nästan lika mycket som i den for-mella ekonomin, men det räknas inte. Det är obetaltoch osynligt och ofta utfört av dubbelarbetande kvin-nor.Vi kristdemokrater vill ha en särskild ungdoms-skattesedel, som skulle vara ett verkningsfullt sätt attskapa arbetstillfällen för en grupp ungdomar svåra arbetsmarknadsläge. Dess-utom skulle de få lära sig att bli egna företagare.Vi tycker också att det är positivt med EU:s socia-la fond och utbildningscheckar till företagen. Här kanfördelningen bli en fråga inte bara för arbetsmark-nadsverket. Också kommunerna skulle kanske kunnagöra samlade insatser.Vi säger att regeringens ungdomsintroduktion intealls har visat sig vara speciellt lyckosam. En bättremodell är att utveckla det tidigare systemet med ung-domspraktikplatser till praktik- och lärlingsplatser förungdomar . Dessa platser bör inriktas motutbildning och ses som en övergång mellan studieroch arbetsliv.Vi tycker också att arbetslösa akademiker skallkunna ta till vara sina kunskaper när de är färska.Därför måste akademikerpraktiken få vara kvar ochutvecklas.Slutligen kan vi säga att vi kristdemokrater i vårtbudgetalternativ har en finansiering för att en ålders-gräns för a-kassa inte införs.Anf. 146 ()Fru talman! Det har varit mycket diskussioner omöknar . När jag ställer mig i talarstolen tycker jagmig känna öknens ödslighet, när jag blickar ut överläktare och åhörare i salen. Men det är inte det jagskall tala om.Fru talman! Jag har för avsikt att i mitt debattin-lägg behandla avsnittet om ungdomsåtgärder.Som flera talarae har påpekat är ungdomsarbets-lösheten som mått av den totala arbetslösheten större iSverige än i många andra länder. Särskilt tydligt synsdetta vid en jämförelse mellan och , därarbetslöshetsskillnaden är i storleksordningen femprocentenheter. Risken finns att om inte ungdomarnafår möjlighet till inträde på den reguljära arbetsmark-naden hamnar vi i den situationen att dagens unga bliren "förlorad generation".Orsakerna till den stora ungdomsarbetslöshetenfinner vi inte bara i konjunkturläget och den statsfi-nansiella kris vi nu befinner oss i. En stor del av orsa-kerna är strukturella, som höga ingångslöner, högaskatter och arbetsgivaravgifter, rigid arbetsrättsliglagstiftning, generöst stöd vid arbetslöshet och nuäven arbetsmarknadspolitiska åtgärder som är felbe-dömda och som kommer att leda till onödigt storarbetslöshet för ungdomar.När regeringen avskaffade ungdomspraktiken ihöstas och beslutade om ungdomsintroduktion gjordeden det trots kraftiga varningar om att åtgärden inteskulle vinna något genomslag. I skriften iarbete, som beskriver den socialdemokratiska rege-ringens handlingsprogram mot arbetslöshet och ladesfram så sent som , beräknas ungdomsin-troduktionen omfatta 50 000 ungdomar. Vecka 12 harendast 4 657 ungdomar fått del av ungdomsintroduk-tion. I de sex nordligaste länen är summan så an-märkningsvärt låg som 672 ungdomar.Det som förvånar mig är den totala brist på ly-hördhet som arbetsmarknadsministern och det social-demokratiska partiet visar när man genomdriver enåtgärd som nästan ingen tror på, inte ens AMS. AMSbedömer att under 10 000 ungdomar kommer att er-bjudas plats i ungdomsintroduktion. Det är mycketlångt ifrån de 50 000 som statsministern beräknade iden allmänpolitiska debatten i februari.Vad har hänt med det socialdemokratiska löftet attingen ung människa under skall behöva gå ar-betslös ? Det har gått snart 200dagar sedan regeringen tillträdde, och mer än 21 000ungdomar är långtidsarbetslösa.En arbetslös flicka i egethemlän, , uttryckte sig i angåendeungdomsintroduktionen på ett något drastiskt sätt.Hon sade : "Hur har den där gubben tänkt ut det här? "Jag tycker inte att arbetsmarknadsministern är någon"gubbe", snarare en man som har långt kvar till sinabästa år. Men det visar genom sin kommentarär generationsklyftan mellan henne och ministern.Dagens samhälle är inte det samhälle som AndersSundström växte upp i. lever ungdomen i en mergränslös tillvaro. IT-samhället minskar avstånd. Re-sandet är en naturlig del av ungdomens liv. TV-mediet förmedlar intryck och internationellatrender. visar att det planstyrdasamhället inte fungerar, utan ungdomen föredrar defria marknaderna.Ungdomen ser inte framtiden som att manutbildar sig ung och därefter väljer yrke för livet. Dennya generationen lägger andra värderingar i sin livs-föring och kommer säkert att varva eller kombineraarbete och utbildning under hela sin aktiva levnads-period. Yrkesbyten kommer att bli allt vanligare.