prot · GI0991 · 1995-04-20 00:00:00 — 3454 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 3 m, 16 vFör res. 34: 70 m, 21 c, 20 fp, 15 mp, 10 kdsFrånvarande: 21 s, 7 m, 6 c, 6 fp, 6 v, 3 mp, 5 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SfU15 Särskilda utbildningssatsningar inom hög-skolanMom. 1 (särskilt vuxenstudiestöd m.m. vid 9 000N/T-platser)1. utskottet2. 1 (m, c, fp, mp, kds)Votering:159 för utskottet140 för res. 150 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 19 vFör res. 1: 74 m, 21 c, 20 fp, 15 mp, 10 kdsFrånvarande: 21 s, 6 m, 6 c, 6 fp, 3 v, 3 mp, 5 kdsMom. 2 (lärarutbildning för naturvetare)1. utskottet2. 2 (v)Votering:278 för utskottet20 för res. 251 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 73 m, 20 c, 20 fp, 15 mp, 10kdsFör res. 2: 1 c, 19 vFrånvarande: 21 s, 7 m, 6 c, 6 fp, 3 v, 3 mp, 5 kdsMoment 4Kammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av talmannen beslöt kammaren att fi-nansutskottets betänkanden FiU9, FiU14, FiU16 ochFiU17 samt kulturutskottets betänkanden KrU17 ochKrU21 fick avgöras i ett sammanhang efter avslutaddebatt.16 § Den statliga rationaliseringsverksamhetenoch revisionenFöredrogsFinansutskottets betänkande 1994/95:FiU9Den statliga rationaliseringsverksamheten och revi-sionen (prop. 1994/95:100 delvis)Anf. 108 ()Fru talman! I det betänkande som vi nu skall be-handla, finansutskottets betänkande nr 9, tillstyrker ettenigt utskott anslaget till ochstatskontoret.En stor del av detta betänkande upptas av fråganom relationerna och arbetsuppgifterna när det gällerRiksrevisionsverket visavi revisorer. Ochdet är ju inte speciellt märkligt. Denna fråga har stöttsoch blötts , nu senast i Riksdagsutred-ningen och dess betänkande Reformera riksdagsarbe-tet.Denna utredning föreslog en utbyggnad av Riks-dagens revisorers kansli. Dels skulle revisorernasverksamhet utökas och ambitionsgraden höjas, delsskulle en ökad samverkan med utskottetableras. Vid behandlingen av Riksdagsutredningensförslag godtog endast det förstaföreslagna, utbyggnadsetappen, och begärde samtidigten ny utredning av revisorerna. En utgångspunkt fördetta nya utredningsuppdrag var enligt konstitutions-utskottet att onödigt dubbelarbete mellan regeringensoch revisionsorgan så långt som möjligtskulle undvikas. Därför föreslog konstitutionsutskottetytterligare utredning för att klargöra rollfördelningenmellan de båda revisionsorganen. Talmanskonferen-sen har uppdraget att tillsätta denna utredning. Idet sammanhanget kommer partier att fåmöjlighet att ytterligare gå igenom hur relationernaskall utvecklas mellan och Riks-dagens revisorer.Det är mot denna bakgrund som finansutskottetuppnått total enighet om att avstyrka samtliga motio-ner och lämna ett enigt betänkande till kammaren.Fru talman! Jag yrkar därför bifall till finansut-skottets hemställan i betänkande 9 och behöver gläd-jande nog inte yrka avslag på vidhängande reservatio-ner, eftersom det inte finns några sådana.Anf. 109 ()Fru talman! Var skall ansvaret för revisionen avstatlig verksamhet ligga? Vem skall följa upp effek-tivitet och ändamålsenlighet i statlig verksamhet?De flesta parlamentariska demokratier har besva-rat dessa frågor entydigt. Det är hos den folkvaldaförsamlingen, i vårt fall alltså hos , somansvaret för denna viktiga verksamhet skall, ellerborde, ligga. Men i har vi en splittrad ochoklar bild, med ett resursstarkt organ, som ligger under regeringen, och ett täm-ligen resurssvagt organ, revisorer här idetta hus. Ändå skulle vi kunna peka på en stolt his-toria, eftersom revisorer funnits allt sedan1809 års författningsreform. Men reviso-rer fick inte i den moderna demokratin den roll denborde ha haft. I stället har regeringens revisionsorganRiksrevisionsverket successivt byggts ut.Länder som tidigare haft ett delat eller odelat an-svar har förändrat organisationen av den statliga revi-sionen. Fr.o.m. har t.ex. enförändrad organisation. , som tidigarevar en del i statsförvaltningen, är nu en institutionunder Folketinget.I motion Fi406 har vi moderater pekat på de för-ändringar av den statliga revisionen i somborde vara rätt självklara att genomföra. Vi föreslåratt RRV:s avdelning för effektivitetsrevision överförstill revisorer. revisionsorganskulle då på ett helt annat sätt än på riksdagensdirekta uppdrag kunna utöva den uppföljning ochkontroll av den statliga verksamhetens effektivitet ochändamålsenlighet som inte minst är oundgänglig i ettland som med så höga offentliga utgifter.Om man på allvar menar att mer skallägna sig år uppföljning och utvärdering, borde detvara självklart att dra konsekvenser att det synsättet.En revision som arbetar närmare skulle hastörre möjligheter att uppnå de uttalade syftena medeffektivitetsrevision. Rapporternas mottagare blir dåpå ett helt annat sätt än och dess ut-skott. En regerings möjligheter att ta till sig rappor-ternas innehåll föreligger fortfarande enligt en sådanordning. Skillnaden blir att förvaltningsrevisionen iformellt hänseende blir helt fristående och oberoendeav regeringen. Dagens uppläggning strider bl.a. motvedertagna revisionsprinciper, bl.a. att den vars verk-samhet skall granskas inte ens skall kunna misstänkasstyra granskningen.Den dubbla organisation som finns upp-byggd genom det resursstarka RRV och den förhål-landevis lilla organisationen hos revisorerär inte ändamålsenlig. Vi ser också att lösningen avmånga anses vara en utbyggnad av reviso-rer - pekade just på det utrednings-arbete som hade framlagt - ellerutskottens kanslier. I själva verket torde det obestrid-ligt vara så att en överföring av RRV:s avdelning föreffektivitetsrevision skulle innebära totala besparingari stället för utökningar, som effekten avutförda förvaltningsrevisioner kan bli större. Det ärinte minst betydelsefullt i då alla försöker finnalämpliga besparingsobjekt i det akuta statsfinansiellaläget.Nu skall talmanskonferensen sent omsider tillsättaden utredning om den statliga revisionen som riksda-gen beslöt om . Med hänsyn till att vi utgårfrån att den utredningen skall kunna komma fram tillden lösning som vi moderater fört fram i vår kommit-témotion, har vi i utskottet valt att inte uttryckligtbiträda motionens yrkande. I stället har vi i ett särskiltyttrande både till det betänkande som vi nu behandlaroch till betänkande FiU14, som vi strax skall behand-la, utvecklat vår ståndpunkt och vår syn på det utred-ningsarbete som förestår. Jag vill hänvisa till dessasärskilda yttranden.Anf. 110 ()Fru talman! som denna då vi är så enigaskall vi naturligtvis inte föra polemik, vi kanske fåranledning att återkomma . Men jag är litet räddför att alltför många ledamöter tror att en utbyggnadav revisionen kommer att lösa de problem som vi harmed uppföljning och kontroll. Jag tror att det tarvaren och annan tanke i de olika partigrupperna ochutskottsgrupperna hur vi som riksdagsledamöter dis-ponerar vår tid. kanske vi måste fundera överhur vi arbetar i utskott och annorstädes. Vi är faktiskträtt så många, drygt 300, som kanske mer aktivt ocheffektivt kunde bidra i processen. Den stora frågan iframtiden måste bli att få till stånd en diskussionmellan partierna och inom utskotten om hur man tillviss del ändrar en del av inslagen i riksdagsarbetet föratt kunna ägna tid åt denna uppföljning och kontroll.Anf. 111 ()Fru talman! Jag är helt överens med om att vi inte löser frågorna genom att tillföraytterligare resurser till den statliga revisionen. De ärsäkert fullt tillräckliga, de kanske t.o.m. kan minskasen del. Därför har vi pekat på de vinster som kanuppnås om man samordnar de två organ som i dagsysslar med statlig effektivitetsrevision, nämligenRRV och revisorer. Det är ganska natur-ligt att om skall ägna mer tid åt uppföljningoch utvärdering, som ju är kärnan bakom de rapportersom RRV och revisorer lämnar, bör ocksåriksdagen också vara huvudman för den statliga revi-sionen. Det har inte anförts några rimliga argumenttill varför vi i det här parlamentet skall hantera frå-gorna på ett helt annorlunda sätt än i övriga parlamen-tariska demokratier. Jag tror att utredningen, som viär eniga om skall arbeta snabbt, kan komma fram tilldet resultatet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 21 §. )17 § revisorer och deras kansliFöredrogsFinansutskottets betänkande 1994/95:FiU14Riksdagens revisorer och deras kansli (prop.1994/95:100 delvis)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades efter 21 §. )18 § och kostnader förstatsskuldens förvaltningFöredrogsFinansutskottets betänkande 1994/95:FiU16Riksgäldskontoret och kostnader för statsskuldensförvaltning (prop. 1994/95:100 delvis)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades efter 21 §. )19 § Anslag till betänkande 1994/95:FiU17Anslag till Kammarkollegiet (prop. 1994/95:100delvis)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades efter 21 §. )20 § Arkiv m.m.FöredrogsKulturutskottets betänkande 1994/95:KrU17Arkiv m.m. (prop. 1994/95:100 delvis)Anf. 112 ()Fru talman! I betänkande 17 från kulturutskottetfinns en reservation, som vi moderater står för. Vi harhär, liksom på många andra områden, försökt sparapengar utan allvarliga kosekvenser. Ofta blir konsek-venserna tyvärr allvarliga. Vi blev litet förvånade överatt det statsbärande partiet inte ställde upp vårt be-sparingsförslag utan avser att gå emot oss.Egentligen behöver man inte stå här och tala omatt alla sektorer borde spara. Vi måste jaga möjlighe-ter att skära ner utgifterna.Vi ser inte konsekvenserna av den besparing somgäller medelsanvisning till Svenskt biografiskt lexi-kon som så allvarliga att vi inte hade kunnat förväntaoss att alla skulle ha ställt upp på den. Därför ber jagatt få yrka bifall till reservationen till nämnda betän-kande.Anf. 113 ()Fru talman! I det betänkande som vi nu behandlarföreslår kulturutskottets majoritet att beslu-tar bifalla regeringens förslag i budgetpropositionenom medelsanvisning under avsnittet Arkiv.Vad beträffar anslaget till , punkt B 2, vill jag gärna inledningsvis sägaatt anslaget i regeringens ursprungsförslag av misstagberäknats för lågt. Detta har rege-ringen påpekat för kulturutskottet och kulturutskottethar justerat detta i betänkandet så att det slutliga be-loppet i betänkandet är det korrekta.I betänkandet behandlas och avstyrks ett antalmotioner. Den reservation som talade för handlar om en motion som avstyrkts ibetänkandet.När man från moderat håll i reservationen sägeratt det i rådande ekonomiska läge är både sakligt ochpsykologiskt riktigt att alla sektorer bidrar till sane-ringen av statsfinanserna är det ingenting jag vill sägaemot. Jag vill inte heller säga emot det ElisabethFleetwood just sade i talarstolen, att det behövs be-sparingar.Det är angeläget att det görs besparingar inomstatens ekonomi när ekonomin ser ut som den gör.Därför vill jag påminna både och ElisabethFleetwood om att det på området Arkiv i kulturpro-positionen faktiskt görs besparingar på drygt 7 miljo-ner kronor. Det får inte framställas som om det inteskulle göras besparingar på det här området. Det ärfaktiskt så att det görs besparingar också på dettaområde.Det föreslår är att ytterligare en be-sparing på skall göras i anslagetunder punkt B 3. Den summa man föreslår skall tasbort är avsedd att användas för att göra en upplägg-ning och en utgivning av Svenskt biografiskt lexikonpå . För egen del har jag svårt att förstådetta moderata krav, i synnerhet när det kommer frånett parti som i så hög grad har försökt göra sig tilltalesman för ny informationsteknik och informations-teknologi.Jag menar att det här ges en bra möjlighet att nånya grupper med ny teknik. Dessutom kan den före-slagna satsningen ge en del pengar tillbaka då CD-ROM-skivorna naturligtvis i likhet med lexikonenskall erbjudas till försäljning. Att inte göra dennaframåtsyftande satsning nu känns därför felaktigt.Därför har utskottet avstyrkt det moderata förslaget.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i kul-turutskottets betänkande nr 17.Anf. 114 () re-plikFru talman! Jag skall fatta mig mycket kort.Vår ambition att spara har gått något längre. Vianser att det finns fog för denna besparing. Att vi stårför en ny informationsteknologi är alldeles riktigt,, det gör vi. Inte desto mindre har viansett oss kunna bidra med denna besparing och vitycker att det är en behaglig gärning.Anf. 115 () replikFru talman! Man kan ha respekt för det moderataförslaget i sig, men det får inte framställas på ett så-dant sätt från moderat sida att andra partier inte är förbesparingar. Jag har just redovisat att vi faktiskt före-slår besparingar, att regeringen själv bara på dettaområde har föreslagit en besparing på 7 miljonerkronor.Det är naturligtvis angeläget och viktigt att görabesparingar. Men jag vill nog framhålla att alla partieri den här kammaren känner ansvar för det rådandeekonomiska läget. Jag tycker att det är viktigt att sägadetta. Därför har man också ställt sig bakom det re-geringen har föreslagit i besparingar på det här områ-det.Anf. 116 () re-plikFru talman! Jag skall fatta mig ytterst kort.Det är faktiskt bara så att vår ambition här går nå-got längre.Anf. 117 ()Fru talman! Jag hade egentligen inte tänkt läggamig i meningsutbytet mellan ochBjörn Kaaling. Men jag kan ändå säga att de som ärbrukare av Svenskt biografiskt lexikon har angivit attdet kommer att ske en del förändringar och korrige-ringar innan det är färdigställt.Det innebär att om man börjar tillverka CD-ROM-skivorna nu måste man korrigera även den utgivning-en. Det är ett av skälen till att vi har tagit ställning pådet sätt vi har gjort.Jag övervägde starkt att avge ett särskilt yttrandenär vi behandlade detta ärende i utskottet. Det gällde sammanslagningen av Krigsarkivetoch . Det är möjligt att man gör en mindreekonomisk vinst genom detta, men jag är inte heltsäker på att det är grund nog för det ingrepp man gör.Krigsarkivets annorlunda uppläggning och struk-tur har varit och är motiv för en egen ställning. Jaghoppas att mina farhågor inte besannas, men kännerändå att jag liksom den gamle LinköpingsbiskopenHans Brask måste göra en markering på detta sätt.En sak är dock utom tvivel, det är sättet på vilketman gick till väga vid hanteringen av organisations-frågan med avseende på samråd och förhandlingarmed personal, eller rättare sagt uteblivna sådana. Detvar ett otillständigt sätt. Hade en privat arbetsgivarebetett sig så hade protesterna varit högljudda.Som sagt, fru talman, hoppas jag att sammanslag-ningen skall gå bra, men jag har mina dubier. Försäkerhets skull avslutar jag med den latinska senten-sen dixi et salvavi animam meam.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 21 §. )21 § Ersättningar och bidrag till konstnärerFöredrogsKulturutskottets betänkande 1994/95:KrU21Ersättningar och bidrag till konstnärer (prop.1994/95:100 delvis)Anf. 118 ()Fru talman! I det ärende vi just nu behandlar tar viupp ett antal frågor om ersättningar m.m. till konstnä-rer. I jämförelse med det ärende om "droit de suite"som utskottet just nu behandlar rör det sig här om tillsin utformning tämligen okomplicerade ersättnings-frågor.Jag skall heller inte gå in i detalj på frågan omdessa eller om de synpunkter man kan ha avseendevilken form av stöd för konstnärer som är bäst. Detrör sig både om de skattefrågor som berör dem i derasegenskap av egenföretagare med utpräglat ojämnainkomster och höga egenavgifter och frågan om be-ställning, stipendier, etc.Vår reservation, som vi har avgett tillsammansmed liberalerna och kds, gäller en organi-satorisk fråga av principiell karaktär. Vi har i utskottetvarit överens om och i betänkandet föreslagit ett till-kännagivande om att det finns skäl att se över former-na för konstnärsinflytande i bl.a. Konstnärsnämnden.Där finns flera saker att belysa som bl.a. tangerarfrågor om representativitet, korporativism, m.m.I avvaktan på en sådan översyn och vad den kanleda till anser vi reservanter att det är fel att avskaffastyrelsen för . Det ger merintryck av ytterligare en återställare för återställandetsskull.Utan att ändra uppfattning i sakfrågan, den står vid, avstår jag dessutom för tids vinnande och närjag ser vilka konstellationer som finns i frågan ikammaren från att yrka bifall till reservationen.Anf. 119 ()Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillhemställan i detta betänkande som handlar om ersätt-ningar och bidrag till konstnärer.Konstnärerna har det ju kärvt i dagens läge. Dehar det kärvt väldigt ofta. Men när nu ekonomin ser utpå det vis som den gör är det jobbigt att vara bild-konstnär.Man talar inte om arbetslösa bildkonstnärer. De ärkreativa, de arbetar, de målar. Däremot är de oftainkomstlösa. Det är en nog så besvärande situation.Den individuella visningsersättning på 3 000 krsom man tidigare fick har tagits bort av Bildkonst-närsfonden. Jag kan hålla med om att de 3 000 kro-norna kanske inte var den bästa konstruktionen närdet gällde ersättning till konstnärer, men det jag tyck-er är viktigt är att de pengar som visningsersättningeninnebar fortfarande får gå till bildkonstnärerna.Vi socialdemokrater i utskottet anser att man börpröva att bryta ut de här pengarna ur Konstnärsnämn-dens anslag och i stället eventuellt överföra dem tillnågon ideell organisation, BUS exempelvis, sombetyder Bildkonst Upphovsrätt i , och på såsätt ge upphovsmännen själva tillåtelse att styra överfördelningen av sina ersättningspengar.Det här har vi diskuterat i utskottet, och i betän-kandet vill vi att regeringen återkommer med förslag iden här riktningen till . Jag hoppas då attbildkonstnärerna skall känna att deras ersätt-ningspengar är deras pengar och att de själva dispone-rar över dem.I samband med det föreslår vi också att konstnär-sorganisationerna får ett större inflytande när detgäller att föreslå representanter i Konstnärsnämndensstyrelse.Anf. 120 ()Fru talman! Bidrag och ersättningar till konstnärerär mycket viktiga i dessa kristider.Konstnärsnämnden har till uppgift att fördela des-sa medel och har belagts med sparkrav, vilket jagtycker är beklagligt. Men eftersom intehar lyckats hitta pengar någon annanstans har vi gåttmed på detta, för vi vill ju också vara med och taansvar i det kärva ekonomiska läget.En annan fråga som vi dock har drivit mycketlångt, som inte hör hemma i detta utskott men som vihar drivit i andra utskott, är att minska nedskärningar-na i kommuner och landsting. Vi måste värna kom-munerna och landstingen. Gör vi det, tror jag ocksåatt situationen blir bättre för våra konstnärer eftersomde då får möjligheter att verka hemma i kommunernaoch landstingen på skolor, sjukhus, dagis osv.Men tyvärr har regeringen föreslagit ytterligarenedskärningar, vilket gör mig mycket bedrövad.Fru talman! Vi har i ett särskilt yttrande tagit uppfolkmusikernas ställning. har folkmusikernaingen möjlighet att få del av de upphovsrättsligapengarna, eftersom Svensk folkmusikfond har upp-hört. anser att även utövare av folkmu-sik på ett lämpligt sätt borde kompenseras för detta.Vår förhoppning är att ägnaruppmärksamhet åt frågan och försöker komma tillrätta med den. Man skulle kanske kunna komma framtill en ny fond och nya avtal i frågan. Folkmusiken harinte särskilt många upphovsmän, eftersom många avdem ofta är avlidna . Därför borde mankunna få till stånd ett annat system än det nuvarandeför att stöda folkmusiken.Anledningen till att jag just tagit upp frågan omfolkmusiken är att jag har haft fantastiska upplevelsernär det gäller just folkmusik. Framför allt har jagupplevt hur olika kulturer kan mötas i folkmusiken.Det är en unik möjlighet att få olika kulturer att närmasig varandra. För oss som lyssnar blir det också väl-digt fina upplevelser.Ett sätt att försöka få folkmusikerna att mötas äratt ordna en fast lokal där de kan mötas. Jazzmusiker-na har Fasching, symfonikerna har sitt konserthus,teatervännerna har osv. Detta säger jag intepå grund av någon jantelagsprincip, utan jag tror atten satsning i denna riktning verkligen skulle varamycket positiv för hela samhället.Fru talman! Jag har inget annat yrkande än bifalltill förslagen i propositionen, men jag hoppas verkli-gen att tar upp och diskuterarfolkmusikernas förutsättningar.Anf. 121 PER ()Fru talman! Konstnären är en av samhällets visio-närer - viktig för utvecklingen och för människansbehov av nya ögon samt för livslusten. Samtidigttillhör konstnären en yrkesgrupp som trängs väldigthårt i den materialistiska, datoriserade vardag som vilever i, där snabba värdebyten och informationstekniksällan ger oss möjlighet att känna djupare inlevelseoch förståelse för våra medmänniskors livsvillkor.Konstnären gestaltar lidandet i dess vida bemär-kelse och kommunicerar ofta med djupare bottnar ivårt inre. Därför är konstnären så viktig för ett demo-kratiskt, humant, socialt och solidariskt samhälle.Fru talman! Med denna allmänna inledning omkonstnärskapet vill jag litet grand kommentera självabetänkandet, som jag till min stora glädje finner be-skriver och, som jag tror, de flesta yr-keskonstnärernas synpunkter.1982 skapades Bildkonstnärsfonden, BKF, för attfördela anslagsposten Visningsersättning åt bild- ochfondkonstnärer. Konstnärernas huvudorganisationerdominerade i styrelsen. Såväl den övergripandekonstnärsnämnden som de olika föreningsorganenfick partssammansatta styrelser, där upphovsmanna-organisationerna utsåg representanter för de konst-närliga yrkesutövarna.Sedan dess har konstnärernas inflytande successivtminskat. Den individuella visningsersättningen upp-hörde 1993, och fråntogs konstnär-sorganisationerna inflytandet över de övriga vis-ningsersättningsmedlen genom en ändring i styrelse-representationen.I årets budgetproposition fullföljer den nuvaranderegeringen denna handlingslinje och föreslår avskaf-fande av den särskilda bildkonstnärsfonden. I ställetsatsar man på bidrag till arbetsstipendier, internatio-nellt kulturutbyte och förstärkta pensionsbidrag.Miljöpartiet de gröna föreslår att det statliga vis-ningsersättningsanslaget ersätts med två nya anslag.Det ena kallar vi för konstnärsfonden. Det andra, sommotsvarar den tidigare individuella visningsersätt-ningen, särskiljs från övriga visningsersättningar ochkan t.ex. kallas personlig visningsersättning åt bild-och fondkonstnärer. Förslagsvis skall detta handhasav BUS, som vi tidigare hörde betyder Bildkonst ochupphovsrätt i Sverige.Utskottet har funnit skäl att be regeringen attöverväga reglerna om ersättningar till bildkonstnärermed anledning av bl.a. vår motion. Jag ser fram emotett förslag i den riktningen.En annan viktig fråga är givetvis vilka som skallsitta i och dess fördelningsgruppersamt hur dessa tillsätts. Vårt förslag är att regeringenföljer förslaget från KLYS, Konstnärliga och litterärayrkesutövares samarbetsnämnd. Men jag vill poängte-ra att det självfallet är viktigt att en så stor del avkonstnärskåren som möjligt täcks in av representan-terna i styrelsen. Vid sidan av den dominerandeKonstnärernas riksorganisation, KRO, finns t.ex.Svenska Konstnärsförbundet, . Även andra intres-senter bör övervägas i detta sammanhang. Detta är föratt tillgodose allsidighet, bredd och en allmän rättvi-seaspekt. Ingen skall behöva ifrågasätta att alla seriöstarbetande konstnärer, oavsett organisationstillhörig-het, kan komma i fråga.Utskottet har ansett att regeringen bör se överreglerna för hur ledamöterna i för att sedan återkomma till . Även idenna fråga har utskottsmajoriteten gått oss till mötes,och det tackar vi för.Med detta yrkar jag bifall till utskottets hemstäl-lan.