prot · GI09116 · 1995-06-08 00:00:00 — Det kommer socialdemokraternainte ifrån.Jag fick egentligen inte något svar på frågan omsocialdemokraterna inte tycker att det är besvärandeatt säga en sak internationellt och sedan driva en an-nan politik här hemma i . Jag tycker att det ärmycket besvärande.Anf. 126 ()Herr talman! Jag tycker inte att det är besvärande,för jag delar inte slutsats.Vad skulle hända om vi slutade att kalka? Uppen-barligen har regeringen insett de problem tar upp, eftersom man nu tillsatt en ensamutredareför att utreda kalkningen.Menar att om vi skulle sluta medkalkningen och sjöarna blev som de en gång var,skulle det då vara bra för den biologiska mångfalden?Anf. 127 ()Herr talman! Det är ju precis tvärtom. Vi kristde-mokrater har anslagit medel i våra budgetförslag,såväl i anslutning till budgetpropositionen somkompletteringspropositionen, som är under be-handling. Detta har vi gjort för att klara kalkningen,den som pågår nu och även nykalkningen.Vad regeringen har gjort är att den nu avbrutitdetta arbete och gått in för en defensiv hållning närdet gäller försvaret mot försurningsskadorna. Jagmenar att detta skadar trovärdighet när viskall driva dessa frågor internationellt, och det bekla-gar jag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )19 § Det svenska miljöarbetet i EU - inriktningoch genomförandeFöredrogsJordbruksutskottets betänkande 1994/95:JoU23Det svenska miljöarbetet i EU - inriktning och ge-nomförande (skr. 1994/95:167)Anf. 128 ()Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 1 som är fogad till utskottsbetänkandet.Jag väljer att yrka bifall bara till den reservationen,och det innebär inte någon gradering av kvaliteten påde andra moderata reservationerna, utan det ligger ilinje med att vi skall spara kammarens tid.Herr talman! Vi har varit medlemmar i inågra månader. EU-debatten förs ju för närvarandeganska intensivt och effektivt i många sammanhang.Vi kan höra kritiken mot EU: Det blev väl egentligeninte som vi hade väntat, EU har väl egentligen skapaten massa problem, osv.I det perspektivet tycker jag att det är intressant attkunna diskutera just miljöfrågorna, därför att vi vet attdessa frågor har en sådan dignitet att vi måste diskute-ra dem i vidare sammanhang inom ramen för störregemenskaper.Generalsekreteraren i den danska naturskyddsfö-reningen sade för sedan att om inte EU hadefunnits hade vi blivit tvungna att uppfinna EU förmiljöns skull.Det är ett ganska intressant och talande uttalande idetta sammanhang. Luftföroreningar i form av svavel,kväve och fosfor känner inga nationsgränser, det vetvi. Vi vet att de luftburna föroreningarna transporterashundratals mil under korta tidsperioder. utgörju en del av och har också del av problemati-ken. Vi är utsatta för västvindsbältet, och det påverkarvåra sjöar och skogar och arterna ute i naturen. Miljö-frågan är gränsöverskridande och måste därför lösasinom ramen för gränsöverskridande överenskommel-ser.Jag vill hävda att EU är den mest effektiva inter-nationella basen för miljöarbetet i . Frågan omhur gröna våra svenska skogar inom vissa områdenskall vara och bli hänger samman med hurframgångsrik EU:s miljöpolitik kommer att vara.Detta talar mycket starkt för nödvändigheten av sam-arbete.Jag vill hävda, herr talman, att det är strutspolitikatt påstå att det skulle finnas andra fora i föratt diskutera miljöfrågorna än just EU-organisationen.Nu har vi EU, där flera stater är aktiva. Att driva enEU-fientlig politik är faktiskt att medvetet, elleromedvetet, stå för en politik som inte kan bidra till gemensamt löser de internationella miljöproble-men. Talet om att EU isolerar sig i detta sammanhangtycker jag också är felaktigt. Styrkan, viljan och kraf-ten i EU:s miljöpolitik ger spridningseffekter inomramen för . Det kan påverka USAoch . Inte minst kommer det att ha effekter närdet gäller miljöarbetet i tredje världen. Det är därför,herr talman, viktigt att vi i arbetar effektivtnär det gäller miljöfrågorna i Europa.Från Moderata samlingspartiet har vi under långtid sagt ja till det europeiska samarbetet. När vi hartagit ställning för detta ja till det europeiska samarbe-tet har vi pekat på miljöfrågan som just en sådan frågadär vi måste lösa problemen inom ramen för samarbe-te. har vi möjligheter att påverka. Vi har möjlighe-ter men också ansvaret för att stå för en realistisk,framåtsyftande och reell miljöpolitik inom ramen förEU.Herr talman! Jag kan ge ett exempel. arbetarIvar Virgin i EU:s miljöutskott. Han arbetade tidigaresom bekant i denna riksdag och dess jordbruksutskottdär miljöfrågorna handläggs. behand-lar man i EU:s miljöutskott koldioxidfrågan utifrån enrapport som Tom har ansvaret för. Vi ser härnödvändigheten av kontakter, nödvändigheten avhöga ambitioner. Vi kan i och för sig kritisera andraländer och säga att de inte har tillräckligt höga ambi-tioner. Då är det vår uppgift och vårt ansvar att på-verka utvecklingen, stärka och förbättra. Oaktat par-titillhörighet har vi nu möjligheter och skyldighetenatt se chanserna när det gäller miljöarbetet för framti-den i vårt land, i och därmed globalt.EU:s miljöarbetes styrka ligger just i de gemen-samma bestämmelserna, kombinerat med sank-tionsmöjligheter, må så vara minimiregler i mångasammanhang. Många andra internationella dokumentblir ofta papperstigrar därför att det inte finns formel-la grunder för fördragen eller dokumenten.Jag tycker också att det är viktigt att understrykaatt det är alldeles uppenbart att det internationellamiljösamarbetet i EU, precis som det sägs i betänkan-det och i skrivelsen från regeringen, inte innebär attvårt nationella ansvar eller engagemang skall minska,tvärtom finns det en koppling.Jag tycker att det är angeläget att understryka attnär det gäller de stora prioriterade frågor som vi skalldriva i EU på miljöområdet råder det bred politiskenighet. Det gäller försurningsfrågan, klimatfrågan,kretsloppet, den biologiska mångfalden och kemikali-efrågorna. Det är viktiga frågor som måste lösas inomramen för samarbete mellan nationer därför att deskapar gränsöverskridande problem. Det är viktigtmed den nationella enigheten när det gäller målsätt-ningen. Sedan kan man alltid diskutera medlen, och viskall diskutera medlen. Där kan vi ha delade meningari olika delar.För oss moderater har just försurningsfrågan ochklimatfrågan en hög prioritet. Vi har högre ambitionerän majoriteten i utskottet när det gäller koldioxidmå-let. Vi vill knyta upp målsättningen i och i EUtill målsättningar. Vi kan göradet därför att vi har en energipolitik som vi menarborgar för ökade möjligheter att klara just koldioxid-frågan och även klimatfrågan. Men jag känner en vissoro. Om vi skall få trovärdighet i koldioxid- och iklimatfrågan är det viktigt att vi i hanterar defrågor som berör dessa problem på ett riktigt ochframåtsyftande sätt. Där är energipolitiken en viktigdel. Det sägs också i betänkandet och i propositionenatt den framtida energipolitiken är viktig i samman-hanget.Från moderat sida menar vi att vi måste driva enenergipolitik som faktiskt begränsar luftförorenings-problemen. Där har vi, ni får tycka om det eller inte,den framtida användningen av kärnenergin som enviktig kardinalfråga.I de moderata reservationerna markerar vi vissafrågor som vi tycker är angelägna. Det gäller utgångs-punkten för arbetet, respekten för rättssamhället,människans frihet, den enskilda människans ansvar,marknadsekonomin, den privata äganderätten. Detkan väldigt många tycka bara är honnörsord, men detär honnörsord med ett mycket viktigt innehåll. Vi vetmed den erfarenhet vi har att det är den fria demokra-tiska marknadsekonomin, med enskilda människorsansvar, som ändå är den bästa basen för att lösa miljö-frågorna. Vi har sett att de statskapitalistiska kom-munistiska modellerna är livsfarliga för miljön. Då ärdet naturligt att vi slår vakt om och markerar vårariktlinjer , också om många anser detvara självklarheter.Vem skall göra vad? Ja, som vi ser det är det an-geläget att vi också här gör prioriteringar. Det är justgränsöverskridande miljöproblem som skall diskute-ras och lösas inom EU:s ram. Man kan inte där ta uppdetaljfrågor. Vi måste se till närheten där beslutenskall fattas och åtgärder sättas in och också se till deenskilda människornas ansvar. Här kommer frågan inhur styrande besluten skall vara. Vem skall fatta destyrande besluten? Där menar vi moderater att depolitiska besluten skall bygga ramar för hur verksam-heter skall kunna utvecklas. Det är företagens ochkonsumenternas ansvar när det gäller det sätt på vilketman skall lösa frågorna inom de ramar som vi politi-ker ställer upp. Detta gäller både nationellt och inter-nationellt.Vi har ställt oss frågan: Vad menar regeringen närden skriver "långsiktig investeringsstrategi"? Detbehöver inte ligga något negativt i det, men jag skullegärna vilja veta hur vice ordföranden i utskottet ser pådetta och vad som menas med långsiktig investe-ringsstrategi.Jag hoppas att man menar att vi som politikerlångsiktigt skall lägga fast ramarna inom vilka före-tag, konsumenter och andra skall verka och att vi inteskall detaljstyra i olika sammanhang.Vi ställer oss också frågande till kopplingen med miljöpolitiken skall skapa nya arbetstillfäl-len. Det är alldeles klart att man inte skall bortse frånarbetstillfällena, men när vi diskuterar miljöpolitik ärdet ju miljöfrågorna som faktiskt är de främsta frå-gorna. Arbets- och sysselsättningsfrågorna är en vik-tig del i samhällsplanering och samhällsfrågor i öv-rigt.Ett annat frågetecken är att man hänvisar till densvenska fysiska planeringsmodellen. Vi tror inte allsatt man skall försöka applicera den svenska fysiskaplaneringsmodellen på andra EU-länder. Tvärtomskall varje land, utifrån tradition, använda sig av sinplaneringsmodell.När det gäller skatter och avgifter tycker vi att detär viktigt att betona att det på miljöområdet inte ärmiljöskatter i sig som skall finansiera vissa av statensutgifter, utan att det är miljöavgifter som skallinnebära att man begränsar utövande av verksamhetsom är negativ för miljön. Det innebär att vi inte kanse miljöskatter och miljöavgifter som framtida inves-terings- och finansieringskällor, därför att om vi upp-når målet med miljöskatter så minskar ju intäkternagenom att den negativa påverkan minskar. Vi villockså understryka nödvändigheten av skatterabatter,som är en annan viktig del i sammanhanget.På transportsidan är det också fråga om framtidamålsättningar. Är det miljövänliga bilar eller ingabilar alls som vi skall arbeta för? Vi moderater menaratt det behövs en ny teknik och miljövänliga kommu-nikationssystem, och vi tror att bilen är en av deframtida möjligheterna i kommunikationssamman-hang.En liten detalj: Vi har i motioner påpekat att detav miljöskäl i är viktigt att slå vakt om 24meters fordon, för att inte två bilar i stället för en skallbehöva trafikera samma sträcka.Biologisk mångfald och våtmarker är också ange-lägna frågor. Jag var ute och gick på de småländskaängarna i pingsthelgen, och jag tänkte: Det är här somden småländske bonden i generationer har slagit ochräfsat och kreaturen betat. Det är det som utgör basenför den biologiska mångfalden på de småländskaängarna.Nu har dessa frågor t.o.m. kommit in i ett EU-perspektiv. Det tycker jag är intressant, därför att detvisar ju på värdet när det gäller nationella tillgångarinom ramen för biologisk mångfald. Det är lika viktigti ett EU-perspektiv att vi kan bevara de småländskaslåtterängarna och betesmarkerna som det är att fjäll-sluttningarna i kan bevaras, för att ta ettannat exempel.Här är vi moderater litet bittra på majoriteten, vil-ket vi också har sagt, för att man inte utnytt-jade EU:s miljöstöd fullt ut.Herr talman! På det internationella miljöområdetär vi överens om att samarbetet med ochBaltikum är viktigt utifrån Östersjöperspektivet. Vihar sagt att vi också vill markera nödvändigheten avmarknadsekonomiska reformer i anslutning till miljö-satsningar i dessa länder.Till sist: På forskningsområdet är det vår bestäm-da uppfattning att EU skall verka inom ramen förgrundforskningen. Det är gemensamma insatser pågrundforskningens område när det gäller miljön somvi skall satsa på. Tillämpad forskning är en mer natio-nell angelägenhet. Den är en angelägenhet för nä-ringsliv, företag och andra som verkar i dessa sam-manhang.Herr talman! Med detta ber jag än en gång att fåyrka bifall till reservation 1, som är fogad till betän-kandet.Anf. 129 ()Herr talman! Miljöfrågorna är gränsöver-skridande på flera olika sätt. Jag kan åtminstone näm-na tre.Det första är naturligtvis den rent geografiskagränsöverskridningen som sker . Det är så enkeltsom att svaveldioxider och kväveoxider, för att ta ettexempel, inte känner till passbestämmelser och vi-sumtvång och andra saker som vi människor har hittatpå. Detta innebär med tydlighet att man gemensamtinternationellt måste arbeta med miljöfrågorna för attnå en lösning.Den andra gränslösheten i dagens miljöfrågor lig-ger mellan samhällssektorerna. Man kan intepeka ut en sektor och säga att det här är det miljöom-råde som vi skall arbeta med för att lösa problemen,utan miljöfrågan återkommer ju i transporter, forsk-ning och utveckling och en mängd olika samhällssek-torer och återfinns i miljöaspekter. Det innebär ocksåatt man med stor tydlighet måste arbeta med miljöfrå-gorna integrerat, gemensamt i alla samhällssektorer.Den tredje gränslösheten kan man säga är entidsaspekt. Miljöfrågorna har ju en utsträckningi tiden som vi tidigare inte varit medvetna om. Detklassiska exemplet är hanteringen av det högaktivaavfallet från kärnkraften som skall tas om hand i tio-tusentals år, skilt från allt biologiskt liv. Det är alltsåen tidlöshet och en gränsöverskridning när det gällertiden som vi inte varit vana vid.Vi är många som tycker att EU utgör ett instru-ment för att hantera mycket av gränslösheten i dagensmiljöfrågor. EU ger ju inte bara en formell möjlighet- den är visserligen viktig - utan den ger också eninformell möjlighet att på miljöområdet påverka ochagera tillsammans med länder som vi har mycketutbyte med.Det är viktigt att utnyttja både de formella och in-formella möjligheterna i vårt arbete i EU. Det berornaturligtvis mycket på vad vi kan göra på det formellaplanet i EU. Jag kan räkna upp några viktiga moment,där etablerandet av gemensamma minimiregler påmiljöområdet på så hög nivå som möjligt kanske hörtill det allra viktigaste. Men det är inte bara agerandeti EU utan också i vårt eget land som spelar roll.Framgång i EU beror ju också till dels på hur vi lyck-as med miljöarbetet i vårt eget land, något som jagtycker att vi skall vara medvetna om när vi talar omarbetet i EU.När vi nu går in i arbetet på allvar tycker jag attnågra aspekter skall ges en särskilt viktig roll.För det första gäller det hanteringen av de eko-nomiska styrmedlen. Det är viktigt att vi i vårt arbeteser till att användningen av de ekonomiska styrmedlenpå miljöområdet får ett bredare genomslag, självfalletinternationellt men också nationellt.För det andra är det viktigt att vi verkar för starkamiljöinsatser i , . Detmåste vara en del av vårt arbete i EU.För det tredje - för att betona försurningsproble-met som varit litet undanskymt i EU - måste vise till att EU spelar en pådrivande roll inom det somheter om långväga gränsöverskri-dande luftföroreningar. Där finns mycket för oss attgöra i EU-arbetet till gagn för det gemensamma.För det fjärde är det viktigt att miljörörelsen fårmöjlighet att vara delaktig i EU:s arbete på ett bättresätt än hittills.Detta är några av de utgångspunkter som vi frånCenterns sida har tryckt på i arbetet med dessa frågorföre folkomröstningen om det svenska EU-medlemskapet och självfallet också här i riksdagen.Därför vill jag yrka bifall till vår reservation 3 iutskottets betänkande. Det innebär inte att våra övrigareservationer är mindre viktiga. Men för att återigenspara kammarens tid yrkar jag inte bifall till dessa.Jag vill nämna två andra moment som vi tar upp ivåra reservationer, vilka förtjänar att uppmärksam-mas.Den första gäller biotekniken eller, som manibland förenklat säger, gentekniken. Det är så uppen-bart att detta är en fråga som är av mycket stor fram-tida betydelse för miljön, för människor och frånetiska, ekologiska och ekonomiska aspekter.Vi tycker att det är tråkigt att man från majorite-tens sida inte vill tillsätta en parlamentarisk kommittésom tar fram en strategi för det svenska agerandet idenna mycket breda fråga i EU.Man kan se hur frågan är splittrad på enmängd olika svenska departement. Den återfinns iarbetsmarknadsdepartement, miljödepartement, jord-bruksdepartement och justitiedepartement. Vi ser hurbilden är splittrad i en fråga som borde samlas ihopför att med kraft kunna drivas i och i EU. Fördet hade en parlamentarisk medverkan varit bra. Detframhåller vi i vår reservation 31.Herr talman! Den andra frågan jag vill ta upp är nästan litet allvarligare. Det är den fråga som viberör i reservation 13. Vi redovisar där synen att mani EU bör driva de svenska kraven och det svenskaagerandet när det gäller PVC-plasten och dess mil-jöpåverkan. När vi skrev reservationen och gjordedetta ställningstagande var vår utgångspunkt att detfanns ett offensivt svenskt arbete med frågan om PVCoch dess miljöpåverkan. Jag tror inte att jag är indisk-ret om jag talar om att den diskussion som vi hann hai jordbruksutskottet innan utskottet valde att flyttafrågan , som man nu kan bedöma, var enoffensiv och intressant diskussion.Herr talman! har regeringen fattat beslut omatt ge ett antal utredningsuppdrag till Kemikaliein-spektionen och . Dessa myndigheterskall nu titta om, och i så fall vilka, miljöfrågor ärrelaterade till PVC. Man skall ta fram förslag till hurman skall minimera riskerna med PVC. Det är ettuppdrag och ett arbete som till stor del redan är utrettoch genomfört av Kretsloppsdelegationen.Dessa utredningsuppdrag menar man nu skall varaklara , dvs. Möjlighetenför att mot den bakgrunden ha en offensivposition, åtminstone baserad på regeringens arbete iden här frågan, blir försvinnande liten. Det är litet aven krigsförklaring mot dem som har velat driva denhär frågan offensivt i det nationella arbetet med denavspegling det också skulle ha fått i arbetet i EU.Genom regeringens agerande är vi nu i färd medatt låta frågan glida i ett besluts-fattande i . Jag beklagar det, och jag tycker attdet är trist. Man kan bara hoppas att harstörre kraft att ta i den här frågan än vad regeringenhittills har visat. skall inte genom regering-ens försinkande förledas att inta en lika senfärdigattityd till den här frågan.Herr talman! Jag vill allra sist återkoppla litetgrand till det som tog upp i en av sinaanmärkningar. Det gällde naturligtvis kärnkraften.Göte sade att ser den framtidaanvändningen av kärnkraften som en kardinalfråga.Jag är över att tog upp den aspekten.Det jag blev litet intresserad av, , är:Vad är frågan, och vad är svaret?Anf. 130 () replikHerr talman! Vad som är frågan och vad som ärsvaret är ganska väl känt. Som bekant har vi frånmoderat sida sagt, att om vi i skall kunnaklara t.ex. koldioxidmålet, som är ett viktigt mål ochdär vi moderater har en högre ambition än majorite-ten, kan vi inte fullfölja avvecklingen av kärnkrafteninom ramen för det riksdagsbeslut som har fattats.Vi måste faktiskt använda kärnkraften längre iSverige, så länge den är tekniskt säker. Vi har i daginte de ersättningsenergikällor som ger möjlighet attkombinera energiförsörjning med kamp mot luftföro-reningar vad gäller målsättningen att uppnå koldiox-idmålet.Anf. 131 () replikHerr talman! Ett svar är klart: Det fattade riks-dagsbeslutet skall enligt rivas upp. Detär tydligt och klart utsagt, kanske för första gången.Men den andra frågan kvarstår.Vi skall använda kärnkraften längre än 2010, sålänge den är tekniskt möjlig att använda, säger . Då kvarstår frågan: Hur länge är det?Anf. 132 () replikHerr talman! Det är givetvis utomordentligt svårtatt uttala sig om hur länge den ena eller andra reak-torn är tekniskt tillförlitlig och säker, när vi ser detta iett framtidsperspektiv.Vad som är angeläget i det här sammanhanget somvi ser det från moderat håll är detta faktum: Om viinom ramen för EU-samarbetet skall få en trovärdig-het när det gäller vår egen möjlighet att uppnå koldi-oxidmålen - de må vara satta efter majoritetens lägreprioritering eller efter vår högre målsättning i enlighetmed - är det också viktigt att vikan presentera en trovärdig energipolitik i den över-skådliga framtid som vi här talar om.Anf. 133 () replikHerr talman! Trovärdigheten finns nog redan närdet gäller vår koldioxidpolitik. Det är en ganska utta-lad attityd från de flesta länder som vi samverkarmed. har kommit erkänt långt med att minskasina koldioxidutsläpp. Jag tror att det är få bedömarepå internationell nivå som relaterar vårt fortsatta age-rande när det gäller koldioxiden till kärnkraften. Detär en felsyn.Jag tror att de flesta relaterar det till möjlighetenatt öka energieffektiviseringen och möjligheten attöka intaget av biobränslen och det som förut hette denya energikällorna. Jag tror uppriktigt sagt att det ären förlegad syn att koppla ihop kärnkraftens avveck-ling, som den ser ut , med frågan om koldiox-idökningen. Därför tror jag inte att det finns någonrisk för ett sviktande anseende för svensk energipoli-tik om vi med kraft tog itu med att börja med kärn-kraftsavvecklingen.Anf. 134 ()Herr talman! Europeiska unionen är det hittillsbästa organet för att minska gränsöverskridande mil-jöproblem i vår del av världen. Genom EU finns uni-ka möjligheter att fatta bindande överstatliga beslut,och det finns unika möjligheter att ställa de ländersom inte följer reglerna till svars.Men EU kan bli ännu bättre. Jag vill att EU skallbli världens effektivaste miljöorganisation. Det gårom progressiva länder är medlemmar, om medlem-marna utnyttjar medlemskapet fullt ut och om manarbetar för förändringar som ökad öppenhet, flermajoritetsbeslut och att miljömål tas in i grundläg-gande fördragstexter. Viktigast av allt är att EU börvidgas till att omfatta länder i Öst- och Centraleuropa,bl.a. för miljöns skull.Tyvärr, herr talman, verkar regeringen sakna vi-sioner för det svenska arbetet med miljöfrågorna iEU. I skrivelsen 1994/95:167 om det svenska miljö-arbetet i EU presenterar regeringen sin syn på hur detarbetet skall bedrivas. Eftersom socialdemokraternainte har någon strategi för de institutionella frågorna -dvs. hur de vill utveckla EU:s beslutsordning ochdemokratiska kontroll - nöjer sig regeringen med enredogörelse av inställningen i ett antal sakfrågor.Visserligen håller vi i liberalerna medom att de här frågorna är väsentliga och att EU:sbeslut bör gå i riktning med önskemålen i skrivelsen.Men frågorna är inte särskilt kontroversiella här ikammaren. I de flesta fall ställer regeringen sig bak-om ståndpunkter som redan omhuldas av ett antalandra EU-länder och som härstammar från dokumentsom det femte miljöhandlingsprogrammet och vitbo-ken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning.Följaktligen har det varit ganska lätt för utskottetatt samlas kring tankegångarna i skrivelsen. Missnöjetmed regeringen rör i stället vad den inte säger ochbristen på visioner. I ett fall har utskottet sagt ifrån attmiljöfrågorna måste ges större tyngd i EU genom attta ställning för att principen om en hållbar utvecklingförs in i EU:s grundläggande fördragstexter.Den här skrivningen har egentligen tillkommit ge-nom motionsyrkanden från och Miljöpar-tiet, men det framgår inte, på grund av det nya sätt attskriva betänkande som tillämpats av utskottet.