prot · GJ097 · 1995-10-12 00:00:00 — Idén om ettoljeförgasningskraftverk har förhoppningsvis för gottavsomnat, men har ersatts av egna ut-byggnadsplaner.Det tredje hotet är det fortsatta motorvägsbyggetgenom Bohuslän.Allt det här bygger, enligt min mening, på grund-läggande felsyn när det gäller våra möjligheter attnågorlunda värdigt överleva . Vi använderfel energikällor. , författaren tillboken , har målande uttryckt saken så, att viöppnade själva helvetet när vi bröt oss ned i jordskor-pan. Tänkvärt!Den fossilbaserade energin - till skillnad från denförnybara - hör inte hemma i vårt ekologiska system,i vår biosfär, och skapar i stigande grad problem föross. Med detta vill jag säga att en av våra viktigasteuppgifter måste vara att snabbt minska vårt uttag urjordskorpan, minska kol-, olje-, naturgas- och uranan-vändningen, för att i ett litet längre perspektiv så gottsom helt avveckla detta gissel för livet på jorden.Alltså: Miljöhot nr 1 - och talar jag utifrån Bo-husläns horisont - är det som händer med Skagerrak.Det råkar vara det här halvklotets rikaste reproduk-tionsområde och en av de största soptippar-na. Det går givetvis inte ihop. Övergödningen, fram-för allt från trafiken och en läckande kustbygd,giftdeponierna, inte minst militära dumpningar avkrigsmateriel - senast Aktuellt när fiskare fickupp nitroulen för tredje gången från gamla Bofors-dumpningar i sina nät.Här finns ansamlingar av andra giftiga kemikalieroch tungmetaller i bottensedimentet, som kommerfrån flodsystem och från oljefält.Havet ligger där det ligger, och det mår förfärligtdåligt, i princip är det faktiskt dödssjukt. Skall vi dåöver huvud taget diskutera nya oljeutvinningsprojektmed allt vad dessa medför av kontinuerliga utsläpp -för att inte tala om vad som händer vid en s.k. utblås-ning. Nej, det måste stå helt klart för norrmännen attvi aldrig kan acceptera deras provborrningar i Skager-rak. kan sådana vara verklighet, om vi intekan få vår nordiska granne att ta sitt förnuft till fånga.Här vilar ett stort ansvar på regeringen, tycker jag.Miljöhot nr 2: När oljan tagits upp ur jordskorpanskall den raffineras. Det är då de kontinuerliga an-greppen mot vår biosfär börjar. , ett av vårastörsta raffinaderier i , har vräkt ut svavel, kväveoxider, kolväten och inteminst koldioxid i luften. Dessa ingår inte i det naturli-ga kretsloppet utan adderar sig själva ochskapar obalans. utsläppsgränser har frånbörjan varit alltför rundhänta.Teknikutvecklingen har inte avspeglats i strängarekrav, vilket nu medför att man kan utöka sin verk-samhet utan att behöva tillstånd för mer utsläpp. Nå-gon miljömedicinsk konsekvensbeskrivning värdnamnet har ännu inte gjorts. Det är märkligt.Sjukvårdspersonal har undrat överde ökade antal fall av sköldkörtelförändringar ochcancer bland befolkningen i raffinaderiets omgivning.Var finns försiktighetsprincipen?Även om man har kunnat begränsa svavelutsläp-pen och i någon mån kväveoxiderna kvarstår omfat-tande utsläpp av kolväten och koldioxid. Naturensbelastningsgränser har överskridits om,det vet vi. Hur är det med människans?Bohusläns natur är överkörd i flera bemärkelser.Det tredje miljöhotet är nämligen satsningen på detunga vägtransporterna, ett både förlegat och felaktigtsystem med förödande effekter på miljön. Som mo-torväg når nu E 6 fram till Forshälla strax söder omUddevalla. I norra länsdelen är vägen påflera ställen för smal och mycket trafikfarlig.Av tioårspaketet för vägutbyggnad i nu ca 1,9 miljarder, vilket just skulle kunnaräcka till en god vägstandard fram till norska gränsen.Men i stället väljer nu motorvägsivrarna att satsadessa pengar på en ny brosträckning med motorvägöver Sunningsund, ett mycket värdefullt kultur- ochmiljöområde. Helt fel.Man har också försökt att göra sken av något slagspolitiks enighet i frågan, vilket är osant. ,Vänstern och kds vill ha ett stopp på mo-torvägsbygget och i stället använda pengarna till en13 meter bred väg på resten av E 6.Samtidigt vill vi i ha en transportväx-ling till järnväg och sjöpendeltrafik utmed kusten. på hela sträckan skulle cementera fast oss itankefelsfällan. Som tur är, vilket bekräftades avAnna så sent som i gårdagens debatt, har rege-ringen i princip sagt nej till ytterligare motorväg. Jagutgår ifrån att det också skall gälla E 6.Fru talman! Det är hög tid att rätta till tankefelenoch växla om transportmedel, energikällor och göd-ningsmetoder. Det är hög tid att rätta till tankefelenoch ändra vårt förhållningssätt när det gäller hälsa ochframtida generationers överlevnad.Anf. 202 ANN-KRISTINEJOHANSSON (s)Fru talman! I har vi ett talesätt som sä-ger: Det orner sig i möra och gör det inte dä så kvetterdä.Ibland kan man använda sig av detta talesätt, meninte alltid. Man måste jobba för förändringar.Värmland lider fortfarande av hög arbetslöshet -problem som vi delar med framför allt skogslänen. Vihar skogen, vi har järnet, vi har många människormed idéer, vi har ett rikt kulturarv att ta till vara ochutveckla, vi har kooperativ och så har vid det värm-ländska kynnet, vilket det talesätt som jag inleddemed är ett bevis på.Kort sagt, vi har mycket i som vi kanutnyttja.Skogen är ett sådant exempel. Många har haft sin utkomst ur skogen. Meni och med den maskinella utvecklingen har de flestaarbetstillfällen försvunnit.Vi måste alltså satsa mer på forskning om och ut-veckling av bioenergi med skogen som råvara. Vimåste satsa på produktutveckling och vidareförädling.Skogen är en resurs som vi måste lära oss att utnyttjamycket mera. Vi skall ta till vara skogsråvarornahemma och vidareförädla dem här, inte skicka virkettill utlandet och sedan få tillbaka möbler och annat.För det finns kunskap och arbetskraft.När det gäller kvinnors arbetsmarknad så måsteden breddas. Vi måste stötta kvinnligt företagande,och det är glädjande att ett kvinnligt resurscentrum ärpå gång i länet.Vi har många kvinnor som lever på landsbygden,och de behöver stöd och hjälp för att kunna genomfö-ra sina idéer, våga starta egna företag och ge sig ut påokänt vatten.Det är ofta kvinnor som står bakom de lokala ut-vecklingsgrupperna, där det egna engagemanget ochbygdens behov har varit pådrivande. Samhället måstestödja dessa grupper för det måste gå att leva och bo ihela Sverige.Samtidigt finns det andra stora problem, t.ex. bristpå riskvilligt kapital som stöttar innovationer.Det här har jag ett tydligt exempel på, och det ärflygplansfabriken i , ASL. Man har en bra idésom det enligt undersökningar finns en stor marknadför.Det gäller tillverkning och försäljning av ett litetnätt högteknologiskt skolflygplan. Lokalt har detplöjts ner energi och pengar. Men vad som fattas ärriskvilligt kapital. har företaget gått i konkurs. 35anställda har blivit arbetslösa i stället för att 125 per-soner skulle ha kunnat få jobb.Allt var klart. Certifieringen var klar, två plan varframtagna, kunderna fanns och sedan gick det intelängre. Pengarna tog slut innan man hann få in någragenom försäljningen.Fru talman! Med detta menar jag att vi inte fårstoppa innovationer genom att de skall fastna i enbyråkratisk kvarn. Vi måste våga satsa på nya idéer.Det måste finnas riskvilligt kapital som kan satsas isådana här fall.Den här fabriken hade kunnat bli det stora lyftetför Hagfors.Ett ytterligare exempel är det relativt nystartadeLesteel, ett stålverk i , som föll på målsnö-ret. Det gick i konkurs på grund av en obetald notafrån en engelsk storkund, och det räckte för att knäckastålverket. 54 anställda fick gå hem, och det är kata-strof för ett sådant litet samhälle som Lesjöfors.Det här handlar om att kunna överleva på sinahemorter. Det handlar om regionalpolitik och omriskvilligt kapital.Sedan har vi chipsjätten funderingar påvar 130 jobb och tillverkning skall ligga. I Filipstadfinns de anställdas kompetens och lojalitet. Här hartillverkningen funnits . Skulle OLW flytta frånFilipstad så skulle bygden drabbas av ännu mer ar-betslöshet, eftersom stålföretaget också liggeri kommunen.En annan viktig fråga som jag också vill passa påatt ta upp är som kan bli ett nytt försvar-scentrum. Där har vi , ,Riskcentrum och Försvarets sjukvårdscentrum. Kortsagt, vi har alla förutsättningar att göra tillbas för en mycket viktig framtida försvarsgren.Vi måste kämpa för att skall få behållaarbetstillfällena. Därför kan vi inte följa vårt talesättsom jag inledde med.Förutsättningarna för att allt detta skall lyckas iVärmland är att infrastrukturen är väl utbyggd, såvältelenät, järnväg som väg, i enlighet med de förslagsom vi har lagt fram här i riksdagen.Fru talman! Vi har haft en speciell vår med snabbsnösmältning och mycket regn, som gjort att Klaräl-ven svämmade över. Det har drabbat turistföretag,husägare och jordbruket. Runt har vi detmesta av värmländsk ekologisk odling. Översväm-ningen har gjort att det här årets odlingar är utslagna,och framtiden är oviss för många av företagen.De som drabbats har behov av samhällets stöd.Det är viktigt att det finns beredskap för sådana härhändelser, för det kommer att hända igen - det vet vi.Vi kan dra paralleller med som i och för sigdrabbades hårdare. Men där gick samhället in ochhjälpte till på ett mycket tidigare stadium.Därför menar jag att vi måste se över hur vi kansköta detta och även se hur vi i dagslägetkan hjälpa dem som har drabbats.Fru talman! Avslutningsvis vill jag säga att detfinns många problem, men det finns också stora ut-maningar när det gäller regionalpolitiken. Det gälleratt våga och att stötta idéer. Det måste också finnasriskvilligt kapital.Vi vill ju att hela skall leva, att folk skallkunna bo kvar, att det finns jobb, service och öppnalandskap. Det gör att ett län som kan fort-sätta blomstra.Jag har pekat på några problem och några utveck-lingsmöjligheter som finns. Jag hoppas att det går attlösa problemen och stötta utvecklingen.Anf. 203 ()Fru talman! Förmodligen har tiden och verklighe-ten gått ifrån möjligheten att genom inlägg i riksda-gens allmänpolitiska debatt lösa frågor av regionaloch lokal natur. Litet nedlåtande brukar journalister -och för all del också vi själva - beskriva sådana härtal som inslag i "hembygdens dag". Förvisso är detockså så att varje region med goda skäl kan lamenteraöver sin situation. Trots dessa dåliga odds tar jag tillorda i debatten för att lyfta fram situa-tion.Mitt hemlän förlorade vart sjättejobb. Vi tillhör de absolut hårdast drabbade länen.Endast grannlänet har tappat fler jobb undersamma period.Detta har alltså skett i landets mest industrialisera-de län - ett län präglat av storföretag som ABB ochVolvo, av stålföretag baserade på flerhundraårigjärntradition och av företag med mycket starkt ex-portberoende. Länets höga industrialiseringsgradinnebar stor sårbarhet.Ett sätt att statistiskt se resultatet av denna förlustav jobb är att jämföra förvärvsfrekvenserna åren 1990och 1994, alltså att se hur stor andel av kvinnor re-spektive män som har jobb.Bland kvinnor har förvärvsfrekvensen sjunkit från76 % till , alltså med . Uttryckt påannat sätt; av 76 kvinnor som hade arbete 1990 är detnumera 12 som saknar jobb. Förvärvsfrekvensen förmän har också sjunkit dramatiskt. Visserligen hardärigenom skillnaden mellan männens och kvinnornasförvärvsfrekvens utjämnats. Men det är en klen tröstnär det sker på detta erbarmliga sätt.Under 1995 har en viss förbättring skett. Antaletpersoner som är arbetslösa eller deltar i olika slagsåtgärder har sjunkit med ca 1 000 personer från sep-tember 1994 till . Viss återanställninghar skett i företagen, men vi har ännu inte sett denslutliga effekten av minskningarna inom den offentli-ga sektorn. varslades 100 personermer än under motsvarande månad året innan, vilketalltså sammanhänger med ett större varsel i Arboga.Där varslades 170 personer vid Aero Supportom uppsägning.Fru talman! Det hjälper föga att gnälla. Ej hellerbåtar det att vi politiker enbart ägnar oss åt att tala omför de arbetslösa vems fel det är att det har blivit såhär.Givetvis är alla myndigheter och organ i Västman-land ständigt i arbete med att försöka främja utveck-ling och ökad sysselsättning för västmanlänningarna,både inom länet och genom ökad pendling.Vi har försökt att satsa på infrastrukturer. Nyligenfärdigställdes motorvägsdelen mellan ochArboga. Vi väntar på en fortsättning mot ochdär bortom.Den allra största insatsen just nu är byggandet avMälarbanan mellan , och Stockholm.Banan är ett samarbetsprojekt mellan ochMälarbanans , där landsting ochkommuner genom sina insatser visar att man vill göranågot för att locka statliga pengar till länet. Det är ensatsning på totalt 4 miljarder kronor.Tyvärr ser det just nu ut som om dessa pengar sat-sats förgäves. I alla fall blir det en förskjutning, så attdet dröjer tills de kan nyttiggöras. skall hela banan vara klar . Att avtaletinte beror på att och kom-mun inte kan komma överens om var banan skallbyggas mellan och . Kommunenhävdar sitt planmonopol och vill alltså inte accepteraBanverkets lösning. förslag innebär enmycket dyrare lösning, och till den finns det intepengar.Järnvägssträckan är inte ba-ra en fråga för oss som bor långt ut i ,utan den har också stor betydelse för pendlarna iStockholms närområde.Jag förväntar mig ett snabbt agerande från rege-ringens sida, så att samhället kan nyttiggöra sig deresurser som vi nu håller på att satsa. Vi vill inte nöjaoss med en snabbjärnväg som slutar i . Ävenom det är en förträfflig ort, ökar det ändå inte syssel-sättningen i Västmanland.En annan viktig fråga för västmanlänningarna som har fått nya lokaler ochsom har möjligheter att utöka sin utbildning. Den fickett mycket stort antal nya sökande inför höstens in-tagning. En del nya program inom bl.a. ekologiskekonomi lockade många sökande. Omfattningen påutbildningarna är emellertid otillräcklig med hänsyntill regionens behov av både arbetskraft för de befint-liga verksamheterna och alla de nya företag sommåste komma till stånd för att arbetslösheten skallkunna pressas tillbaka.En annan sak som, enligt min mening, kan ge ettstort antal nya jobb är att vi använder en del av lan-dets till odling av energigrödor. Om viersätter oljeimport med energi från inhemska förnyba-ra råvaror, leder det till minskat tryck på handelsba-lansen och skapar nya jobb. Dessutom är det nöd-vändigt, både av ekonomiska skäl och för möjlighetenatt ta in nya medlemmar i , att jordbrukspolitikenläggs om radikalt. Det kan aldrig ske med mindre änatt alternativa grödor tillåts växa på stora delar av dentillgängliga åkermarken.Riksdagen fattar inte beslut om lokalisering, menKöping är ett bra alternativ för en etanolfabrik. Vadriksdagen däremot fattar beslut om är vilka skattevill-kor som skall gälla för etanolanvändning. Här kanalltså påverka.Handelsbalansen, sysselsättningen och jordbruks-omställningen är var för sig och tillsammans godaskäl för att starta en etanolproduktion i . Detär dags att övergå från ord till handling. Dessutom ärökad etanolanvändning och minskad oljeförbränningbra för miljön.Anf. 204 ()Fru talman! Jag skall ta upp tre kommunikations-frågor, som har stor betydelse för arbete och tillväxt iNorrlands inland. Det gäller , Inlands-banan och de enskilda vägarna.Flygplatserna i inlandet finns i , ,, , , , Gällivareoch . Det fattas en flygplats i . Paja-la kommun har ansökt hos om att fåbygga en sådan och ta den i drift men har fått nej. Jaghar överklagat negativa beslut tillregeringen.Jag frågade kommunikationsministern närbeslut om skulle tas i regeringen ochfick beskedet att det skulle ske . Svaret harännu inte kommit, och det är naturligtvis mycketangeläget att kommunen får ett positivt besked frånregeringen om att man får sätta i gång byggandet aven flygplats i . Alla vi som bor i är mycket väl medvetna om den betydelse braflygförbindelser har för utvecklingsmöjligheterna förde berörda orterna i inlandet.Riksdagens revisorer har för sedan lämnaten rapport till oss om , och vi skall be-handla den . Revisorerna lägger fram ett braförslag, att vi skall uppdra åt regeringen att undernästa år lägga fram förslag om hur trafiken skall fi-nansieras efter 1998, när den femåriga försöksperio-den är slut. De räknar upp de funktioner som Inlands-banan har regionalpolitiskt, miljöpolitiskt, trafikpoli-tiskt och inte minst kulturpolitiskt.Till de här funktionerna skulle jag vilja lägga enfunktion som revisorerna inte har tagit upp, nämligenatt och , , utgörden enda konkurrens som har i vårt landför drift och förvaltning av järnväg.IBAB är ett litet banverk i inland. Detägs av kommunerna längs . IBAB driverInlandsbanan precis som driver de andrabanorna i . Våra revisorer har konstaterat attIBAB har lyckats klara underhållet till en lägre kost-nad än vad hade beräknat, och de beröm-mer faktiskt IBAB för detta.Om vi betänker att får 3 miljarder kro-nor från oss för att driva övriga järnvägar i landet, kanvi förstå att en konkurrens kan få stora positiva effek-ter. kan göra effektivitetsvinster i den täv-ling som kan utvecklas med IBAB. IBAB driver ock-så en del nya och intressanta idéer på järnvägensområde.Vi halverade anslaget till de enskilda vä-garna, men vi beslutade också att regeringen skulleanalysera hur samhällsmedlen till vägföreningarna utei landet används av dessa föreningar. Motivet tilldenna analys var önskemålet att kunna behålla deenskilda vägarna öppna och tillgängliga för allmänhe-ten och att man inte skall behöva lägga ned färjelinjersom drivs enskilt.Analysen skall göras under detta år. Det föreliggeren tidspress även i den här frågan. beslutarstrax om fördelning av statsmedlen tillde enskilda vägarna. Om analysen inte görs färdig igod tid, så att regeringen hinner ge signaler till om hur medlen skall fördelas, kan resultatet bliatt en hel rad enskilda vägar bommas för och att ettantal färjelinjer stängs . Det vore heltoacceptabelt. Det ligger ett mycket tungt ansvar påregeringen att så inte blir fallet.(forts. 8)5 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner1995/96:44, 46 och 65 till trafikutskottet1995/96:71 till kulturutskottet1995/96:75 till skatteutskottet1995/96:79 till arbetsutskottet1995/96:80 till konstitutionsutskottet1995/96:86 till trafikutskottetFörslag1995/96:RFK2 till konstitutionsutskottetAjourneringKammaren beslöt på förslag av talman-nen att ajournera förhandlingarna till dåbordläggning av ärenden skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.45.6 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner1995/96:5 Lag om företagsrekonstruktion1995/96:11 örlogsvarvs framtid1995/96:22 Tvåpartsprocess m.m. i de allmänna för-valtningsdomstolarna1995/96:42 Godkännande av FN:s konvention förbekämpning av ökenspridning1995/96:49 tillträde till förver-kandekonvention1995/96:52 En ny vapenlag1995/96:55 Dubbelbeskattningsavtal mellan Sverigeoch Ukraina1995/96:59 Sjukvårdssamverkan mellan landsting1995/96:63 Ändringar i lagen om allemanssparande,m.m.1995/96:66 Försäljning av vissa högskolefastighetervid i , m.m.1995/96:69 Vissa socialförsäkringsfrågor, m.m.1995/96:70 Ändring i lagen om statligt stöd för ban-ker och andra kreditinstitut1995/96:74 Ökad bankkonkurrens1995/96:76 Finansiering av tilläggsavgift för mjölk-kvoter, m.m.1995/96:82 Ökat ansvar för Konsumentombudsman-nen och på området finansiellatjänster1995/96:88 Lag om skydd för beteckningar på jord-bruksprodukter och livsmedel, m.mSkrivelse1995/96:13 Redovisning av Allmänna pensionsfon-dens verksamhet år 19947 § Kammaren åtskildes kl. 19.46.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 17av talmannen därefter t.o.m. anf. 60 (delvis)av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 112(delvis)av andre vice talmannen därefter t.o.m. anf. 165(delvis)av talmannen därefter till ajourneringen ochav andre vice talmannendärefter till sammanträdetsslut.