prot · GI09116 · 1995-06-08 00:00:00 — Därför är det viktigt attregeringen nu accelererar takten när det gäller attutforma de svenska positionerna.Vi måste i allt arbete slå vakt om en effektiv be-slutsprocess, om ett fortsatt starkt inflytande för desmå länderna genom rimliga rösträttsregler, om of-fentlighetsprincipen och om en kraftfull utrikes- ochsäkerhetspolitik som kan hantera de problem somuppstår, som vi slår vakt om vår militäraalliansfrihet med den dubbla vetorätten.Kampen mot arbetslösheten måste bedrivas på allafronter - också genom EU.Vi kristdemokrater menar också att den socialadimensionen behöver fördjupas och förstärkas. Allttalar också, som jag nämnde, för att det mellan-statliga samarbetet när det gäller att bekämpa dengränsöverskridande brottsligheten måste lyftas in pågemenskapsnivå.Anf. 98 Statsrådet ()Herr talman! Jag tror inte att svaradepå fråga. Jag gör det i stället. Fråganillustrerar verkligen ganska falska teknik.Han ställde följande fråga: Hur var det nu med stick-provskontrollerna?Han har ställt massor med liknande frågor här.Han vill ge intryck av att regeringen, eller andra inte uppfyller löften somhar givits.Ja, visst är stickprovskontrollerna kvar på knark.Sverige behåller sina tullkontroller vad gäller knark.Det kan vara svårt att uttala sig entydigt om det harblivit fler eller färre beslag. Det har blivit mindreantal beslag på många ställen, men på vissa viktigaorter som och har å andra sidanbeslagen ökat. Sammantaget har tullen tagit mer can-nabis och heroin än undernågot kvartal 1994, ställde en retorisk fråga för att geinryck av att det förelåg något slags falskhet före ochefter folkomröstningen. Det var självmål, BirgerSchlaug. Stickprovskontrollerna är kvar.Det är ungefär likadant när det gäller konver-gensprogrammet. Det är en självklarhet att den svens-ka inriktningen är att sysselsättningsmålet skall omfat-tas av samma ambition som konvergenskraven. Dethar vi fört fram. Det är glädjande nog, BirgerSchlaug, också i den riktningen som utvecklingen iEU går under denna vår - både i och ikommissionens förslag om att man i sina konver-gensprogram just också skall redovisa utvecklingenpå sysselsättningsområdet.En hel del är kvar att göra, men det intressanta ärriktningen. Det går så att säga vår väg och inte denandra vägen, vilket inlägg nog gavintryck av för de flesta som lyssnade.Sysselsättning och arbetsmarknadspolitik har ock-så tagits upp från den andra kanten - av , , det är inte den typ av ar-betsmarknadspolitik som regeringen förde, somledde till en tredubbling av arbetslösheten i Sverigeoch en femdubbling av långtidsarbetslösheten, somkommer att ligga bakom de förslag som den social-demokratiska regeringen kommer att lägga fram tillEU-nämnden och och sedermera till rege-ringskonferensen. Förslagen kommer att präglas avden anda som vi har samarbetat i inom det europeiskasocialdemokratiska partiet, och som också har präglatkommissionens arbete kring vitboken.Delors och de andra som har lagt fram vitbokenuppskattar att det handlar om att kunna skapa i stor-leksordningen 15 miljoner nya jobb , omden inriktning av arbetsmarknadspolitiken som viarbetar med förs vidare. Vi anser att man bör stärkaden inriktningen inför regeringskonferensen. Vi fåråterkomma till sedan.Gudrun har redan fått ett ordentligt be-mötande. Hon ställer något märkligt regeringar ellerpartiledningar i till svars för vad EU-parlamentariker uttalar sig om i iStrasbourg.Är det verkligen så, , att manförutsätter något slags centralstyrning från Stockholmav EU-parlamentariker? Man får väl ändå skilja påregeringar, partier och ! EU-parlametet skall ju faktiskt också vara en oberoendekraft. Det doftar litet väl mycket gammal stalinism omman verkligen menar att man skall centralstyra deEU-parlamentariker som skall väljas i valet i septem-ber från Stockholm.Vi diskuterade vetot ganska ordentligt här i riks-dagen för sedan. Det kan då rimligen enbartvara retorik som gör att debatten fortsätter. Frågan harklargjorts ganska ordentligt, men jag gör det en gångtill.Man säger att det som sades var nytt och att manaldrig hört det. Men de exempel som gav är ju exempel på frågor som hon har re-dovisat inför . Hon har ett antal gångerfrån vintern och framåt redovisat just problemen medbeslutsformerna. Frågor av typen poliser i ochfinansiering i har redovisats i EU-nämndenav tidigare. Det kan inte ses somnågon drastisk förändring. Man försöker undvikadebatten och att tala om var man själv står genom attskapa en debatt om debatten.Anf. 99 ()Herr talman! Jag blev bekymrad när jag hördeMats svara att han inte ville förespråka denarbetsmarknadspolitik som den förra regeringen be-drev. Jag förstod då att han kanske vill förespråka denarbetsmarknadspolitik som bedrevs . Detvar ändå den som ledde till det arbetslöshetens stålbadsom också dess konstruktör förutsåg att vi skullehamna i om den inte lyckades.Vi har tyvärr en mycket negativ erfarenhet frånEuropa av just socialistisk ekonomisk politik ellersocialdemokratiska partiers ekonomiska politik.Frankrike har erfarenhet av . Spani-en har lång erfarenhet av . Det är länder sominte har klarat sig så särskilt väl utan har hög ellert.o.m. extremt hög arbetslöshet.Vi har själva erfarenheter av den tredje vägenspolitik: Vi har låga reallöner och hög arbetslöshet iSverige.Vi har också erfarenheter av vad det innebär attstå utanför EU. Vi stod utanför mycket länge, längreän de flesta andra i . Vi vet att Sverigeunder den perioden kanske har drabbats hårdare avutanförskapet än vad vi själva har insett. EnligtOECD är det land som har klarat den eko-nomiska utvecklingen sämst under 70- och 80-talfram till . Det bör man ha med iminnet när man diskuterar effekterna av det svenskamedlemskapet.Helena undrade om man behöver ha såbråttom. Det behöver man kanske inte, men i tvåavseenden tror jag att man måste ha bråttom. Det enagäller att möjliggöra tillträdet för de central- ochösteuropeiska länderna, och det andra att se till att deneuropeiska unionen kan få kraften att förhindra ettandra . I det avseendet tror jag att det ärviktigt att gå fram om än inte med hast så utan atttappa tempo.Jag noterar att företrädare inte kom-menterar det faktum att ofta är mestlångtgående i vad gäller viljan att hacentrala detaljerade regler.Anf. 100 ()Herr talman! vill ha en konstruktivoch öppen debatt om det fortsatta samarbetet inomden europeiska unionen. Utifrån en i grunden positivinställning vill vi konstruktivt och kritiskt granskandevara med och bygga upp svenska hållningar införregeringskonferensen 1996.Jag vill betona att resultatet av regeringskonferen-sen måste vara så beskaffat att det för det första kanerhålla folkets stöd genom folkomröstningar i allaländer som så önskar och att det för det andra kanratificeras av varje lands nationella parlament. För ossi är det självklart att vi bör genomföraen folkomröstning i om regeringskonferensen1996 leder till genomgripande förändringar av Euro-pasamarbetet.Vi eftersträvar också väl förankrade svenska för-handlingspositioner i regeringskonferensen. Rege-ringen för ju hela talan. Det är ett mycketansvarsfullt arbete, och riksdag, organisationer ochallmänhet skall ju ges goda förutsättningar att ta delav förberedelsearbetet. Som ledamot av parlamenta-riska kommittén skall jag försöka bidra till att det bliren sådan bred diskussion och ta till vara det intressesom det svenska folket visade i folkomröstningen ihöstas.En första erfarenhet från den parlamentariskakommitténs arbete med ett första offentligt samtal häri är att det inför höstens EU-val finns enrisk att det kan bli en fortsättning av folkomröstnings-debatten. Ett sätt att möta detta är att vi politiker i allaoffentliga samtal pekar på vad vi vill göra i . Vi har ett gemensamt ansvar att motiveravåra väljare att använda sin demokratiska rättighet attrösta. Det är också spännande att vi för första gångenanvänder personvalsinstrumentet i hela landet.Slutligen kommer frågan om en utträdesparagrafofta upp. Min bedömning är att vi inte behöver vararädda för att driva det kravet. Det finns redan i mångapartigrupper i . Vi i harmed det i vår valplattform. Det har tolkats som eneftergift för vår nej-sida, men i de flesta internationel-la fördrag finns det en utträdesparagraf.Anf. 101 BO ()Herr talman! förklarade sitt ochsitt partis ställningstagande till förmån för att de cen-tral- och östeuropeiska länderna skall kunna få blimedlemmar i med sin respekt för de demokratiskarättigheterna. Om det nu är så att det är större glädje ihimlen när en syndare omvänder sig är det alltså i dagstor glädje i himlen.Däremot svarade hon inte alls på frågan om påvilket sätt man vill hjälpa till med att underlätta fördessa länder att bli medlemmar antingen ärmedlem i EU eller inte, men vi kan väl återkomma tilldetta.Birger har också anslutit sig till detta. Detinnebär väl att alla partier numera kan vara överensom detta. är också för att de öst- ochcentraleuropeiska länder som vill skall kunna blimedlemmar i , gärna efter folkomröstningar sägerhan. Vidare säger han att det gärna skall finnas enutträdesparagraf.Jag trodde att vi hade rett ut den senare frågan ettantal gånger genom att konstatera att man självfalletkan utträda ur EU. Det är väl ingen som tror någotannat än att man kan göra det ur ett samarbete mellan15, eller om det blir 25-30, europeiskademokratier.Birger passade också på att genom ensläng i förbifarten säga att var för en su-perstat. Det var väl bra att det sades. Om vi var detskulle vi förstås säga det.Det är nog så att vi är det mest Europavänligapartiet, men om besvärar sig ettögonblick med att läsa det program som vi presente-rade inser han också att vi ärför ett samarbete inom EU som inte handlar om ensuperstat eller en förbundsstat utan om ett nära sam-arbete mellan demokratier på ett unikt sätt.Jag uttryckte i slutet på mitt första anförande enförhoppning att vi , under den EU-debatt som äranordnad och som handlar om EU:s framtid, skulle fåveta mer om hur den ser på destora frågorna som står på dagordningen under nästaårs regeringskonferensen. kan vi bara konstateraatt bara har en chans till att tala omdet.Anf. 102 ()Herr talman! Jag tror att vi alla gärna skulle viljahöra vad regeringen vill, och inte bara att man vill haett rådslag i det socialdemokratiska partiet. Man ärändå regering i ett land där inte alla tillhör det social-demokratiska partiet. Landet som sådant bör ha enåsikt i dessa viktiga frågor.I har vi en åsikt om vad vi vill görai EU och vad vi kommer att arbeta för som EU-parlamentariker. Vi kommer att arbeta för demokratipå alla nivåer och för en ökad öppenhet i det samarbe-te som sker inom ramen för det reellt existerande EU.Vi kommer att arbeta för internationella program förökad sysselsättning. Det innebär att vi motarbetartanken på en ekonomisk och monetär union. Den harju en helt annan målsättning. Det är också därför viinte skriver under det konvergensprogram som rege-ringen kommer att lägga fram. Vi kommer att arbetaför minskad arbetslöshet, ökad sysselsättning ochökad makt åt löntagare, vilket innebär minskad maktför kapitalägare. Det är vårt program.Vi kommer att arbeta för fred och säkerhet i värl-den, inte bara i . Det innebär att vi villbryta ner supermaktsblock och låta bli att bygga uppnya militära allianser, vilket man är på väg att göra iEU.Vi kommer att arbeta för en bättre miljö genom attenvist hävda att ekologi och ekonomi måste gå sam-man. När målen krockar måste miljöhänsynen få gåföre.Det är vad vi tänker göra. Det är vad våra parla-mentariker kommer att säga i den valkampanj som viskall ha inför valet . Jag kommer sompartiledare att kräva att de personer som står påVänsterpartiets lista och säger dessa saker i valrörel-sen i också arbetar för detta när de sitter iEU-parlamentet. Jag tycker att det är hederlighet ochärlighet i politiken. Om vill kalladetta för centralstyrning och stalinism säger det väl-digt mycket om uppfattning omdemokrati.Anf. 103 ()Herr talman! Jag kommer att förskräcka herr tal-man nu genom att säga att jag ansluter till det somMats tycker är stalinism, nämligen att manskall veta vad man röstar på. Röstar man på en miljö-partist i valet till får man Miljöparti-ets politik i där den drivs av våraparlamentsledamöter. Om det är stalinism har jagmissuppfattat hela idéhistorien. Jag trodde att det vardemokrati.Moderaterna frågade hur vi ser på detta medöverstatlighet. Det är naturligtvis riktigt att vi tillhördem som först i riksdag har drivit kravet påjust överstatlighet när det gäller miljöfrågor. Redan1988 lade vi fram krav på en internationell miljö-domstol som skulle kunna döma både länder ochföretag som t.ex. inte uppfyller internationellt ingång-na konventioner. Vi är alltså för överstatlighet påmiljöområdet. Det har vi alltid varit i den gröna rörel-sen. Men det skall inte vara en propp. Det skall varalägsta golv. Det får inte vara ett tak, vilket det alltförofta är när det gäller EU:s stora miljöproblem, nämli-gen varor, produkter.Då återkommer vi till som sa-de att han och vill arbeta för den totaltfria marknaden. Det innebär bl.a. att länder inte får gåföre och ställa hårdare miljökrav på olika produkter,som man t.ex. har gjort i . Detta innebäratt hela dynamiken på marknaden blir förstörd. Det ärmöjligen det som är någon sorts stalinism, om man nuskall ta till sådana uttryck. Det är likriktning på mark-naden. Varje land måste självfallet har rätt att gå föreoch ställa hårdare krav. Det skapar dynamik och tek-nisk utveckling.Jag tror att den här sommaren kommer att bli enlång het sommar. Jag hoppas att valet till blir ett stort val där många deltar. Jag ärövertygad om att många vill ha in miljöengageradeoch miljökunniga politiker och dessutom de som ärkritiker till EU. Jag tror att man vill ha politiker somtar EU-frågan på allvar. Det gör i allrahögsta grad.Anf. 104 ()Herr talman! Låt mig först konstatera att BirgerSchlaug inte svarar på de frågor som jag ställde, omhan är beredd att ge kraftfullare verktyg för bl.a.gränsöverskridande narkotikabrottslighet. Han skakarpå huvudet; han är inte beredd att göra det.Jag konstaterar också att hellre äg-nar sin kraft åt halvkvädna populistiska tvetydigheterän att ta tag i det konkreta miljöarbetet inom EU.Miljöpartiet är alltså en bakåtsträvande kraft, ochandra får ta tag i miljöarbetet inom den europeiskaunionen.Birger säger att han gärna vill ha över-statlighet. En domstol skall upprättas med världensom arbetsfält, om jag förstod honom rätt. Jag önskarer lycka till med detta, som med överstatliga medelskall gripa sig an miljöfrågorna.Varför skall ånyo, , det bästa blidet godas fiende? Varför inte i stället konstruktivt tatag i de möjligheter som ligger öppna för Sverigeatt arbeta med miljöfrågorna i vår världsdel?Herr talman! Låt mig säga några ord om konver-gensprogrammet. Just nu pågår överläggningar mellanregeringen och ett antal partier om detta mycket vikti-ga nationella dokument, där skall visa föromvärlden hur vi skall lösa våra ekonomiska problem.Vi kristdemokrater anser att vi skall göra allt föratt uppnå konvergenskraven. Det är bra för Sverigemed lågt budgetunderskott, låg statsskuld, låg infla-tion, låg ränta osv. Därefter skall vi ta ställning till hurvi skall göra med EMU:s tredje steg.Jag hoppas att ni i regeringen nu tar de utsträcktahänder som finns, att ni verkligen gör vad ni kan föratt åstadkomma denna breda nationella samling, somskulle kunna göra att vi kan återupprätta förtroendetför att kan komma till rätta med sina problemoch därmed också få ner, långvarigt och väsentligt,räntan och stärka den svenska kronan.Anf. 105 Statsrådet ()Herr talman! Jag tycker att det är för tidigt att taställning till frågan om nya folkomröstningar, BirgerSchlaug. Vi får bedöma det när vi ser vad konferen-sens resultat blir och storleksordningen på de föränd-ringar som det kan handla om.En sak är jag bestämd på: jag delar inte Miljöpar-tiets uppfattning. menar, att om det blirsom man önskar sig i en folkomröstning skall maninte ha en ny folkomröstning - som när det gälldekärnkraften. Men om det inte blir som man önskar sigvill man ha en ny folkomröstning. Den typen av in-konsekvens står vi inte för.Jag har uppenbarligen också en annan uppfattningän om innehållet i den typ av dialogsom jag menar är viktig och som skall föregå desvenska positionerna. Vi hoppas där på en så storsamling som möjligt i . Ett land är ju starkareom uppslutningen är stor i landet när man driver sinapositioner i en regeringskonferens. Jag menar att demedborgarsamtal som regeringen för och det arbetesom den parlamentariska kommittén har satt i gångför att få i gång en ordentlig diskussion i , ärnågonting som vi i regeringen bör ta till oss när vi gårtill med vår uppfattning om hur enposition bör se ut och vill ha en dialog med riksdagenom detta. Det skall inte vara en meningslös diskus-sion, utan en diskussion där de som deltar skall vetaatt de har en möjlighet att påverka t.ex. regeringen.Jag är övertygad om att vi kommer att få ett brastöd för att kunna ge positionsförslag i en dialog medriksdagen, där målsättningarna - som jag tror att vi äröverens om i - skall kunna preciseras.Vad det handlar om i regeringskonferensen, BoKönberg, är dels att EU-samarbetet vid regeringskon-ferensen 1996 måste ges en starkare folklig förankringoch demokratisk legitimitet, dels att bana väg förEU:s fortsatta utvidgning, framför allt österut. Unio-nen och de resultat som uppnås måste vara demokra-tiskt förankrade och motsvara de förväntningar påsamarbetet som ställs av unionens medborgare. Var-dagsproblem måste kunna lösas. Regeringskonferen-sen måste lägga grunden för en utvidgning med län-derna i . Det är också enmycket viktig utgångspunkt.Utvidgning och fördjupning av samarbetet måsteföljas upp, enligt min uppfattning. Det finns ingenmotsättning mellan dessa mål. Unionen måste bliöppnare. Unionen måste bli enklare. Unionen måstebli effektivare. Det är i den typen av frågor som jag ärövertygad om att det kommer att gå att få uppslutningockså från andra länder för de svenska ståndpunktersom vi tillsammans i det här landet skall försökamejsla fram under detta år.Avslutningsvis kan jag säga, att utöver regerings-konferensen och utöver det vardagliga vill Sverigemed sitt medlemskap i verka för ett somär präglat av demokrati, solidaritet och öppenhet. Detär regeringens mening. En fortsatt sammanflätning avde europeiska staternas ekonomier tror vi kan bidratill att göra krig och konflikter lika otänkbara i Europasom de är mellan de nordiska länderna. På siktvill vi se en alleuropeisk fredsordning förverkligad,där militära lösningar på politiska problem är uteslut-na.Överläggningen var härmed avslutad.13 § (forts. från 10 §) Krigsmaterielexport(forts. UU20)Anf. 106 ()Herr talman! Det finns i svensk politikett par vägvalsfrågor som för partier nästan är anting-en/eller-frågor. Den ena frågan är kärnkraften, ochden andra är försvaret och därmed sammanhängandevapenproduktion och vapenexport.Det här är ideologiska frågor, väl förankrade iMiljöpartiet. Vi säger klart och tydligt i vårt partipro-gram att vi önskar att går före på nedrust-ningens väg, att en aktiv fredspolitik inte går att för-ena med svensk vapenhandel och att det i dagensförsvarstänkande, som bygger på nya och andra hot-bilder än de rent militära, är nödvändigt att utvecklaförsvarsmetoder som bygger på en omrustning avförsvaret.Enligt Försvarsberedningens rapport, som komnyligen, finns det inga politiska förutsättningar för ettväpnat angrepp mot . Hot-bilden mot har förändrats delvis efter Sovjet-unionens upplösning. Som nya hotbilder nämns flyk-tingströmmar, internationell kriminalitet och miljöka-tastrofer. När vi i denna kammare debatterade detsvenska biståndet talades det om hotbilder som fattig-dom och demokratiskt underskott, sårbarhet i energi-försörjning och vattenförsörjning.Sveriges vapenexport är till stor del avhängig avSveriges behov av vapen, naturligtvis, som i sin turberor på den försvarspolitik som förs. Landets vapen-produktion har en storlek både beräknad för egetbehov och beräknad för export.Jag kanske skall påpeka att det finns ett generelltförbud mot vapenexport - den sker på dispens.De svenska riktlinjerna är följande när det gällerkrigsmateriel för strid:Till stat som befinner sig i väpnad konflikt medannan stat får krigsmaterielexport inte godkännas, inteheller till stat som är invecklad i internationell kon-flikt, som kan befaras leda till väpnade konflikt, intetill stat som har inre väpnade oroligheter och inte tillstat där det förekommer omfattande och grovakränkningar av mänskliga rättigheter.Jag vill fråga om den fjärde punkten, om brott motmänskliga rättigheter som hinder för svensk vapenex-port, är ett starkt argument internationellt som manaccepterar. Det finns länder som visserligen harskrivit under konventioner om det men som inte sär-skilt bryr sig om varken uppföljning, kontroll ellerbestraffning av MR-brotten.Jag tror personligen att inget land vill stå vidskampålen med världens uppmärksamhet riktad påsig. är ett bra exempel.Bara ett par dagar efter icke-spridningskonferensen gjorde nya kärnvapen-sprängningar. De nya provstoppsavtalen blir inte klaraförrän , så det finns litet tid för nya experimentför en hänsynslös nation.När för de mänskliga rättighe-terna vid sitt möte i hade en punkt pådagordningen som gällde ett förslag till resolution därKina fördömdes för brott mot mänskliga rättigheter,gjorde enorma ansträngningar för att först stop-pa resolutionen och sedan hindra att den ens kom upppå dagordningen. Resolutionen avvisades vid en om-röstning med siffrorna 21 mot 20 och 12 nedlagdaröster. De 12 nedlagda rösterna anses vara ett resultatav ett intensivt lobbyarbete från sida. Det visaratt anklagelser för brott mot mänskliga rättigheter haren tyngd internationellt.Jag skall övergå till att tala om våra reservationertill betänkandet.Miljöpartiet och har en gemensamreservation, nr 2, som handlar om förändringar ikrigsmateriellagstiftningen. Det gäller slutanvändarin-tyg, följdleveranser och registrering av lätta vapen.Det sista yrkandet gäller en parlamentarisk utredningsom skall se över vapenexportpolitiken.Slutanvändarintyg används vid export av helasystem och innebär att köparen inte får sälja varanvidare. Det andra intyget, som heter "own productiondeclaration", används vid komponentleveranser. Detinnebär endast att köparen inte får sälja varan vidare iobearbetat skick. Här gäller begreppen svensk identi-tet och utländsk identitet, dvs. produkten skall varabearbetad på ett sådant sätt att den har fått en utländskidentitet.Samma sak gäller för samarbete mellan Sverigeoch andra länder om tillverkning och utveckling avnya vapensystem. Ett vapen som fått övervägandeutländsk identitet kan säljas vidare enligt de reglersom gäller för samarbetslandet.Följdleveranser betyder leveranser som krävs föratt tidigare köpta vapen skall bli funktionsdugliga,dvs. Det får inte röra sig omen komplettering av nya vapen som redan finns i bruk.Vi vill - och det står i reservationen - ta bortOPD-intyget som gäller komponenter och bara an-vända slutanvändarintyget och ha följdleveranser utandispenser. FN har ett register över konventionellavapen dit en stor del av medlemmarna rapporterarvapeninnehav och vapenöverföringar när det gällertyngre vapen. Vi yrkar att detta register skall omfattaäven lätta vapen, med tanke på den avgörande bety-delse också lätta vapen kan ha, speciellt i internamilitära konflikter, t.ex. i . FN:s general-sekreterare är inne på samma linje. ochVänstern har ett särskilt yttrande om detta i betänkan-det.I betänkandet sägs det också: "Utskottet utgår frånatt regeringen också framgent kommer att verka för enbegränsning och kontroll av den internationella va-penhandeln." Till den internationella vapenhandelnhör ju också den svenska vapenhandeln.Jag tycker att vi skall komma ihåg att när man ex-porterar vapen till ett land är man aldrig riktigt neu-tral.