prot · GI09115 · 1995-06-07 00:00:00 — I den meningen har debatten varitmycket viktig och betydelsefull.Jag skulle dock vilja fråga skolministern om honfortfarande hoppas att också de elever som har godasvenskkunskaper men invandrarbakgrund skall läsasvenska 2 i stället för ämnet svenska.Vi fick också i debatten lära oss att det inte hand-lar om två nivåer, även om propositionstexten faktisktantyder det, och detta är väl i så fall ett viktigt konsta-terande. I stället handlar det om helt olika ämnen.Konsekvensen av detta, skolministern, är att Social-demokraterna numera inte anser att alla elever skallha ämnet svenska som obligatoriskt ämne i gymnasie-skolan. Jag tycker inte att det är märkligt om mångaifrågasätter den slutsats som Socialdemokraterna i såfall har dragit.Jag har också i den här debatten upptäckt det somär det verkliga skälet till Socialdemokraternas arbetehär, och det är att man är bekymrad över möjlighetenatt rekrytera lärare som utbildar sig i svenska 2 ochmöjligheten att hitta tjänster för dem. Jag respekteraratt man kan ha den synpunkten, men jag tror likväl attdetta har lett tanken helt fel i den här propositionen.Anf. 212 Statsrådet ()Herr talman! Det är litet märkligt att höra hur Be-atrice söker efter orsaker till regeringens förslag.Vi har en mycket god grund för vårt förslag, sammagrund som hade när hon en gång avvisa-de förslaget. Men Läroplanskommitténs samladeremissopinion och en samlad expertis på språkforsk-ningsområdet stödjer regeringens förslag. Jag tyckerinte att det är någon helt dålig grund att stå på.Jag vill också dementera att det skulle vara någotslags efterhandskonstruktion att kraven i ämnetsvenska som andraspråk skulle vara likvärdiga i kvali-tet med dem som vi ställer i ämnet svenska som förstaspråk. Jag sade här i kammaren för snart två månadersedan i ett frågesvar till just :"Det är min uppfattning att kursplanerna i svenskasom andraspråk bör utformas så krävande att godkäntbetyg i svenska som andraspråk från gymnasieskolaneller den gymnasiala vuxenutbildningen skall kunnage allmän behörighet till högskolestudier. "Jag vill också på fråga svara att jagfortfarande har den uppfattningen att jag hoppas attelever som har ett annat modersmål än svenska kom-mer att välja att läsa ämnet svenska som andraspråk.Jag är oerhört oroad över tendenser till att man försö-ker släta över grundläggande brister i svenska språketsom kan uppenbaras senare, kanske när man redan ärantagen till högre studier. Då har man inte den språk-liga grund som krävs för att man skall kunna tillgodo-göra sig komplicerade resonemang och abstraktabegrepp.Jag är oroad över att man försöker dölja de bris-terna och inte i stället går in för att åtgärda dem. Där-för har vi ett särskilt ämne som är till just för att byg-ga den goda grund i svenska språket som alla behöveroch som behöver byggas på ett särskilt sätt för denelev som inte har svenska som modersmål.Anf. 213 (m) replikHerr talman! Jag skulle vilja ta upp den fråga somYlva ställde litet tidigare, om man måstevara svensk eller om det räcker med att tala svenska.De ungdomar som vi diskuterar i den här debattentalar i många fall dålig svenska, men de är svenskar.De är födda och uppvuxna här. Det får aldrig vara såatt definitionen på att vara svensk är att man talarsvenska. Det får inte ens vara så att man måste varasvensk, dvs. medborgare i vårt land, för att ha sammarättigheter och möjligheter i den svenska skolan.Jag tror att det är oerhört centralt för politiker attha klart för sig att det viktigaste vi kan göra för attalla skall platsa och få likvärdiga förutsättningar är attslå vakt om och stärka ämnet svenska i skolan och attarbeta med svenska språket.När man vill rekommendera många av de ungdo-mar som det gäller att läsa svenska som andraspråkhandlar det ju om att man vill att de skall göra detbara därför att de har föräldrar som kommer frånnågot annat land. Det är enligt min mening ett felak-tigt synsätt. Jag är rädd för att många ungdomar sommycket väl skulle kunna vara självklara i den vanligaundervisningen kommer att lockas att läsa en alterna-tivkurs eller, som skolministern säger, ett alternativtämne och därmed inte kommer att få möjligheter somär desamma som eller likvärdiga med kamraternas,och det bekymrar mig djupt.Anf. 214 Statsrådet ()Herr talman! kan inte frigöra sig fråntanken att det är en kvalitetsskillnad mellan moders-målssvenska och svenska som andraspråk, att detskulle handla om en A-kurs och en B-kurs. Men det ärinte det som det är fråga om.Jag kan dock förstå att lever i denföreställningen. Det är den enda tänkbara förklaringentill det hårdnackade motstånd hon tidigare som skol-minister visade och som riksdagsledamot visar motförslaget om att återinföra svenska som andraspråk.Låt mig en gång till säga: Det handlar inte om enA-kurs och en B-kurs. Det handlar inte om ett ordina-rie ämne och någon stödkurs. Det handlar om två tillsin karaktär olika ämnen, som bör ha lika värde iskolan och som bör resultera i likvärdig kvalitet ikunskaperna i svenska.Man lär sig ämnen på olika sätt. Det handlar intebara om vilken pedagogik som används i klassrummetutan också om de grundläggande resonemangen kringhur kunskaper växer och utvecklas - om man harsvenska som modersmål, fortsätter att utveckla detoch jämföra sina kunskaper i svenska med kunskaperi andra språk, eller om man har en grund i ett annatmodersmål och lär sig ett nytt språk, svenska, varvidman prövar de skillnader och likheter som man finnermellan sitt tidigare modersmål och det nya språket.Anf. 215 () replikHerr talman! De ungdomar som träffat och som talar dålig svenska, trots att de ärfödda här, har också jag träffat. Tror statsrådet verkli-gen att de ungdomarna blir hjälpta av en egen kurs-plan och av att svenska som andraspråk införs somkärnämne på gymnasiet? Tror att detär en lösning på detta jättelika problem? Är det intealldeles för sent? Är det inte att i efterhand kasta injästen i ugnen?Om det är det problemet som vi tillsammans skalllösa - och det tror jag faktiskt att vi vill, eftersom vialla är utbildningspolitiker och ofta är ute på skoloroch pratar med många ungdomar - skall vi då inte gåen annan väg så att vi kan hitta former för att barnsom inte har svenska som modersmål redan i dagisål-dern, och kanske ännu tidigare, får systematisk ochmetodisk träning i att lära sig ett annat språk? Här ärdet alltså fråga om fel väg.I den andra frågan, och där håller jag med Andre-as , har jag uppfattningen att man under tidenmellan propositionsskrivandet och debatten här i daghar ändrat sig om detta med eget mål. Det står ju ipropositionen att elever i gymnasieskolan ochkomvux med betyg både i svenska som andraspråkoch i vanlig svenska skall få tillgodoräkna sig bådabetygen. Då är det ännu mera ologiskt att här i dagsäga att det är samma mål. Någonting har hänt påvägen.Anf. 216 Statsrådet ()Herr talman! Självklart tror inte jag att det beslutsom fattar förhoppningsvis i morgon bittiom att svenska som andra språk skall vara kvar i sko-lan löser de på vissa håll mycket stora problemen medbristande kunskaper i svenska språket. Det sade jagockså i mitt huvudanförande.Vi vet att vi inte klarar av de problemen enbart in-om skolans ram. Vi vet att det krävs åtgärder också isamhället i stort. Det handlar om att viktiga nycklar äratt motverka bostadssegregationen och arbetslösheten.Det handlar också om att komma till insikt om beho-vet och vikten av goda kunskaper i svenska. Deninsikten är omfattande och betydande hos väldigtstora grupper av invandrare eller personer med in-vandrarbakgrund, men den är inte lika stor överallt.Det är viktigt att vi betonar behovet av goda kun-skaper i svenska och att vi skapar förutsättningar föratt man skall kunna skaffa sig de här kunskaperna.Där kan vi ändå göra något genom att behålla ämnetsvenska som andraspråk i skolan med de särskildamöjligheter som det erbjuder. Men jag tror inte att vilöser alla problem. Jag tror definitivt inte att manskall vänta med svenskinlärning tills bar-nen/ungdomarna kommer till eller gym-nasieskolan. Självklart måste detta vara centralt helatiden.Vi måste också ha en beredskap t.ex. för ungdo-mar som kommer till och som redan har nåtttonåren.Anf. 217 () replikHerr talman! Trots tredje vice talmannens avbö-jande huvudskakningar vill jag avslutningsvis säga attdetta icke på något sätt får ge ett intryck av att vihärmed vill minska det ansvar som harför att alla ungdomar förs fram till ett godkänt betyg isvenska.Anf. 218 ()Herr talman! Jag skall ta upp en mycket viktig frå-ga som behandlas i betänkandet, nämligen svenskasom andraspråk för elever med invandrarbakgrund.Herr talman! Låt mig understryka att jag i huvud-sak delar uppfattningen i utskottets betänkande och iregeringens proposition.Däremot är jag särskilt orolig på en punkt. Mål-sättningarna för ämnet svenska som andraspråk defi-nieras på ett suddigt och intetsägande sätt. betänkande kan det bli givet att svenskasom andraspråk för elver med invandrarbakgrundutvecklas till en andra klassens språkundervisning förandraklassens medborgare. Detta är verkligen inteandemeningen i utskottets betänkande.För att inte riskera att ämnet blir ett andraklassensalternativ till den "riktiga" svenskan är det nödvändigtatt likställa dess mål med svenska som förstaspråk.Det är samma språkkompetens som skall åstadkom-mas genom två olika pedagogiska metoder. Någotannat kan inte vara acceptabelt.För att undvika alla risker för särbehandling avelever som läst svenska som andraspråk borde ingaskillnader göras mellan ämnena vad gäller slutbetyget.Detta är särskilt viktigt när dessa unga människorskall söka arbete. Att till en arbetsgivare lämna betygsom visar att man har läst svenska som andraspråkkan innebära att denne reagerar negativt, dvs. arbets-givaren kan tro att personen i fråga inte har tillräckli-ga kunskaper i det svenska språket. Detsamma gälleräven vid ansökan till högre utbildning på universi-tetsnivå.Herr talman! Jag vill också understryka att utskot-tets betänkande och regeringens proposition innehål-ler mycket positiva inslag av valfrihet och förståelseför elevernas olika behov och kunskapsnivå. Det gördäremot inte den borgerliga reservationen. Modera-terna fortsätter konsekvent att bedriva en assimile-ringspolitik gentemot invandrargrupper. Den borger-liga reservationen präglas av blindhetinför de särskilda problem som drabbar den del avbefolkningen som har invandrarrötter.För att uppnå samma resultat - i det här falletsamma språkkompetens - fordras olika metoder ochdifferentierade insatser. Att erkänna att medborgarnahar olika förutsättningar är grunden för en politik somsyftar till att skapa likvärdiga möjligheter inför livet.Denna blindhet inför den mångfald av faktiska situa-tioner som präglar är förvånande medtanke på att det är fråga om partier som ofta säger sigvilja utveckla ett mer pluralistiskt samhälle.När det verkligen gäller försvinner valfriheten ochtanken på pluralismen. Det enda som återstår är ettprimitivt "lika för alla", oavsett hur olika människor-na egentligen är. Det är som någon har sagt: Somligabiter sig själva i svansen.Herr talman! Trots min kritiska synpunkt på ut-skottets betänkande och regeringens proposition, somjag hoppas att ministern lyssnar på, yrkar jag bifall tillutskottets hemställan. Den ger utrymme för valfrihetoch mångfald, och innehåller insikt om att det finnsolika behov och olika nivåer av kunskaper, ocksåbland elever med invandrarbakgrund.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )19 § Förslag om ytterligare anslag påtilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret1994/95FöredrogsJordbruksutskottets betänkande 1994/95:JoU20Förslag om ytterligare anslag på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /95(prop. 1994/95:125 delvis)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )20 § BordläggningAnmäldes och bordladesKonstitutionsutskottets betänkande1994/95:KU42 Anpassning av ersättningsreglernaLagutskottets betänkande1994/95:LU31 betänkande1994/95:JuU25 Åtgärder mot den ekonomiska brotts-lighetenTrafikutskottets betänkanden1994/95:TU27 Ändringar i fartygssäkerhetslagen1994/95:TU28 Partsställningen i mål enligt yrkestra-fiklagenFörsvarsutskottets betänkande1994/95:FöU7 Vissa forskningsresurser tillMilitärhögskolanJordbruksutskottets betänkanden1994/95:JoU21 Vissa ändringar i miljölag-stiftningen till följd av EU-medlemskapet21 § Beslut om fortsatt ärendebehandlingPå förslag av tredje vice talmannen medgav kam-maren att ärendebehandlingen skulle fortsättas vidmorgondagens arbetsplenum.22 § Kammaren åtskildes kl. 23.14.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 7 § anf. 33 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. voteringen ,av andre vice talmannen därefte t.o.m. voteringen ,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 16 § anf. 127(delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. ajourneringenkl. 17.57,av andre vice talmannen därefter t.o.m. 17 § anf. 180ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.