prot · GJ099 · 1995-10-17 00:00:00 — har frågat soci-alminister om vilka åtgärder regeringenavser att vidta för att stävja det omfattande bidrags-fusket. Arbetet inom regeringen är så fördelat att detär jag som skall svara på frågan. Jag kan nämna attjag skriftligen har besvarat en lik-nande fråga från fråga är föranledd av denrapport om bidragsfusk som Riksrevisionsverketnyligen har publicerat. I rapporten redovisas en kart-läggning över omfattningen av fusk, överutnyttjandeoch systembrister i socialförsäkringssystemen ochvilka kostnader detta för med sig.För socialförsäkringssystemens legitimitet är detmycket angeläget att folk i allmänhet är övertygadeom att systemen fungerar effektivt och att pengarnafördelas till dem som de är avsedda för.Men jag vill först poängtera att det är viktigt attden debatt som förs inte blir enbart en onyanseradfuskdebatt, utan att denna debatt ingår i den störredebatt som förs om våra välfärdssystem. Det är bl.a.mycket viktigt att socialförsäkringssystemen är robus-ta i sig själva och att lagstiftningen är tydlig så att deninte leder till annan tillämpning än vad lagstiftaren haravsett.Det är också viktigt att konstatera att det verkligafusket är relativt ovanligt och att de som får ersättningfrån socialförsäkringssystemen som regel får denersättning som de är berättigade till.Fusk i våra välfärdssystem är ändå helt oaccepta-belt och måste med kraft bekämpas. Detta är särskiltviktigt med tanke på de stora besparingar som varitnödvändiga med anledning av det svåra statsfinansiel-la läget. Det är därför mycket angeläget att arbeta föratt begränsa fusk och att undanröja systembrister.Av den lämnade regeringsförklaringenframgår också att regeringen ser allvarligt på bidrags-fusk och att fusk och felutnyttjande av bidrag medkraft kommer att motverkas. När socialförsäkringsut-skottet behandlade frågan om bidragsfusk ansåg mandet värdefullt att regeringen lät göra en kartläggningav bidragsfuskets omfattning. Först när kartläggning-en är klar kan man enligt betänkandet bedöma omåtgärder behövs för att komma till rätta med fusket.Därefter bör regeringen till redovisa resul-tatet av kartläggningen liksom förslag till eventuellaåtgärder för att komma till rätta med fusket.Med anledning av socialförsäkringsutskottets be-tänkande lät regeringen göra enkartläggning, vilken alltså har redovisats tillregeringen. Arbetet med att utvärdera RRV:s rapportoch med att ta fram förslag till åtgärder har påbör-jats inom regeringskansliet.Jag kan även informera om att nya regler har in-förts fr.o.m. oktober månad i syfte att förbättraunderlaget för bedömning av rätten till förtidspension,vilket även innebär ökade möjligheter för försäk-ringskassorna att förhindra missbruk och överutnytt-jande när det gäller förtidspension.Jag vill också nämna att regeringen tagit initiativtill utredningar om dels bostadsbidragssystemet, delsbidragsförskottssystemet som bl.a. skall se över möj-ligheterna att minska missbruk i systemen. Dessutompågår en översyn av bl.a. förtidspensionssystemet iSjuk- och arbetsskadekommittén.Anf. 51 ()Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet för sva-ret. Det är bra att det nu har gjorts en kartläggning avbidragsfusket. Detta är någonting som med jämnamellanrum har diskuterats ute i samhället. Egentligenär väl tre rapporter en bekräftel-se på det som man har anat.Men statsrådet konstaterar att det verkliga fusketär relativt ovanligt. Det uppgår dock till så oerhörtmycket som till 5,7 miljarder . Ändå befararRiksrevisionsverket att siffrorna har tagits till i under-kant.Socialförsäkringssystemet innehåller ju flera olikasystem och en djungel av regler. Det gör naturligtvisatt det är mycket lättare att missbruka systemet. Attuppbära sjukpenning, arbetslöshetsersättning ellerförtidspension och arbeta mot betalningeller att utnyttja bidragsförskott trots att båda föräld-rarna bor tillsammans är naturligtvis fullständigt oac-ceptabelt. Dels är det demoraliserande, dels drabbardet framför allt dem som behöver samhällets stöd.Jag håller fullständigt med statsrådet om att debat-ten om bidragsfusket måste - som statsrådet uttrycktedet - ingå i den större debatt som förs om våra väl-färdssystem. Därför vill jag ställa en följdfråga.Eftersom dagens socialförsäkringssystem faktisktär uppbyggt så att det inbjuder till fusk och så att detockså är mycket lätt att fuska, anser inte statsrådet attdet nu är dags att ändra hela socialförsäkringssystemetoch t.ex. slå samman sjukförsäkring och arbetslös-hetsförsäkring till en försäkring, t.ex. den arbetslivs-försäkring som ganska länge har propageratför?Anf. 52 Statsrådet ()Fru talman! Jag skulle nog vilja invända mot på-ståendet att dagens system inbjuder till fusk i allmän-het. Man kan nog snarare säga att den typ av generellasystem som är grunden i våra välfärdssystem är gans-ka robust mot fusk och överutnyttjande, vilket alltsåinte betyder att det inte förekommer. Det gör det, ochdet måste i och för sig bekämpas. Jag tror nu inte löser några problem så enkelt som genom att slåihop två försäkringar till en. Tvärtom kan det rent avvara en poäng att t.ex. de fackliga organisationerna ärmed och att de är intresserade av att kontrollera a-kassorna.Det är också viktigt att man kan hitta olika model-ler för att kontrollera att systemen inte överutnyttjasoch dubbelutnyttjas. Här är naturligtvis ADB-stöd enväldigt viktig fråga. Vid sidan om konstruerandet avsjälva systemen så att de blir väldigt robusta och tyd-liga är ett bättre utnyttjande av ADB-systemen enunderutnyttjad källa till minskat fusk. Den debattenbör inte heller glömmas i samband med debatten omfusk. Ofta förs debatterna om å ena sidan fusk och åandra sidan integritet. Det gäller att hitta ett systemsom klarar båda dessa ting, och då måste man ocksåvåga använda ADB-systemen.Anf. 53 ()Fru talman! Vårt trygghetssystem och vårt väl-färdssystem har bara lappatspå. Det ena efter det andra har förts till och det haralltså blivit ett enormt lappverk med väldigt mångaolika regler. Det är ju knappt så att personalen påförsäkringskassorna ens själva kan hålla reda på allaregler. Det är självklart att ett sådant system måsteinbjuda till rent ut sagt fusk. Det blir ju mycket lättareatt fuska, därför att det inte finns några enhetligaregler, inget enhetligt system.ADB-systemet är självfallet något som man skallutnyttja. Men nog måste väl ändå statsrådet hålla medom att det skulle vara enklare om man förenkladeersättningssystemet och verkligen gjorde det robustgenom att införa t.ex. tre regler och tre system.Anf. 54 Statsrådet ()Fru talman! Mycket av det som talar om är i hög grad på gång. Samtliga destora systemen är under utredning. De håller på att sesöver och de håller dessutom i stort sett på att bli treförsäkringar: ett ålderspensionssystem, en ohälsoför-säkring och en a-kasseförsäkring. Alla dessa tre ärunder utredning just för att skapa ett tydligt regelverkoch en inte bara rättvis utan också effektiv försäkring.I detta ingår också att systemen skall kunna vara lätt-kontrollerade.Ett exempel är att den 75-procentiga ersättnings-nivån rakt av i sjukförsäkringen innebär en väldigförenkling av regelverket i denna försäkring.Anf. 55 ()Fru talman! är det ju så att även omman nu håller på att förändra systemet, så kommer detäven fortsättningsvis att finnas olika saker som över-lappar varandra.Jag förstår fortfarande inte varför inte statsrådet ärvillig att titta närmare på grundtrygghetssys-tem som innebär att man slår ihop sjukpenning ocharbetslöshetsförsäkring och har så att säga en endapunkt för allt detta. Det skulle göra det hela oerhörtmycket enklare att kontrollera. Även om man nu an-vänder ADB-systemet i kontrollarbetet måste ocksåytterligare kontroller till så länge man har detta över-lappningssystem.Statsrådet har inte uttryckt något i sitt svar om vil-ka åtgärder vi skall vidta för att komma åt det här.Riksrevisionsverket har ju ändå påpekat några saker.Hur har statsrådet ställt sig till detta, t.ex. till fråganom en enda myndighet som skall klara av alla bidrag?Anf. 56 Statsrådet ()Fru talman! Arbetslöshet och sjukdom är intesamma sak. Jag tycker att det blir rätt så tydligt närman lyssnar till nya idéer om hur de villslå ihop försäkringarna och skapa en försäkring i sjukförsäkringen. Så kan det gå omman vill ha en enhetlig försäkring, dvs. att det intelängre är någon bra sjukförsäkring. av alla ärinte längre försäkrade. Faktum är att vi snarare går enannan väg när det gäller att skapa robusta system. Vigör dem väldigt tydliga för sitt ändamål. Är det nå-gonting som är besvärligt att klara är det glidandedefinitioner på vad man skall använda en försäkringtill. Ohälsoförsäkringen skall användas vid ohälsa, a-kassa vid arbetslöshet. Skall myndigheterna kunnasamverka på ett vettigt sätt i förhållande till den en-skilda individens problem är det viktigt att man hållerpå de olika systemens uppgifter och uppdrag. Genomatt renodla dem kommer man att kunna få både rättvi-sa och effektivitet, någonting som är mycket viktigt.Anf. 57 ()Fru talman! s.k. grundtrygghetssys-tem har inte speciellt mycket att göra med Centernsgrundtrygghetssystem. Vi förordar alltså att alla somstår till arbetsmarknadens förfogande från ochuppåt skall ingå i en och samma försäkring. På detsättet skulle man verkligen skapa ett robust och enkeltsystem.Jag kan alltså konstatera att statsrådet inte tyckeratt det är värt att titta på ett sådant system, trots attdagens kostar . Det tycker jag ärsynd.Jag konstaterar också att det inte finns några somhelst initiativ ännu så länge på vad man skall göra föratt åtgärda allt detta , t.ex. attinrätta en speciell myndighet som betalar ut alla bi-drag.Anf. 58 Statsrådet ()Fru talman! Nej, så är det. Det finns inte något in-tresse från min sida att titta på en gemensam försäk-ring för a-kassa och sjukförsäkring därför att arbets-löshet, sjukdom och ohälsa är helt olika saker. Finnsdet anledning att ha i den ena för-säkringen gör det det inte i den andra. Hur som havermåste enhetligheten ändå handla om att det skullevara lika många dagar. Om det finns skäl och argu-ment att ha delvis olika regelverk i försäkringarna, ärdet möjligt att ha det i de försäkringar vi nu har meninte i grundtrygghetssystem. De 5-7 miljar-derna finns det inga som helst kopplingar till när detgäller en enhetlig försäkring. De är en beräkning avolika former av antaget fusk som man egentligen intekänner till men där man på grundval av internationellastudier gissat att det kan handla om det beloppet. Det skall man göra någonting åt. Vi skall åter-komma med förslag, men inte löser grund-trygghetssystem den frågan.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på frågorna 1995/96:6 och 7 om va-penexporten, m.m.Anf. 59 Statsrådet ()Fru talman! har ställt två frågor tillmig som handlar om exporten av krigsmateriel. Jagbesvarar dem i ett sammanhang.Den första frågan är varför regeringen ändrat upp-fattning om behovet av en restriktiv krigsmaterielex-portpolitik. Frågan måste bygga på en missuppfatt-ning. har ett internationellt sett mycket re-striktivt regelverk för krigsmaterielexport. Regeringenkommer att fortsätta att tillämpa detta regelverk på ettstramt sätt.När jag i en intervju uttalade att det inte fanns an-ledning att begränsa vapenexporten ytterligare gjordejag det med utgångspunkt från att statsrådet hade gett uttryck för den restriktiva grundsynsom råder på detta område.I en andra fråga ber om att få be-sked om regeringens avsikter i en konkret fråga, somrör export av krigsmateriel till Colombia.Jag är av sekretesskäl förhindrad att besvara ensådan fråga. Av goda utrikespolitiska skäl är vårtregelverk så utformat att regeringen inte skall behövagöra svepande offentliga uttalanden eller preliminäraställningstaganden som leder till slutsatser om förhål-landen i andra länder. Vi har ingen svart lista överförbjudna länder. Varje tänkt export behandlas försig. Det görs en helhetsbedömning där alla relevantafakta vägs in.Då , som framställt frågan, hadeanmält att hon var förhindrad att närvara vid samman-trädet, medgav andre vice talmannen att stället fick delta i överläggningen.Anf. 60 ()Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaren på EvaZetterbergs frågor. Det första svaret är bra. Regering-en kommer att föra en mer restriktiv linje än den tidi-gare borgerliga regeringen.Svaret på den andra frågan tolkar jag så att det än-nu inte finns grund för en helhetsbedömning. Allarelevanta fakta har ännu inte kunnat vägas in.Slutsatsen kan för min del bara bli en: Regeringentycker inte att den nuvarande situationen i Colombiaförhindrar krigsmaterielexport dit.I övrigt är det omöjligt att få grepp om vad rege-ringen har för ståndpunkt i en fråga när man vid varjetidpunkt kan hävda att alla relevanta fakta inte vägtsin. Företaget kommenterar inte pågående marknads-föringsinsatser, KMI hänvisar till sekretessen, statsrå-det hänvisar till sekretessen. Det är omöjligt för denintresserade medborgaren att få reda på vad mantycker om den nuvarande situationen i medde omfattande övergrepp som har skett. Under 1994dödades exempelvis omkring 1 000 personer av mili-tära eller paramilitära grupper. Enligt mitt sätt attbetrakta situationen är det närmast ett inbördeskrigs-område.Anf. 61 Statsrådet ()Fru talman! Jag kan bara upprepa det jag sade in-ledningsvis, att jag inte innan frågan har behandlatskan lämna några preliminära besked. Jag kan säga såmycket - och det har säkert noterat - attColombia inte har varit mottagare av svensk krigsma-teriel . Detta faktum i sig leder natur-ligtvis till att i den mån man skulle öppna för denmarknaden krävs det en mycket handfast prövningbåde av rådgivande nämnd och av regeringen. Mankan göra det enkelt för sig genom att säga att så längeingen export förekommer har heller ingen förändringav bedömningen skett i förhållande till det läge somnu råder.Anf. 62 ()Fru talman! Detta tolkar jag positivt. Den hittills-varande politiken vad gäller kommer alltsåatt fortsätta att gälla.Anf. 63 Statsrådet ()Fru talman! Då säger jag att sådana tolkningar stårnaturligtvis för, och jag står för de svarsom jag har lämnat.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1995/96:24 om kraftföreta-gens ansvar vid kärnkraftsolyckorAnf. 64 Justitieminister ()Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser att vidta för att se till attkraftföretagen, vid en eventuell kärnkraftsolycka, ärde som primärt bär ansvaret.Enligt svensk lag gäller att ansvaret för atomska-dor i första hand skall bäras av anläggningshavaren.Riksdagen har dock vid upprepade tillfällen slagit fastatt ansvarsbeloppet inte kan sättas högre än att det kantäckas av försäkring (se /95:LU25). An-svaret är därför begränsat till visst belopp. Sedan den1 juli uppgår det till motsvarande drygt 1,9 mil-jarder kronor. Härutöver har den svenska staten samtde andra stater som är anslutna till den s.k.tilläggskonventionen påtagit sig ett ekonomiskt ansvarsom innebär att den totala ersättningen vid en atomo-lycka uppgår till motsvarande drygt 3 miljarder kro-nor.Med min grundinställning, att ansvaret för atom-skador primärt bör bäras av kärnkraftsindustrin, är detsjälvklart att arbeta för att ett allt större ekonomisktansvar lyfts över på anläggningshavarna. Jag följerdärför fortlöpande utvecklingen på försäkringsmark-naden, och jag kan försäkra att rege-ringen kommer att lägga fram förslag till höjda an-svarsbelopp efter hand som förhållandena medger det.Jag vill tillägga att även spelar en aktiv roll idet arbete som pågår på det internationella planet föratt ta till vara de möjligheter som finns till förbätt-ringar av ansvarssystemet vid atomskador.Anf. 65 ()Fru talman! Jag tackar naturligtvis för det svarsom jag har fått från justitieministern, men det finnsnågra oklarheter. När man talar om att i första handföretagen skall bära ansvaret eller att, som justitiemi-nistern anger som sin inställning, ansvaret primärt börbäras av kärnkraftsindustrin, måste de belopp somman kräver av kärnkraftsindustrin stå i någon somhelst paritet till det resonemanget.Om nu kraftindustrin genom försäkringar bär litetdrygt av ansvaret, innebär detrimligen, fru talman, med en vanlig svensk tolkningav dessa ord att man på något sätt har gjort den be-dömningen att en olycka som kan inträffa kan kostaungefär det dubbla beloppet, dvs. 1,9miljarder kan då betecknas som huvuddelen av ansva-ret, förstahandsansvar eller primärt ansvar.Men om kostnaden för olyckor som kan inträffakan uppgå till , är detnaturligtvis oriktigt att tro att 1,9 miljarder över hu-vud taget kommer i närheten av förstahandsansvaret.Justitieministern säger att - vilket juskett på regeringens förslag - har bestämt att beloppetinte kan sättas högre än att det kan täckas av försäk-ring. På den punkten går , fru talman, emotden konvention som vårt land liksom andra länder pådet här området är anslutet till. Där talar man nämli-gen om försäkring eller annan ekonomisk garanti.Men regeringen har valt att inte basera sitt förslag tillriksdagen på detta. Hade man gjort det, skulle mant.ex. kunna kräva en garanti av kraftföretagen som, tillatt börja med, innefattar kraftföretagens hela förmö-genhet.Men man har alltså valt att inte göra på det sättet.Jag undrar då vilken uppfattning regeringen har omhur stor kostnaden för en olycka kan bli och om rege-ringen är beredd att komma tillbaka med förslag omatt också annan ekonomisk garanti skall kunna gällaför kraftföretag.Anf. 66 Justitieminister ()Fru talman! Den här frågan behandlades så sentsom i samband med en proposition från rege-ringen, varvid beloppsgränserna höjdes. Den genom-gicks mycket noga i lagutskottet, där man bl.a. be-handlade en motion från , som mycketriktigt gick i annan riktning än propositionen. Lagut-skottet ställde sig helt bakom regeringens bedömningav frågan, och beslutade i enlighet med den.Detta skedde alltså , och det är densituation som vi nu befinner oss i. Om verklighetenförändrar sig på något sätt, kommer regeringen attlägga fram nya förslag till att ta ställningtill. Men har alltså alldeles tagitställning till denna fråga.Anf. 67 ()Fru talman! Så kan man inte göra. Man kan inte ien aktuell och intressant fråga en gång för alla låsadörren och kasta nyckeln i sjön, så att man inte kan taupp frågan igen. Den är också i allra högsta gradaktuell.Det som regeringen t.ex. senast grundade sittställningstagande på var ett material som var aktuelltföre . är vi med iEU. Två EU-länder, och , harväsentligt högre försäkringsbelopp än vad vi har. Kanjustitieministern till att börja med ge någon förklaringtill att de länderna har högre försäkringsbelopp än vi?Kan justitieministern ändå inte se att någonting för-ändrats genom att vi gått med i EU, där medlemslän-der tagit kraftfullare tag på det här området än vi?Visst har det alltså skett saker sedan den här frå-gan senast var uppe i . Dessutom är denalltid aktuell. Har vi en stötande lagstiftning, sominnebär att kraftindustrin går skadeslös när tredje mandrabbas, är det väl skäl i att regeringen tar upp fråganännu en gång.Anf. 68 Justitieminister ()Fru talman! Jag kan försäkra att såsnart förutsättningar för ändrade ansvarsbelopp före-ligger kommer regeringen att återkomma med enproposition till riksdagen.Anf. 69 ()Fru talman! Då kan jag ge justitieministern etttips. Jag utgår från att justitieministern vet att varjereaktor är sakförsäkrad för ungefär 10 miljarder kro-nor. Detta innebär att om det blir ett haveri i reaktorn,kommer kraftföretaget att bli helt skadeslöst. Man får10 miljarder kronor. Det utgår ersättning för kraft-bortfallet, men den som äger fastigheter i Borlängeeller mark uppe i berörs inte av ersättnings-frågan.När justitieministern frågar försäkringsbranschenom det finns utrymme för att höja ansvaret gentemottredje man, har den svarat och kommer attsvara: Det går inte, eftersom försäkringsutrymmet ärupptaget. Vad är det då upptaget av? Jo, av de för-säkringar som kraftföretagen själva har tagit på sinaegna maskiner. Är inte detta stötande, justitieminis-tern?Borde man inte se till att kraftföretagen släpper påsin egen ersättning till förmån för krav med anledningav skador som kan drabba tredje man? - Detta sagtsom ett litet tips till ett regeringsförslag, justitieminis-tern.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1995/96:28 om rekryteringav nämndemänAnf. 70 Justitieminister ()Fru talman! har frågat mig hurjag tänker verka för att underlätta och bredda rekryte-ringen av nya och yngre nämndemän. Enligt BirgittaHambraeus är det svårt att förmå yngre människor attåta sig nämndemannauppdrag, bl.a. av det skälet attersättningen är helt otillräcklig.Nämndemän får ett arvode på per dag ochett tilläggsbelopp för förlorad arbetsförtjänst. Dentotala ersättningen får uppgå till högst perdag. De nuvarande reglerna innebär alltså att ennämndeman kan få ersättning med per dagför förlorad arbetsförtjänst. Med dessa ersättningsni-våer torde de flesta yngre nämndemän inte förloranågra pengar på att tjänstgöra i domstol. Låt vara attde inte heller tjänar något extra på uppdraget.Jag delar uppfattning att er-sättningen för nämndemannauppdrag inte är av denstorlek som kunde vara önskvärd. Domstolsverketföreslog att ett nytt ersättningssys-tem skulle införas efter mönster av ersättningsreglernaför förtroendevalda i kommunallagen. Eftersom dethar saknats ekonomiskt utrymme, har förslaget integenomförts.Rättsväsendet skall spara underinnevarande mandatperiod. Dessa besparingar har fåttoch kommer att få till följd att anställda inom rättsvä-sendet måste sägas upp. Enligt min mening är det idenna situation inte försvarligt att nu höja ersätt-ningsnivån för nämndemän.Anf. 71 ()Fru talman! Jag ber att få tacka för svaret, som jagtycker är mycket positivt. Jag tror faktiskt inte att detär allmänt känt att ersättningen kan uppgå till såmycket som per dag. Det är viktigt att detslås fast.Jag är också mycket tacksam för att justitieminis-tern här säger att man skulle önska att man kunde höjaersättningen - det finns ett förslag härom från , men man har i rådande budgetläge intekunnat göra detta.Man måste förstå att det ofta känns stötande närman jämför denna ersättning med av Domstolsverketfastslagen praxis för advokatarvoden osv. Jämförelsenmellan vad en nämndeman och en advokat får haltarenormt.Får jag tolka justitieministerns svar så, att när vihar bestämt oss för att sluta spara här i landet och detfinns pengar igen, skulle man kunna tänka sig att ienlighet med förslag jämställanämndemännen med likvärdiga grupper som harkommunalt uppdrag?Anf. 72 Justitieminister ()Fru talman! När frågan blir aktuell igen - och detkommer den säkerligen att bli, eftersom jag med jäm-na mellanrum får uppvaktningar om detta, naturligtvisinte minst från nämndemännen själva - måste densättas in i sitt sammanhang med alla andra frågor.Man får göra de prioriteringar som man vid den tid-punkten anser är möjliga att göra.Uppdraget har funnits i , och detfinns ett förslag. Det kommer givetvis att bedömas såfort som möjligt, när det finns förutsättningar att följaförslaget.Anf. 73 ()Fru talman!