prot · GJ0937 · 1995-12-13 00:00:00 — Detta redovisades sedan ibudgetpropositionen 1993 och fick till följd att denparlamentariska kommittén, som redovisade dettabetänkande från början, kom att lägga fram de förslagsom är basen till den nuvarande propositionen.En sak som jag tror är särskilt bra och betydermycket för framtiden är att har varit mycketväl representerat i kommittén och i arbetet, och dethar funnits goda möjligheter att ta hänsyn till de got-ländska synpunkterna i hela beslutsprocessen.Fru talman! För oss i regeringen har det varitmycket viktigt att komma fram till ett förslag som ärdet bästa möjliga. Självfallet kan man säga att det pånågra punkter skulle ha kunnat vara annorlunda. Detär alltid så när många parter är inblandade. Men dethär är grunden för en upphandling som skall starta omriksdagen fattar beslutet. Det är viktigt att kommaihåg att det här är principer, där själva upphandlings-förfarandet inte skall vara alltför upplåst av en massadetaljbeslut.Det har funnits ett antal ledbegrepp i hela detta ar-bete. Det har varit att grunden självfallet skall varabra förbindelser för passagerare och näringsliv, tvåfastlandshamnar, miljön, säkerheten och slutligen attkostnadsramen skall ligga fast.Utifrån dessa ledord kan man säga att basen är attstaten också i fortsättningen skall garantera en till-fredsställande person- och godstrafikförsörjning. Denskall anpassas efter både näringslivets och passage-rarnas behov.Om jag börjar med det första ledordet, kan jagkonstatera att dagens trafik ganska väl tillfredsställernäringslivets behov av transporter. Men det har ocksåinneburit att vissa avgångar sker på tider som inte ärså särdeles bekväma för passagerarna. Det faktum nu kan ta större hänsyn till persontrafikens behovtror jag därför kommer att ha stor betydelse, inteminst för turistnäringen, som faktiskt också är enviktig näring.Gotlandskommittén föreslår en separering avgods- och persontrafiken. Tom säger att hantror på att separera . Jag tycker i och för sigockså att det är ett intressant förslag, inte minst medtanke på den tekniska utvecklingen, som gör att vikommer att kunna se betydligt mer snabbgående fär-jor i framtiden.Men har vi sagt att det skall finnas engaranterad bastrafik, som skall vara stommen i trafi-ken mellan och fastlandet. Jag tycker då skall ta hänsyn till de sakerna i den kommandeupphandlingen. Det får nämligen inte bli så att denkonkurrerande trafiken leder till att bastrafiken orsa-kar ökade kostnader, så att ramen om 175 miljonerkronor, som också är ett mål, spräcks. Det var detförsta ledordet.Det andra ledordet handlar om två fastlandsham-nar. Man kan fråga sig varför regeringen intevågar säga vilka fastlandshamnar det skall vara.Många har uttryckt det här i kammaren. att det nu är dags att uttala att det skall varaNynäshamn och Oskarshamn.Jag vill säga samma sak i det här fallet - det vorefel av att säga att det skall vara dessatvå fastlandshamnar. Det är också en fråga om attåstadkomma bästa möjliga upphandling. Låser manfast de här två hamnarna har man också begrän-sat möjligheterna till en optimal upphandling. Tvåfastlandshamnar medför en möjlighet att minska ande-len fastlandstrafik. Tom var inne på att det ärganska billigt med sjötransporter. Det är helt riktigt.Samtidigt är det ett miljömål i sig att vi skall minskavägtrafiken.Den tredje riktlinjen är kostnaden. Vi bedömer attdet går att ha en tillfredsställande transportlösning tilloch från inom ramen 175 miljoner kronor.Det finns också andra krav, inte minst statsfinansiella,som säger att vi inte skall öka den ramen och attdet inte finns några förutsättningar att göra det iframtiden heller. Det skulle i så fall innebära att manfick ta de pengarna från något annat anslag, Banver-ket, eller liknande. Även där är behovenuppenbara.Den fjärde riktlinjen gäller sjösäkerheten. Sjösä-kerhetsfrågorna står högt på dagordningen. Det är ettabsolut krav att den nationella färjetrafiken, precissom den internationella skall ha högsta, möjliga sä-kerhet. Därför är det viktigt att man vid upphandling-en tar hänsyn till de absolut högsta sjösäkerhetskravenför den framtida Gotlandstrafiken.Den femte riktlinjen handlar om miljön. Sjöfartenär på många sätt ett utmärkt transportmedel, även förmiljön. Men vi skall komma ihåg att det finns uppen-bara miljöproblem även med detta transportslag. Dethandlar framför allt om utsläppen av svavel och kvä-vedioxider. Sjöfarten står faktiskt för en ganska storandel av de här utsläppen. Eftersom sjöfarten totaltsett är en internationell näring, jobbar vi internatio-nellt med både sjösäkerheten och miljöfrågorna. Vikommer inte att avstå från att ställa krav på sjöfartennationellt. Det handlar om krav på lågsvavligt far-tygsbränsle på Gotlandstrafiken. Det här kravet finnsredan i dag, och det skall självfallet fortsätta att dri-vas. Men det handlar också om att man bör ställa kravpå katalytisk avgasrening på Gotlandsfärjorna.I upphandlingen kommer de här miljökraven,precis som sjösäkerhetskraven, att vara mycket,mycket högt ställda.Fru talman! Jag kan inte undvika att diskuterahögstprisregleringen och Gotlandstillägget. Det härtillägget infördes när det gamla sjötillägget slo-pades. Det var då meningen att det skulle vara ettprovisorium - ett provisorium som har hållit i 20 år.Det skulle ske genom frivillig samverkan och egentli-gen inte genom reglering. Många har kritiserat det härGotlandstillägget. Alla har sagt att det är orättvist. Detär svårt att kontrollera. Det går inte att göra en be-dömning av om det verkligen gynnar Gotland.Det är många som säger att det i verkligheten integynnar utan de åkeriföretag som har mesttrafik på fastlandet. Andra säger återigen att Got-landstillägget kanske inte är så bra men att de vill hakvar det tills de hittar något bättre. Problemet är attdet inte har funnits några chanser att hitta någontingsom är bättre. De som vill ha kvar tillägget medgermycket ofta att det inte är bra. Jag tycker då att det ärett anständighetskrav att man i så fall föreslår någotannat.Man kan fråga varför man inte tar bort Got-landstillägget på en gång, eftersom det vore lika såbra att göra det. Regeringen har valt att successivtta bort detta . Dethandlar helt enkelt om att det skall ske under rimligtid, eftersom det innebär ekonomiska förändringar.Det skall då ske på rimliga villkor.Det här innebär inte att all statlig subvention tillGotlandstrafiken försvinner. Staten kommer ävenfortsättningsvis att ge viss subvention till Gotland-strafiken via transportstödet.Det frågas om regeringen har någon plan B om dethär inte blir bra. Nej, regeringen har ingen plan B.När det gäller förändringar av det här slaget är detnämligen helt rimligt att man skall följa upp en av-veckling och utvärdera den. Vi måste ändå förutsättaatt det här kommer att bli bra. Jag tror att det kommeratt ge ett bra resultat. Då finns det ingen anledning attha någon plan B i rockärmen.Fru talman! Jag är övertygad om att det här beslu-tet som nu kommer att fatta kommer att gegoda förutsättningar för att vi skall få en bra färjetra-fik till och från också fortsättningen. Det gerstor frihet vid upphandlingen, och det ger möjlighetatt skapa ett trafiksystem som är miljövänligt, säkertoch ger god trafikförsörjning. Vi behöver den härlagstiftningen som en speciallag för att förtydligabehovet av de garantier för trafikförsörjningsom finns. Man kan också se det som en komplette-ring till EU:s cabotageförordning. Det är en speciallagtill den.AjourneringKammaren beslöt att ajournera förhand-lingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.14 § (forts.) Gotlandstrafiken (forts. TU7)Anf. 157 TOM () replikFru talman! Kommunikationsministern tog uppfrågan om separering av gods- och passagerartrafik. Idet sammanhanget tycker jag att det kan vara värt attnotera att det före monopollagstiftningens tid fanns enkonventionell lastlinje till från -den gick från . Det var en gammal,konventionell och liten båt, och genom att lagstift-ningen kom hindrades rederiet att utveckla sin verk-samhet. Man kunde inte förnya sitt tonnage; man hadebara koncession för att driva verksamheten med denbefintliga båten, och när den tog slut fick trafikenläggas ned.Hade en konventionell linje kunnat utvecklas ochdrivas hade det funnits ett alternativ. försvann det,och som ett resultat av det hanteras farligt gods numed s.k. avlysta turer: En jättefärja, som har ett nyprispå , går iväg med full be-sättning och någon enstaka lastbil ombord i båten.Detta är ett exempel på hur felaktigt och kostnads-drivande det här monopolavtalet har blivit för trafi-ken. Jag hoppas därför att man vid den framtida upp-handlingen noga undersöker möjligheterna att ocksåetablera konventionell linjetrafik som inte tar passage-rare.Anf. 158 Kommunikationsminister ()Fru talman! Som jag sade i mitt anförande är tan-ken att separera gods och passagerare inte ointressant,men hur det i så fall skall gå till bör då diskuteras iupphandlingsomgången.Anf. 159 () replikFru talman! Vi fick höra här av kommunika-tionsministern att det gäller att skapa förutsättningarför bästa möjliga upphandling och att det gäller att getydliga och klara riktlinjer. Då kan inte jag och Cen-terpartiet komma ifrån att det skulle vara mycket mertydligt och klart att redan nu ange vilka två fastlands-hamnar det är fråga om, så att de företag som räknarpå det här kan jämföras på samma villkor.En annan aspekt som jag vill ställa en fråga tillkommunikationsministern om är den klausul somgäller i det nuvarande avtalet om avveckling av detnuvarande avtalet och de valutaförluster som even-tuellt kan uppstå. Hur kommer det att hanteras?Kommer det att påverka den kommande upphandling-en? Det är viktigt att vi lämnar tydliga besked om detnu. Vi har i olika föredragningar från Kommunika-tionsdepartementet fått höra att de skadestånden pånågot sätt måste vägas in när man prövar den nyaupphandlingen. Jag är mycket, mycket angelägen attvi får ett klart besked av kommunikationsministern påden punkten.Anf. 160 Kommunikationsminister ()Fru talman! Jag är väl medveten om att KarinStarrin och tycker att i dagborde ta ställning till de två hamnarna. är helhets-bedömningen den att det här blir en fråga för upp-handlingen - och det är uppenbarligen också det sommajoriteten i har för avsikt att stödja. Jagser fördelar med det - det måste jag säga. Det innebäratt det blir större möjlighet för upphandlarna att disku-tera bl.a. sådana saker som vi diskuterade i förra re-plikskiftet, separering av gods och passagerare.När det gäller skadeståndsfrågorna och eventuellkompensation för valutaförlusterna pågår det en ana-lys av det nuvarande kontraktet på departementet, ochjag kan inte säga någonting mer om det . Men ensak är säker: Det kommer inte att påverka upphand-lingen - det beskedet kan jag ge i dag.Anf. 161 ()replikFru talman! När det gäller nationella miljökrav ärjag väldigt glad att kommunikationsministern kommeratt driva de krav som bl.a. har förordat,inte minst i den sjöfartsmotion som vi lämnade inunder allmänna motionstiden. Där pratar vi just omkatalytisk avgasrening och lågsvavliga bränslen.Kommunikationsministern påpekade att manskulle lämna ett vettigare alternativ om man var emotGotlandstillägget. Det var ungefär så som vi uttrycktedet. Jag sade i mitt anförande att man borde hittanågonting bättre innan man tar bort det helt. Då har vialltså samma åsikt - det är bara det att vår slutsats blirannorlunda.Jag vet inte om det är min eller Miljöpartietsskyldighet att konstruera en modell och lägga fram ettförslag, men det var ju bra att veta att vi har initiativ-rätt på det området.Jag kunde inte undgå att notera att jag inte ficknågot svar av kommunikationsministern angåendevalutaförlusterna. Jag har ändå delvis fått svar. Detinnebär att kommunikationsministern inte tänkerberöra dem - hon tiger som en mussla i det samman-hanget. Det är också ett svar.Anf. 162 Kommunikationsminister ()Fru talman! När det gäller Gotlandstillägget kan-ske jag skall klargöra min uppfattning. Jag tycker attså har gått och det har inte kommit framnågot förslag om att man skulle göra ett mer rättvisttillägg eller ett tillägg som skulle gynna åkerinäringeneller transportköparna på . Det tycker jagtyder på att tanken med Gotlandstillägget kanske intehar varit så bärande som man kanske trodde. Frånbörjan sade man ju att det skulle vara ett provisorium.Jag tror att det är bra att vågar ta ställ-ning för att avveckla det stödet. Jag tror att det blirbättre och schystare konkurrens på det sättet.Anf. 163 ()replikFru talman! Jag noterar om igen att kommunika-tionsministern inte kommenterar mina påpekandenom valutaförluster.Om man nu skall spekulera i varför man inte harkommit på någonting när det gäller Gotlandstilläggetkan man lika gärna spekulera över varför ett perma-nent stöd har funnits kvar . Någon funktionmåste det ju ha fyllt - inte sant?Anf. 164 Kommunikationsminister ()Fru talman! Visst kan man spekulera över varfördet har funnits kvar så länge - det skulle jag kunnaägna mig länge åt. Men det är ju bra att nuäntligen kommer till skott och vågar ta det här ansva-ret.Valutaförlusterna kommenterade jag i repliken tillfru . Jag sade att vi på departementet just nuhåller på med en analys, och under det pågående arbe-tet kan jag inte gå in och ytterligare ta ställning i denfrågan.Anf. 165 ()Fru talman! Goda kommunikationer är en förut-sättning för en positiv utveckling på . Med despeciella förhållanden som gäller för som öoch med dess näringslivsstruktur är det en självklarhetatt kommunikationerna är viktiga. Det är viktigt attnäringslivet på - småföretagen, servicenä-ringen, jordbruket och övrig verksamhet - har sammamöjligheter att bedriva verksamhet och att utvecklassom man har i övriga delar av landet.Det är också viktigt att gotlänningar kan resa tilloch från fastlandet till samma kostnad som vi fast-länningar har för resor på likvärdiga avstånd på fast-landet. Därför är beslutet om Gotlandstrafiken bådeen viktig regionalpolitisk fråga och en jämställdhets-fråga, inte minst för gotlänningarna. Detta har tagitsupp tidigare i den här debatten.I betänkandet betonas det på flera ställen att statenäven fortsättningsvis skall garantera en tillfredsstäl-lande person- och godstrafikförsörjning mellan fast-landet och . Detta kan icke nog understrykas.Just möjligheter att utvecklas jämbördigtmed övriga landet har varit ett motiv för att statenskulle påta sig det här ansvaret. Staten har det ansva-ret . En bra färjetrafik är i det avseendet avavgörande betydelse för statens möjligheter att uppfyl-la detta åtagande.Jag tycker inte att majoritetens förslag till fullo le-ver upp till de krav som ställs när det gäller att formariktlinjerna för hur en sådan här upphandling skall gåtill. Alltför många frågor lämnas öppna. Det i sin turger utrymme för osäkerhet och instabilitet. Just osä-kerhet och instabilitet är livsfarliga för allt vad ut-veckling heter. Företag och andra som är beredda attarbeta vidare, utveckla och investera samt satsa påGotland måste veta vilka villkoren är och vad som förframtiden gäller från trafik- och transportsynpunkt.För att detta skall kunna uppfyllas bör riksdagsbeslu-tet också omfatta uppgifter om vilka hamnarsom trafiken skall gå på, hur det blir medGotlandstillägget, hur vägprincipen skall tillämpasoch vilken flexibilitet som behöver finnas för att manskall kunna möta dels topparna i trafiken ,dels den nya utveckling som pågår i öst, runt Gotlandoch Östersjön.Jag har funderat över det egentliga motivet för re-geringen att inte ange vilka hamnar som skall trafike-ras. Vi fick höra av kommunikationsministern att detgäller att ekonomiskt osv. finna den bästa upphand-lingen i den här situationen. Jag är dock inte säker påatt det bara är det som är motivet.Är det kanske så att regeringen helt plötsligt, omkostnaderna överskrids, kan ta bort trafiken från nå-gon av de här hamnarna och hitta på andra destinatio-ner? Det här är en mycket viktig fråga för stabiliteteni trafiken . Vi har en traditionnär det gäller trafikföringen på och Ny-näshamn, vilken har visat sig vara effektiv. Detta geren klar hänvisning om en rationell trafikförsörjning inord-sydlig riktning på fastlandet, något som gynnarinte minst Gotlandsintressena. Jag tycker att det ärnaturligt att här och slår fast att det härskall behållas även i framtiden.Om någon mot förmodan skulle vilja vara mindregenerös mot och genom det trafikpolitiskabeslutet här minska förutsättningarna för utvecklingpå står inte utvecklingen runt , i Bal-tikum och i övriga länder runt , stilla. Tvärtom händerdet mycket i nämnda område som kommer att främjatillväxtmöjligheterna också på . Men det för-utsätter att tillräcklig hänsyn tas till det vid utform-ningen av färjetrafik.Mot bakgrund härav - men också av det skälet atttrafiken, särskilt - har mycket stora topparär det angeläget att inte utesluta flexibla lösningarsom fångar upp det här. En sådan åtgärd vore att inteslå igen några dörrar för möjligheterna till s.k. viatra-fik med Gotland.I motioner har jag vid flera tillfäl-len fört fram möjligheten att öppna sommartrafikmellan och men även mellan Ölandoch . Det finns en lokal socialdemokratiskmotion från län där man tar upp sådana frågorsom tas upp i samband med betänkandet.Vidare finns det en bred lokal opinion för som-martrafik mellan och och mellanÖland och . En rad starka skäl talar för ensådan sommartrafik. Jag utgår från att de är väl kända.Av tidsskäl skall jag emellertid inte upprepa dem. Detinnebär inte att de inte skulle vara lika aktuella i dagsom de tidigare varit. Detta har också uppmärksam-mats i utskottet av centerpartisten . Re-sultatet därav är en reservation - ett reservationsför-slag som jag tycker också borde bli besluthär och . Om det blir beslut skulle detinnebära en viktig komplettering och en styrka förGotlandstrafiken när trafikföretag finner ökade möj-ligheter att utveckla Gotlandstrafiken.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 5 omtrafikuppläggning m.m.Så några ord om högprisregleringen och Got-landstillägget. Här föreslås en successiv avveckling.Centern har ställt sig bakom det förslaget, och det kanockså jag göra. Det oroar naturligtvis gotlänningarna,och inte minst näringslivet på , om de inte fårveta mer än att det skall ske en avveckling. Jag trorinte att Gotlandstillägget går att avveckla utan vidare,om man inte pekar på någon väg att hitta något annat idess ställe.I centermotionen pekar vi på just möjligheten attomsätta fraktstödet inom Norrlandstrafiken till got-ländska förhållanden. Det är en viktig markering föratt säkerställa jämställdhetsaspekten och stabiliteten itrafikförhållandena och för att näringslivskall kunna fungera på villkor som är likvärdiga medvillkoren för övriga landet. Skulle ett borttagande avGotlandstillägget få konkurrensnackdelar för Gotlandmåste åtgärder vidtagas för att elimineranämnda nackdelar.En annan viktig jämställdhetsfråga för Gotlandsdel är hur staten ser på färjetrafiken i förhållande tillvägtrafiken på fastlandet. Det skall inte behöva kostaen permanentboende gotlänning mera att åka färja ändet kostar att färdas motsvarande sträcka på väg medbil. Den s.k. vägprincipen tas upp i centermotionen1995/96:T21. Där föreslås också att färjelinjernaanknyts till vägprincipen genom att de klassificerassom riksvägar. Det ger ytterligare stabilitet åt trafik-föringen och tyngd åt jämställdhetsaspekten.Med det anförda, fru talman, ber jag att få in-stämma i vad sade i sitt anförande samti hennes yrkanden om bifall till reservationerna 4 och12. Dessutom yrkar jag bifall till reservation 5. Be-träffande övriga moment yrkar jag bifall till utskottetshemställan i betänkandet.Anf. 166 Kommunikationsminister ()Fru talman! Ett par kommentarer till detta medhamnar. Att avstår från att fatta beslutom vilka dessa två hamnar skall vara, och det handlarom två - det lät på som att man skullekunna gå ifrån det, men det är inte möjligt - innebärinte att vare sig eller ärutesluten. Om det skulle ge det bästa avtalet, och detfinns mycket som talar för det, bli de kvar. Men fines-sen är att det ger en frihet att diskutera detta i anbuds-förfarandet.Precis som jag uppfattade att var ärjag positiv till den s.k. viatrafiken - det har jag skrivitockså i propositionen - inte minst med tanke på ut-vecklingen i våra östra grannländer men också medtanke på den tekniska utveckling som vi kan se påsjöfartsområdet.Om effekterna av avvecklingen av högstpristilläg-get skulle bli negativa, vilket jag inte tror, är vi bered-da att återkomma till i denna fråga efter enutvärdering. tror jag inte - det är min övertygelse- att så blir fallet.Anf. 167 () replikFru talman! Jag har fortfarande väldigt svårt attförstå finessen med att inte tala klarspråk när gällervilka hamnar det skall vara. Det måste ändå vara enförutsättning för att nå ett bra och effektivt upphand-lingsresultat. Jag förstår inte hur regeringen i en sådanhär situation kan bolla med olika hamnalternativ. Vivet att det redan finns kapital nedlagt på de aktuellaplatserna. Vi vet att effektiv trafik pågår där. Jag harväldigt svårt att förstå hur man skall lyckas att upp-handla och få det effektivare i andra hamnar.Jag tolkar kommunikationsministern välvilligt närjag, underförstått, förstår att hon är inne på dessa tvåalternativ. Det är nämligen inte oviktigt att man harett hamnfäste mot söder och ett mot norr för att fårationalitet i trafikföringen också på fastlandet.När det gäller viatrafiken har jag noterat den posi-tiva inställningen. Jag hoppas att det skall gå att ut-veckla den. Låt mig påminna: Glöm inte Västervikoch i sammanhanget. De tillhör det konceptsom skulle kunna stärka detta trafikalternativ.Slutligen noterar jag välvilligheten från kommuni-kationsministern att återkomma om det skulle gå snettmed avvecklingen av Gotlandstillägget. Vi har noteratdet i vår motion. Vi har också anvisat en väg somskulle stärka jämställdheten. Jag hoppas att det skallvara möjligt att lösa det så.Anf. 168 ()Fru talman! Det är roligt att kunna konstatera attdet finns så stora kunskaper här i och att detsagts så många positiva saker om Gotland.Gotlandstrafiken är den enskilt viktigaste fråganför oss på . har i sitt betänkan-de angett att staten, i likhet med vad regeringen före-slagit, även fortsättningsvis bör ha ansvar för att detfinns en tillfredsställande trafikförsörjning med färjatill och från . Utskottet bedömer att de avregeringen föreslagna riktlinjerna är väl ägnade attfrämja en tillfredsställande utveckling av Gotland-strafiken. Utskottet förutsätter att regeringen för riks-dagen kommer att redovisa resultatet av trafikupp-handlingen.Regeringen föreslår i propositionen att utgångs-punkten skall vara en av staten garanterad bastrafik påtvå fastlandshamnar. Vi har i vår motion fört fram attbastrafiken skall ske mellan hamnarna och . Skälet till det äratt det efter långvarig utveckling visat sig att dessaförbindelser är de som bäst svarar mot näringslivetsoch befolkningens samlade behov.Vi har också motionerat om att färjelinjerna skallklassificeras som riksvägar och ges vägnummer. Vårafärjelinjer kan jämföras med de järnvägar och vägarsom finns i övriga landet. Eftersom vi ser färjetrafikensom våra vägar, är det också naturligt att vi ser som huvudman för trafiken. Staten har genomVägverket ansvaret för övriga vägar och färjor, och vianser att vår väg till genom färjetrafiken skallses på samma sätt. Som en följd av detta kan det ock-så vara lämpligt att staten äger färjorna. Vi har åter-igen i tidningarna blivit uppmärksammade på attstaten kan förlora kapital vid övergång till ny trafiko-peratör.Vi har även framhållit att Gotlandstillägget intekan avvecklas utan kompenserande åtgärder. En av-veckling skulle få mycket svåra konsekvenser för detgotländska näringslivet. Redan små kostnadsökningarför godstransporterna kan för vissa viktiga produk-tionsgrenar på innebära att konkurressituatio-nen blir ohållbar.