prot · GI0957 · 1995-02-08 00:00:00 — Människor är inte nöjda med atthöra experter på området säga att våldet har blivitnågot mer brutalt men har inte ökat särskilt mycket.Det råder en hel del osäkerhet ute i det svenska folk-hemmet, om jag får använda det uttrycket.Jag tror - ni får naturligtvis ha en annan mening -och många svenskar tror att vi måste auktoriseraföräldraansvar och familjemiljö. Det är i de små,trygga sammanhangen som människan får sin identi-tet, blir en person och kan gå ut och möta en kompli-cerad värld. Jag tror dessutom att skolan måste ta ettansvar, större än vad skolan kanske har uppmuntratsatt göra, nämligen genom att impregnera elevernamed inställningen att varje människa oberoende avras, ålder, kön och intellekt har ett okränkbart värde.Skattepolitik m.m.Anf. 47 BO ()Herr talman! Låt mig inledningsvis lägga till rättaett inlägg av . Det lät på hans yttrandenästan som om bankstödet, insättarstödet, var någon-ting som yrkades av socialdemokraterna. I självaverket var det så att vi förbereddeden generella garantin, men vi ville inte sätta den isjön förrän det fanns motiv att göra det, för att inteytterligare försvåra utvecklingen.Jag tycker också att det fungerade väldigt bra un-der den tid som vi hade det vi kan kalla en samlings-regering i de här frågorna. Men det vore väl sjuttonannars! Rimligen skall man ju hjälpa till med att rättatill det som man har ställt till. Det var den ekonomiskapolitiken som var grunden för spekula-tionsekonomin. Om jag inte missminner mig, var detIngvar regering som tillsatte den styrelse iNordbanken som fick betala skadeståndoch erkänna att man inte skötte Nordbanken på ettriktigt sätt. Det var alltså bra att man hjälpte till medatt rätta till det man själv ställt till.Gudrun talade om bankskatt. Får jag ba-ra konstatera att en bankskatt inte innebär att ränte-marginalerna minskar - tvärtom! En bankskatt inne-bär, oavsett hur den ser ut, att räntemarginalerna ökaroch att låntagare och insättare får det än sämre. Tilldetta kommer att det råder osäkerhet om skatteregler-na på ett sätt som missgynnar investeringar också iandra sektorer.Det är egentligen förvånansvärt, när man lyssnarpå partiledardebatten, att höra den självbelåtenhetmed vilken statsministern talar om vad som har skettsedan socialdemokraterna trädde till för några måna-der sedan. Han gör det i en miljö som präglas av enkontinuerlig ränte- och valutakris. Han gör det i ettläge när arbetslösheten 1998 skulle vara i storleks-ordningen , även om regeringens sannolikt allt-för optimistiska prognoser slår in. Detta är ingenanledning till självbelåtenhet. Tvärtom är det en an-ledning till självkritik.Om det nu är så att regeringen för en riktig politik,vad är det då som gör att investerare i ochutomlands fortfarande har ett så stort misstroende? Jo,det beror på att man har en bristande insikt om någrasaker.För den innevarande mandatperioden har den eko-nomiska politiken två viktiga uppgifter, som är var-andras förutsättningar. Den ena uppgiften är att sanerade offentliga finanserna, och den andra är att skapaförutsättningar för de hundratusentals nya jobb i denprivata sektorn som kan eliminera risken för långtids-arbetslöshet och ge dagens arbetslösa jobb. De upp-gifterna är varandras förutsättningar, därför att om deoffentliga finanserna inte saneras blir räntan inte sålåg att vi får tillräckligt mycket investeringar i nyajobb.Om vi inte jobbar med en politik som ger förut-sättningar också i övrigt för de nya jobben, klarar viinte saneringen av de offentliga finanserna. Det blirbesvärligare och jobbigare och skulle kräva längre tidoch mer besparingar.Det gäller alltså att ha en riktig och rejäl omfatt-ning på budgetförstärkningarna, och där har vi tyvärranledning att se att regeringen ligger i underkant.Men lika viktigt som att omfattningen är tillräckligoch ger marginaler, är att man har en riktig inriktning.Det problem vi har i är inte att skatterna är förlåga. Det är att utgifterna på den offentliga sidan ärför stora. De är av vår samlade ekono-mi, och skatterna är . Redan där ser man juatt problemet är de stora utgifterna, inte att skatternaär alltför låga.Men det är också så, att om man skulle välja skat-tehöjningsvägen - vilket regeringen har gjort genomatt höja skatten på arbete kraftigt - blir det färre jobb.Det är ju därför som ni emellanåt höjer skatten påalkohol och tobak - det är alltså för att hålla konsum-tionen nere. Det kan bli en del smuggling och hem-bränning som följd av detta. Men höjd skatt på arbeteger färre riktiga jobb, möjligen en del svartjobb, vil-ket ingen tjänar på. Höjd skatt har den effekten.Höjd skatt på kapitalbildning och investeringar gerfärre investeringar och mindre kapital att satsa påföretagen, och det är sådana skattehöjningar som göratt man inte har tillräckligt med förtroende för rege-ringens ekonomiska politik. Mot den bakgrunden ärdet viktigt att nu skapa en insikt - förhoppningsvisockså hos regeringen, även om det förefaller svårt -om just vikten av att de här två målen samverkar. Detskulle vara intressant att höra vad , somju företräder regeringen i det här avseendet, har attsäga om detta. Trots att ekonomin verkligen är ettviktigt debattämne har talmanskonferensbestämt att vi inte skall ha någon särskild debatt omden ekonomiska politiken, vilket är mycket märkligt isig. Det kunde då vara intressant att höra resonera litet bredare kring mina invändningarnär det gäller kombinationen av sanering av offentligafinanser och förutsättningar för att skapa nya jobb.I det senare fallet har socialdemokraterna en poli-tik som innebär att vi konserverar massarbetslöshet,som många ekonomer och debattörer har sagt. Vimoderater för däremot en politik som genom undan-röjda skattehöjningar på arbete och eget kapital ska-par förutsättning för att eliminera långtidsarbetslöshe-ten.Anf. 48 ()Herr talman! Det svenska näringslivet befinner signu i ett expansivt skede. Det beror dels på en pågåen-de konjunkturuppgång, framför allt i exportsektorn,dels på den tidigare borgerliga regeringens åtgärderför att stärka den svenska konkurrenskraften. Sådanaåtgärder har bl.a. vidtagits inom skatte- och avgifts-området, exempelvis sänkta arbetsgivaravgifter.Efter höstens regeringsskifte har den socialdemo-kratiska regeringen genom sin återställararsenal medVänsterpartiets hjälp genomdrivit väsentliga försäm-ringar framför allt för de små företagen. höjda arbetsgivaravgifter och slopad kvittnings-rätt. Dessa försämringar för småföretagen och övrigaföretag kommer att försena och dämpa den pågåendekonjunkturuppgången, och det finns risk för att deninom vissa sektorer helt kommer av sig. När upp-gången förbyts i en konjunkturnedgångkommer skadeverkningarna av den försämrade kon-kurrenskraften att bli än mer kännbara.Självklart kommer effekten för sysselsättningen avregeringens försämringar att bli negativ. Arbetslöshe-ten kommer att förbli högre än den annars skulle havarit under pågående högkonjunktur. Det ter sig när-mast patetiskt att regeringens stora och praktiskt tagetenda arbetsmarknadspolitiska åtgärd är bredsådd avsänkta arbetsgivaravgifter för företag som anställerarbetslösa, sedan man genom en generellhöjning av arbetsgivaravgifterna försämrat möjlighe-terna för alla att nyanställa. Vari ligger logiken i dettabeteendemönster, , och för övrigt numeraockså ?Från sida är vi angelägna att inteskapa alltför stor ryckighet i de skattemässiga förut-sättningarna i det korta tidsperspektivet. Vi är därförförsiktiga med "reåterställare", dvs. återställare avregeringens återställare på skatteområdet. Men medhänsyn till företagsbeskattningens betydelse för sys-selsättning och välfärd har vi ansett det nödvändigt attåterställa bl.a. kvittningsrätten och reglerna för åter-föring av skatteutjämningsreserv, den s.k. SURV:en.Vi föreslår vidare en sänkning av arbetsgivaravgif-terna med , som riktas huvudsakli-gen mot småföretagen genom att sänkningen föreslåsgälla vad vi kan kalla en bottenplatta, bestående av enlönesumma motsvarande en genomsnittslön för tioanställda per koncern eller företag. Härigenom kom-mer sänkningen i och för sig alla till del, men den fården absoluta tyngdpunkten i småföretagssektorn. Detär viktigt från regionalpolitisk synpunkt, framför alltdärför att det är där som småföretagen är ryggraden inäringslivet.Herr talman! enträgna pionjärarbete fören skattesväxling, dvs. ökade avgifter på miljöstöran-de verksamheter och sänkta skatter på arbete, börjarnu ge resultat. Även partier som tidigare tagit avståndfrån - ja, ibland t.o.m. förhånat - våra idéer och för-slag pläderar nu för mer skatteväxling. Ändå går dettrögt med genomförandet. En orsak är självfallet attett snabbt genomförande kan rubba konkurrensläget iförhållande till andra nationer. Det är därför viktigt attvi kan medverka till en något så när parallell utveck-ling i våra konkurrentländer, främst inom EU.Vi anser det därför vara bekymmersamt att Euro-peiska unionen i varje fall inte nu synes kunna ta sigsamman och komma fram till en gemensam uppfatt-ning i frågan om skatteväxling. Det får emellertid intehindra oss från att ensidigt ta steg i denna riktning. Viföreslår därför införande av koldioxidavgifter ochuranskatt till ett sammanlagt belopp av 5 miljarderkronor för att tillsammans med av regeringen avisera-de 2 miljarder till förbättringar i företagsbeskattning-en ge möjlighet till den tidigare redovisade sänkning-en av arbetsgivaravgiften.Vi kommer också, framför allt genom vår EU-parlamentariker , att kraftfullt verkaför att EU-länderna bryter sin förlamning i skatteväx-lingsfrågan och börjar ta steg i rätt riktning. I en förstaomgång får ansträngningarna inriktas på att förmå såmånga länder som möjligt att i likhet med oss ta yt-terligare sådana steg för att i nästa fas kunna nå fullenighet.En del EU-länders obeslutsamhet och motståndmot skatteväxling får absolut inte tas till intäkt förpassivitet från vår sida. Vi måste våga ta egna steg iönskad riktning och dessutom förmå likasinnade län-der att också våga ta sådana steg. Kan vi i det arbeteträkna med stöd från de partier som säger sigeftersträva en sådan utveckling och vars representan-ter har taletid i kammarens talarstol?Anf. 49 BO () replikHerr talman! När det gäller kritiken av regeringenspolitik och när det gäller inriktningen av den alterna-tiva politik som kan ge de nya jobben föreligger detinte stora skillnader mellan mig och kan dock konstatera att det behövs klarläggandeni några avseenden.När det gäller den extra skatten för de mindre fö-retag som driver sin verksamhet i aktiebolagsformföreslår inte att man skall ta bort dubbelbe-skattningen . Jag vill bara klara ut att detju inte kan vara så att i likhet med Socialde-mokraterna menar att det bör finnas en dubbelbe-skattning.Den andra saken är allvarligare och rör just kapi-talförsörjningen för mindre företag och problemenmed kompletteringen till det egna kapitalet, nämligendet lånade kapitalet. Om jag skall tolka påden punkten menar man att vi bör överväga någonform av bankskatt. En bankskatt innebär de facto inför en extra kostnad som vältras över på kun-derna och leder till ökade kostnader för den som lånareller minskad förräntning för den som sätter in pengarpå bank.Jag skulle vilja be att utveckla var-för en bankskatt skall införas, om nu menaratt det skall ske. Jag har hört säga attdet bankstöd som har gått ut skall betalas tillbaka. Detgäller i så fall bara några få banker. Bankstöd har t.ex.inte gått till . HuvudägarenFredrik har satt in 600-700 miljoner - jagtror att det är detta belopp det rör sig om - utan attdiskutera insatser från staten. iÄngelholm har aldrig legat staten till last eller föror-sakat några problem.Det skulle vara intressant att höra vad det finns förmotivering till att införa en skatt som försämrar kre-ditförsörjningsmöjligheterna.Anf. 50 () replikHerr talman! När det gäller dubbelbeskattningenvill jag säga att vi har samma principiella uppfattningsom . Att vi nu inte föreslår en "reåterställare"även på detta område har jag redan principiellt berört.Jag skall därför inte lägga mera tid på det.Beträffande förslaget om bankskatt har jag per-sonligen stor förståelse för den breda opinion somkräver detta. Jag har emellertid tillräckligt med insikti hur en sådan skulle verka om den skulle realiseras.Jag skall därför be att få avstå från att kommentera detförslag som mitt parti har lagt fram i detta avseende.Anf. 51 BO () replikHerr talman! Jag konstaterar - vilket jag tycker ärviktigt för diskussionen både och -att vi i grunden har samma uppfattning när det gällerbeskattning av kapitalbildning och eget kapital. Det ärganska bra att veta det. Det finns andra som har endiametralt motsatt principiell uppfattning. Jag harnaturligtvis också respekt för om intevill diskutera det här.Låt mig då bara mycket kortfattat säga att jag haren mycket stor förståelse - man kan säga att jag harsuttit mitt i smeten - för den opinion som kräver attdet som inträffade i banksektorn måste hanteras pånågot sätt. Självklart skall återbetalning ske. Det harvi båda talat om.Det viktiga är att vi får en sådan debatt att åtgär-derna blir realistiska och rimliga. Det gäller att se tillatt få tillbaka så mycket som möjligt av Nordbanken,och Retriva när de företagen, som utflöde avfrämst statens dåliga handlag med bankverksamhet,avvecklas. Jag hyser för egen del gott hopp om attstörre delen av det utbetalda stödet kommer att kunnatas tillbaka.Debatten i övrigt har kommit litet snett. Det harblivit en känsla av att alla banker har fått stöd. Denbankgaranti som infördes är ingen garanti som i förstahand har gällt bankerna som sådana. Men stabiliteteni betalningssystemet har lett till att vi har kunnat fåupplåning från de svenska bankerna i utlandet och iSverige till så låga kostnader genom bankgarantin attvi inte fick ännu större räntemarginaler och ännustörre kostnader för företag och hushåll i Sverige.Därmed har alla i realiteten haft nytta av den härstatsgarantin, som vi fattade beslut om i bred enighethär i riksdagen.Om man lägger en särskild skatt på vissa vidgasräntemarginalerna i stället för att krympas. Det skapardessutom en osäkerhet om huruvida åter skallgå tillbaka till 80-talspolitiken med särskilda vinst-skatter med alla de problem det skulle leda till förinvesteringar. Men jag har all respekt för . 52 () replikHerr talman! Jag vill trots allt göra två korta till-lägg till den diskussion som pågår om att återförapengar från banksektorn till staten som ersättning förden hjälp som bankerna har fått.Det förtjänar att noteras att nuvarande Nordban-ken och dess fastighetsbolag har erhållit 64 av de 65miljarder som har utbetalats av skattemedel. Jag närförhoppningen att vid den kommande försäljningen avNordbanken och också av fastighetsbo-laget skall merparten av dessa pengar kunna återtas.Det måste ändock på sakliga grunder konstaterasatt även den breda allmänheten har haft nytta av detbankstöd som har utgått. Låt oss göra tankeexperi-mentet att ett sådant stöd icke hade utgått vid dettillfälle det utgick. Vilka skulle effekterna ha blivit förden breda allmänhetens möjligheter att bibehållavärdet på besparingar och att ta del av de lån sombanksektorn utger?Anf. 53 ()Herr talman! Genom att i så hög grad välja att för-söka sanera budgeten med höjda skatter på arbete ochpå risktagande så försvårar regeringen möjligheternatill nya jobb och minskad arbetslöshet. Genom väljer återställarpolitik försämras förutsättning-arna för den nödvändiga expansionen i näringslivet.Skattesystemets utformning spelar en stor roll närdet gäller människors beteende. T.ex. när man övergav sambeskattning av makar ochinförde individuell inkomstbeskattning, resulteradedet i kraftigt ökade ekonomiska incitament för kvin-nor att skaffa egna inkomster. Det blev också start-punkten för en kraftig ökning av förvärvsfrekvensenför kvinnor. är kvinnornas förvärvsfrekvens idet närmaste lika hög som männens. gäller det attockså få kvinnor att bli företagare.Många trivs bra med att vara anställda och haringen längtan efter något annat. Men andra vill hellrearbeta i egna företag, och de måste få pröva sinavingar.Arbetslösheten är oacceptabelt hög. Men att, sommånga högerkrafter vill, återgå sambe-skattning och hemmafrusystem eller att skapa ett B-lag på arbetsmarknaden, löser inte arbetslöshets-problemet på ett acceptabelt sätt. Det gör man inteheller med socialdemokraternas misstro mot företaga-re och 80-talets ensidiga satsningar på traditionellastorföretag.Det är nödvändigt att kvinnor kommer att svaraför en allt större del av det framtida nyföretagandet.Faktum är att om kvinnor började driva företag isamma utsträckning som män gör, så skulle få270 000 nya företag. Om alla dessa företagare sedananställde bara en - säger en - person var, så skullearbetslösheten försvinna.Inga företag startas eller drivs av sig själva. Deträcker inte att tala väl om företag. Det krävs ocksårespekt och uppskattning av företagare samt förståelseför att företagarna är människor av kött och blod somsatsar i något så osäkert som ett eget företag. Dethandlar om samhällets attityd. Här måste socialdemo-kraterna tänka om - som så många poängterat. LarsLeijonborg hänvisade t.ex. till vad i Aftonbladet.För att knäcka massarbetslösheten behövs enmassiv satsning på småföretagandet inom den privatasektorn. Det är bara så vi kan skapa nya jobb. Det ärbara så vi kan få in alla de pengar som behövs för attupprätthålla den service och omsorg som vi vill fi-nansiera gemensamt. Därför måste vi också i betydligtstörre utsträckning underlätta för alla de kvinnor somvill och kan starta företag och expandera inom tjäns-tesektorn - inte som några underdåniga husor utansom stolta och fria professionella företagare.Kvinnor och män har traditionellt olika referens-ramar, olika behov och idéer, på grund av de olikaroller vi har haft tidigare. är dessa roller passé,men är regelverket format av män - förmän. Kvinnor utgör inte någon homogen grupp. Detär dags för ett könsneutralt sätt att se på företagandeoch skatter.I förmögenhetsbeskattningen finns en verkligkvarleva av den föråldrade syn på kvinnor som förrgenomsyrade samhället, nämligen sambeskattningenav förmögenhet. Denna föråldrade, orättvisa ochojämställda sambeskattning måste avskaffas.Skatteförvaltningen skulle slippa lägga ned onödigtid på att ta reda på vem som bor med vem, vem somhar eller har haft barn med vem eller vem som råkarbo ihop med någon som denne tidigare varit gift med.Familjerna ser inte ut som . En man och enkvinna med var sitt barn från ett tidigare förhållandesärbeskattas ända tills de får ett gemensamt barn dåhelt plötsligt alla fem sambeskattas utan hänsyn tillbarnens övriga föräldrars förmögenhetssituation.Det finns inga fördelningspolitiska skäl att ha kvardenna sambeskattning som bygger på tanken att kvin-nan är ett bihang till mannen. Dessutom är sambe-skattningen en ren kostnad för samhället. Den måstebort!Kvinnor är oftast försiktigare än män. De villbörja företagandet i liten skala och inte skuldsätta sigså mycket. Den borgerliga regeringen införde en be-gränsad kvittningsrätt mellan inkomst av tjänst ochunderskott i rörelse för att underlätta nyföretagande.Den kvittningsrätten har Socialdemokraterna tagitbort. Vi menar att den rätten skall återinföras. Den ärviktig för att presumtiva företagare skall våga kastaloss i litet lagom takt vid sidan av annan anställning,en möjlighet att få pröva sina vingar med litet avskyddsnät kvar.Det är viktigt att utgå från kvinnors verklighet ochvardag, att forma regelverket efter den verklighet somi dag råder för kvinnor och män som försöker delaansvaret för såväl försörjning som familj. Därförmenar vi att småbarnsföräldrars hämtning och läm-ning av barnet på dagis eller hos dagmamma, dvs. denrestid, restidsvinst eller behov av bil, skall bedömassom berättigande till reseavdrag.Fru talman! Det är enligt min mening ett otidsen-ligt synsätt att inte ta hänsyn till att barn måste hämtasoch lämnas på dagis, och det måste ändras.Anf. 54 BO () replikFru talman! Jag känner mig litet frågvis . Detvar en sak som jag blev litet förundrad över. talade om att högern eller motsvarande grup-per ville att det skulle finnas B-lag på arbetsmarkna-den. Jag skulle gärna vilja att utveck-lade det.Vi är väl överens om att alla jobb som finns i dagpå arbetsmarknaden eller som kan komma på arbets-marknaden är jobb som är hedervärda och som helstskall kunna utföras på ett sätt så att man kan leva påden lön man får för arbetet. Jag är litet frågande närdet gäller resonemanget kring B-lag och undrar vaddet egentligen är.Anf. 55 () replikFru talman! Det förvånar mig att intehar tagit del av den debatt som rasade därmånga nationalekonomer och andra debattörer somjag betraktar som högerkrafter utvecklade att manhellre ville ha en B-lön än en a-kassa, eller hur manuttryckte det.Man menade att man skulle få till ett system medarbeten som lönade sig så dåligt att inte en enda avdessa debattörer skulle kunna tänka sig att leva meddet.Anf. 56 BO () replikFru talman! Orsaken till min fråga är att debattenom hur vi skall få fram nya jobb är synnerligen viktig.Vi måste fundera kring nya sektorer. Det finns en heldel arbeten som inte blir utförda därför att detkostar för mycket att anlita någon för att utföra arbe-tet.Det kan exempelvis gälla reparationer av hus. Detkan vara fråga om hushållsarbete av olika slag där detmed de skatteregler som vi har och den höga skattenpå arbete är för dyrt att över huvud taget anställanågon. Den typen av arbete är såvitt jag förstår fulltlegitim.Det arbetet pågår för fullt . Här i ärdet många som ägnar sig åt att se till att vi har renaoch prydliga lokaler. Det är ett hedervärt och braarbete. Det är naturligtvis inget fel om den typen avarbete eller husreparationer också sker inom denprivata sektorn.Det är synnerligen viktigt är att vi politiker är ly-hörda och verkligen är beredda att inte diskrimineranågon. Det värsta uttryck jag har hört i skattedebattenunder är "pigavdrag". Man har disku-terat avdrag för att kunna få fram fler jobb i en sektorsom redan existerar. Den som använder den beteck-ningen diskriminerar alla de män och kvinnor somredan i dag arbetar med den typen arbetsuppgifter iden offentliga sektorn.När det gäller löneskillnader och motsvarandeborde och jag vara överens om att omdet är ett rimligt arbete är det bättre om de arbetslösafår ett arbete. Sedan får man försöka hantera denekonomiska standarden på annat sätt. Det är rimligtatt delvis ha ett arbete, ett halvtidsarbete eller vadsom helst, än att helt vara sysslolös. Det är inte bra förindividen, och det kostar väldigt mycket för alla and-ra.Det vore rimligt att unyttja de möjligheterna ochta del av den debatt som syftar till någonting positivt.Anf. 57 () replikFru talman! Jag är glad att kunna konstatera att BoLundgren tar avstånd från att man skall skapa ett B-lag på arbetsmarknaden. Jag använder inte ordet pig-debatt. Också jag tycker att det var en väldigt fånigoch nedlåtande debatt.Kvinnor skall kunna satsa och starta nya tjänstefö-retag. En stor del av dessa kan finnas inom områdetstädfirmor, tvätterier, möjligheter att stryka, osv. Detär den typ av tjänsteföretag som kan dyka upp. Detfinns ingen anledning att se ner på sådan verksamhet.Jag menar också att man skall kunna ha möjlighet attbetala för sådana tjänster utan att man för den skullskall ha skatteavdrag.Det är där och jag i så fall skiljeross. Jag tycker att det är viktigt att vi har låga skatterså att vi har möjlighet att köpa tjänster.Anf. 58 ()Fru talman! Man kan använda skattepolitik för attuppnå många syften. Men alla försök är inte lika ef-fektiva. Ingen kan dock förneka att höja skatter är ettverksamt medel mot underskott. Därför har Vänster-partiet föreslagit och drivit igenom skattehöjningar.Att däremot tro att massiva skattesänkningar är ensäker väg till fler jobb är just en fråga om tro utannågot stöd i praktiska erfarenheter.