prot · GJ0937 · 1995-12-13 00:00:00 — Vihar reda dragit ned tillräckligt på det multilateralabiståndet.Men det här räcker ju inte. Det krävs nya in-komstkällor, och i den utmärkta rapporten från Carls-son-Ramphal om vårt globala grannskap finns deförslagen. tog upp dem på 50-årsjubileet i . Men de finns inte i regering-ens skrivelse. När vi behandlade detta i utskottet sademan bara att det skall utredas vidare.Jag tycker att detta är mycket märkligt. Jag harförvisso fått sakliga förklaringar, nämligen att man dåär rädd att man inte kan utöva tillräckliga påtryck-ningar på de länder som inte betalar. Det skullevara ett fullgott skäl för att inte gå vidare och ageramer kraftfullt för att få nya inkomster. Men dessasaker står inte i någon som helst motsatsställning tillvarandra. Man måste göra både och. Därför förstårjag inte riktigt varför regeringen är så svag på den härpunkten.Moderaterna, som knappt vill utreda möjlighetentill nya inkomster genom internationell valutaskatt,skatt på flygresor, m.m., vill jag fråga: Tycker inte niatt det behövs nya inkomster till FN? Vilka andraalternativ har ni? Jag har i alla fall inte hörtnågra andra alternativ till att få in mer pengar till FN.Fru talman! Det andra jag vill ta upp i samman-hanget som exempel på reformer är sambandet mellanFN och Bretton Woods- institutionerna. I takt med attFN har fått sämre finanser har ju allt fler arbetsuppgif-ter tagits över av och liknande institu-tioner.Kritiken har varit mycket hårdmot . Den har gällt bristande hänsyn tillde sociala kosekvenserna av strukturanpassningsåt-gärder. Den har också gällt storskaliga industriprojektsom har genomförts utan att de miljömässiga beting-elserna undersökts. Vi vet att mycket har förbättrats iVärldsbankens policy, men är sambandetmed andra verksamheter inom FN mycket svagt. Detär UNDP som skall samordna allt FN-bistånd, menUNDP har inte särskilt stort inflytande över BrettonWoods- institutionerna. Där måste alltså reformerkomma till stånd.Jag vill också i sammanhanget understryka entredje sak. Vi har här i haft flera diskussio-ner om hur vi tillsammans med regeringen skall kun-na ställa krav i fråga om , IMF och deandra institutionerna. Regeringen, i form av GöranPersson och , har dock varitmycket kallsinnig och ointresserad av förslag frånriksdagen. Man har inte ens sett detta som något posi-tivt och självklart. Därför tycker jag att det är oerhörtbra att vi i utskottets betänkande klart uttrycker attriksdagen måste få information och att det måste bliett samråd mellan riksdag och regering.En fjärde sak som jag vill komma in på, är de pre-ventiva insatserna. FN har ju ansvar för att bidra tillatt lösa konflikter, men man har också ansvar för attse till att konflikter inte skall bryta ut. Därför menarjag att frågor om vapenhandel, vapenexport och vape-nutveckling måste bli ett av FN:s huvudområden.I en rapport från Mahbub ul Haq, som är särskildrådgivare till UNDP och som var premiärmi-nister i , finns mycket intressanta uppgifter.Han visar t.ex. att de fem permanenta medlemmarna isäkerhetsrådet står för av världens vapenexport.Det är mycket anmärkningsvärt att de länder som ärmest ansvariga för säkerheten i världen exporterar såpass mycket vapen.Mahbub ul Haq har också lyft fram att en väldigtstor del av de utvecklade ländernas bistånd är militärtbiståndet. Av det s.k. bistånd - även om jag inte tyck-er att bistånd är ett adekvat namn - som ger, ärtvå tredjedelar militärt bistånd. Sådant bistånd verkar ifel riktning.Han har också tagit upp att man borde införa en"codes of conduct" när det gäller vapenhandeln ochvapenexporten. Där borde lägga ned ett väl-digt stort arbete. Jag tror också att det är nödvändigtatt FN:s arbete med vapenregister fungerar och fårfortsätta.Men man måste också se längre. I Vänsterpartietsmotion har vi tagit upp problemet med FN:s fredsbe-varande styrkor. Vi hade naturligtvis önskat att FNhade haft egna resurser till en stående styrka. Då hademan kanske sluppit den situation som uppkommit if.d. , där ju FN inte kan leva upp till dekrav vi ställer. Men det får vi diskutera närmare påfredag, när det betänkandet kommer upp.Vad som ändå behöver sägas, är att FN måstefatta beslut om, och stå för ledningen av, olika fredso-perationer, även om man sedan inte själv klarar av attgå i land med dem. I det här betänkandet diskuterar viockså de farhågor som både och Miljö-partiet har framfört för att , inom ramen förVEU eller NATO, skulle ställa sig bakom militäraoperationer utan FN-beslut.Utskottet har i den här frågan citerat utrikesminis-tern från . Utrikseministern sade:"Vår alliansfrihet består. Medlemskap i kanföljaktligen inte komma i fråga för svensk del - - -kommer alltså inte att gå in i ett förpliktandesamarbete på försvarsområdet. "Men, fru talman, sådana här diskussioner före-kommer ju. och dess rapportvisar tydligt att fungerande diskussioner pågår. Jagmenar därför att det är väsentligt att understryka attSverige inte skall acceptera något närmande till, elleratt ingå i, VEU.För det femte krävs det en reformering av FN:ssäkerhetsråd. Vi har i vår motion pekat på det nöd-vändiga i att fler länder blir medlemmar i detta, ochav att får bättre representation och störreinflytande.För det sjätte anser vi, och det har även utskottetskrivit bra om, att ett ekonomiskt säkerhetsråd ärnödvändigt för att ta upp de frågor som handlar omden orättvisa fördelningen av jordens resurser. måste få ett större inflytande i detta avseen-de. Även frågorna som gäller skuldlättnader och skul-davskrivningar för måste komma in i detsammanhanget.För det sjunde gäller det frågan om den internatio-nella, permanenta brottsmålsdomstolen. harlagt ned ett viktigt och bra arbete på detta område.Detta måste fortsätta, och måste se till att fåfler länder med sig.För det åttonde handlar det om tjänstetillsättning-arna inom FN. De problem som tar uppi motionen håller på att åtgärdas inom FN-systemet.Däremot går det väldigt långsamt när det gäller jäm-ställdheten. Det finns program för detta inom FN,men det finns få kvinnliga chefer på hög nivå. FN harsatt upp som mål att av cheferna och avhandläggarna skall vara kvinnor. Man är dock väldigtlångt därifrån. Jag undrar naturligtvis när det kommeren kvinna som generalsekreterare. Jag hoppas att detinte dröjer alltför länge.Till de krav som kan driva hör en fortsattreformering av FN-systemet, och att vi skall bli med-lem av säkerhetsrådet 1997. Vi kan också driva kravnär det gäller nedrustningsfrågor och frågor ommänskliga rättigheter, MR-frågor. Jag vill särskiltverka för insatser för att få en särskild FN-rapportörfrån . Det är oerhört väsentligt. Vi vet ju attsituationen i inte har förbättrats. Det är minförhoppning, och jag har förstått att jag har utskottetmed mig, att , när frågan kommer upp på nyttvid MR-komissionen i runt ,aktivt skall verka för att få en MR-rapportör till Co-lombia.Jag vill också, fru talman, understryka att Sverigemåste driva på när det gäller folkrörelseperspektivetoch ungdomarnas roll i FN-arbetet. Vi vet att IPU,och vi som parlamentariker, genom ett FN-beslut harfått observatörsstatus. Men det räcker inte. Att Sveri-ge har en parlamentarikerdelegation är väldigt bra -det är få länder som har det. Men det krävs också attvi tillsammans med folkrörelserna i driverdessa frågor. Ungdomarna skall inte bara få vara medoch komma med synpunkter, utan de skall faktiskt fåvara delaktiga och själva agera.Fru talman! På FN:s 50-årsdag i avslu-tade sitt tal så här, i fri översättning:Omständigheterna kan fresta oss att böja oss förtrycket av realpolitik. Men vi står, liksom grundarna,inför uppgiften att säkra oss när det gäller överens-stämmelse mellan ord och handling. När FN går in iett nytt tusental är det vår uppgift att underlätta födel-sen av en ny världsordning av fred, demokrati ochframgång för alla. På så sätt kan vi hedra minnet avdem som dött i kampen för grundidealet och skyddaframtida generationer från de farsoter som krig, hung-er, sjukdom, okunskap och miljöförstöring utgör. Detär dags att handla nu.Fru talman! Jag vill yrka bifall till Vänsterpartietsreservation. Jag vill också anknyta till att vi harfirat lucia. I den skola där mina barn går sjöng barnen:Vi tänder ljusen för fred och glädje. Jag vill vädja tilloss alla att vi gemensamt skall infria våra barns för-hoppningar om en värld i fred och utveckling; envärld med rättvisa och demokrati.Anf. 107 ()Fru talman! lade för förstagången fram motionen om en internationell miljö-domstol. Det handlar om en miljödomstol där inteendast stater utan också organisationer har talerätt.Det finns några internationella domstolar som drivermiljömål, men bara för staters räkning. Det är medhänvisning till dessa domstolar som motionen avslås.Domstolen i driver miljömål. En särskildkammare har inrättats med sju domare. Och mandatetför denna kammare tar slut . Eu-ropadomstolen för de mänskliga rättigheterna i Stras-bourg driver också miljömål. Även iLuxemburg gör det.Det kan bildas skiljedomstolar ad hoc enligt reglersom finns i FN:s många miljökonventioner.Vidare kommer en havsrättskonvention att träda ikraft , och i samband med det kommer en dom-stol för havsrättsliga spörsmål att inrättas.För 25 år sedan, , hölls FN:s första miljö-konferens i . En av rubrikerna var: Godmiljö är lika viktig som fred och utveckling. De tregrundbultarna är det som vi framhåller somfundamentalt viktigt, nämligen en hållbar utveckling.Att miljöproblem blir olösta och orsakar svårakonflikter har vi många exempel på. Jag väljer någraur högen utan att göra en värdering av dem.Dammbyggena vid är ett känt exem-pel. Tusentals människor blir utan försörjningsmöjlig-heter därför att fisket har utarmas och vattenflödet ifloden nedströms blir oregelbundet, och både fisketoch lantbruket längs floden slås ut.Aralsjön i är också ett paradexempel.Där fanns en befolkning som levde på fiske. Men nuhar vattnet dragit sig tillbaka från strandkan-ten. Man avledde vatten från bifloder tillodlingarna, och vattenmängden började krympa. Be-kämpningsmedelsrester läckte ut i floderna, och sjönsvatten blev otjänligt.Om miljön drabbas, så drabbas människorna. IAralsjöområdet är t.ex. barnadödligheten fyra gångerstörre än i de övriga f.d. , och del av människorna har andra sjukdomar, t.ex. ärstrupcancer vanligt.Ett par miljoner människor i befolkningen märkteförändringarna. Men hur skulle de kunna hejda ut-vecklingen mot en sämre miljö, när det egna landetinte lyssnade på dem? Vart skulle de vända sig?Ett av de mest aktuella exemplen är kamp för Ogonifolket, en befolkningsgrupppå en halv miljon människor, som han själv tillhörde.Han krävde stopp för den miljöförstöring som pågick isamband med oljeutvinning, och han krävde ekono-misk ersättning till de drabbade människorna. Vi vetalla hur det gick.Här ser vi också tydligt de nära sambanden mellanmiljöförstöring och kränkning av de mänskliga rättig-heterna. De följs åt.En ursprungsbefolkning, minoritetsbefolkning,och en folkgrupp i en region kan vara rättslösa gente-mot sitt eget land. Och det är inte bara utsiktslöst attförsöka göra något åt det, det kan även vara direktfarligt för den enskilde.I regeringens skrivelse poängteras att all-tid har ställt upp bakom synen på de mänskliga rättig-heterna som individuella, dvs. knutna till individenoch dennes förhållande till statsmakten.Oberoende organisationer, vare sig de är interna-tionella parlamentarikerorganisationer, befolknings-organisationer, miljöorganisationer, om de har medvärldens livsmedelsförsörjning eller marin miljö attgöra, så talar man nu om deras medverkan, och mantalar t.o.m. om att de har och får tillträde till general-församlingen.Jag tror att konstruktionen med stater och repre-sentanter för stater med en röst oberoende av landetsstorlek och invånarantal är på väg att förändras ochkompletteras. Vi har sett länder upplösas och regionerbli länder och tvärtom. Vi har sett NGO-organisationer bli starka och få inflytande, och vi harsett världskonferenser, som avhålles samtidigtmed en , parallellt och rum.Jag tror inte att motion om en inter-nationell miljödomstol, där också organisationer hartalerätt, kommer att bli en lång följetong i fortsätt-ningen. Det dröjer inte innan det finns ensådan domstol, och det skall bli spännande att se vil-ket land som får äran av att ha initierat den.Jag yrkar bifall till reservation 2, som har singrund i motion U5, om en internationell miljödomstol.Jag skall därefter säga något om regeringens skri-velse och utrikesutskottets betänkande. De är i mångaavseenden identiska. En viktig mening är: Engage-manget för FN utgör en hörnsten i svensk utrikespoli-tik. Det står också: Det starka engagemanget har sinutgångspunkt i en bredare säkerhetspolitisk bedöm-ning än tidigare och i insikten om den praktiska bety-delsen av internationell solidaritet. Sedan kommer denmening som jag tycker är den kanske allra viktigaste.Det är samma innehåll i skrivelsen, men i utskottetsbetänkande har det fått mer skärpa: Bara en starkglobal organisation som FN kan också möta de hotmot människors säkerhet och välfärd som överskridernationalstaternas eller regionernas gränser.För närvarande är FN nere i en svaghetssvacka.Man talar om en ekonomisk kris och om en förtroen-dekris. FN blir inte starkare om man ställer FN åtsidan, så att FN:s roll försvagas ytterligare. Vi i Mil-jöpartiet hoppas att skall stödjaFN inte bara med ord utan också i handling och krävaatt FN skall få större representation i ledningen förFN:s operation i f.d. . Men detta är endebatt för fredagen, och jag skall därför inte ta upp detnu.Regeringens skrivelse har . Det är en ambitiös och mycket positiv skrivelseom FN. Och man får verkligen en stark känsla närman läser den att FN har en framtid och att FN i dagbehövs mer . FN är inte bara en organisa-tion för ett otal arbetsuppgifter, ekonomiska, sociala,diplomatiska och fredsfrämjande. Man skall kommaihåg att det också är ett forum där länder möts, ochdet finns inte så många sådana vanliga mötesplatserdär och i-länder kan mötas, och det är minstlika viktigt.Förväntningarna på FN har varit stora. Kritikennär resultaten inte visar sig är i samma storleksklass,och man glömmer att kraven inte får vara större änmotsvarande resurser. Och resurserna står medlem-marna för tillsammans. Det är deras ansvar.FN skall reformeras. Det har flera talare sagt här . utrikesminister rekommenderar radikalanedskärningar överallt i FN:s organisationer i världen.Ett sjuttiotal länder har lagt fram förslag om föränd-ring av säkerhetsrådet. De vill ha ett större antalmedlemmar, så att t.ex. även utvecklingsländerna fårin fler representanter. En förändring av bidragssyste-met finns också med bland förslagen, så att betal-ningsbördan blir jämnare fördelad mellan medlem-marna, liksom ett förslag om ett nytt finansieringssys-tem för FN:s biståndsverksamhet.Men om man gör ett tankeexperiment och går till-baka till 1920 och NF, , kan mankonstatera att den organisationen inte klarade sig merän . Sedan kom bakslagen. Förbundet kunde intehindra från att anfalla . och Tysklandlämnade NF. lämnade också NF efter anfalletpå . Och uteslöts på grundav sitt angrepp på . 1939 bröt kriget ut, och NFupphörde. Men vad hände? Kriget hade inte mer äntagit slut så startade man ett nytt förbund som varnästan likadant som det gamla till sin organisation ochockså till sin verksamhet. Man kan fråga sig varför.Kunde man inte ha hittat på något bättre? Det kansketrots allt är en god idé som ännu inte riktigt har funnitsin fungerande form.Om man läser skrivelsen FN , somtill största delen är en redogörelse för verksamhetensom handlar om fredsfrämjande insatser, konfliktfö-rebyggande och humanitära, om nedrustning, mänsk-liga rättigheter, utvecklingssamarbete, miljöarbete,konferenser och inte minst konventioner, så inser manatt hur ofullständigt och bristfälligt det än är så be-hövs allt detta. Det är livsnödvändigt och akut för endel av oss i världen, och det är livsnödvändigt för deflesta på sikt.I avslutningsstycket i utrikesutskottets betänkandesägs: FN är kanske det viktigaste av alla organ somSverige verkar inom och förtjänar ett större utrymme iriksdagen. Detta instämmer i. Utskottetföreslår också att regeringen mer regelbundet presen-terar en skrivelse om verksamheten i FN, vilket ocksåär en mycket god idé.Till sist vill jag yrka bifall till vår reservation 2,och jag vill även yrka bifall till reservation 1.Anf. 108 ()Fru talman! Tänk om vi politiker världen överkunde enas om en organisation som förenade all värl-dens folk, en organisation som hade till uppgift attförhindra att krig bryter ut, en organisation som kundehjälpa svältande barn och som kunde hjälpa flykting-arna på vår jord. Tänk om vi kunde bilda en organisa-tion som kunde bidra till mer demokrati på jorden ochtill fler folks frihet. Men det är väl kanske för naivt attinbilla sig att det skulle kunna gå att bilda en sådandemokratisk sammanslutning av 185 länder som medgemensamma ansträngningar skulle lindra människorslidanden och umbäranden.En sak är säker, och det är att en sådan organisa-tion inte skulle sakna arbetsuppgifter. Den skulle t.ex.kunna utrota smittkopporna från jorden, förhandlafram hundratals lokala fredliga lösningar, varje årrädda tre miljoner barn från sjukdomar genom olikavaccinationer, kämpa för de mänskliga rättigheterna,förbjuda kemiska och biologiska vapen, förhandlafram nedrustning av kärnvapen. Ja, arbetsuppgifterskulle det allt finnas för en demokratisk, global orga-nisation, men det är väl en barnslig förhoppning att troatt jorden skall få uppleva en sådan.Fru talman! Sanningen är den att en sådan organi-sation redan finns. firar ,i mänsklighetens tjänst, under vilka manmed en stor bredd hjälpt många människor i svårasituationer. Låt oss bara för blunda ochtänka oss en jord utan FN. Hur skulle den världen seut? Denna organisation borde ståstaty på vartenda torg över hela världen. Men hurtacksamma är vi människor gentemot allt arbete FNgjort? Hurdan är debatten ?FN har hamnat i blåsväder på grund av en massivkritik mot bl.a. ineffektiva organisationer, utdragnabeslutsprocesser, dålig ledning och alltför mycketdubbelarbete. Denna kritik är i mångt och mycketriktig, men den överskuggar allt det som FN gör ochsom man gör väldigt bra. Allt fler inser att vi lever ien alltmer internationaliserad värld, som utan en glo-bal organisation av FN:s slag skulle vara en betydligtotrevligare plats att leva på.Under många år i det skugga speladeFN en undanträngd roll på grund av stormakternaseviga utnyttjande av sin vetorätt. Det mest iögonfal-lande exemplet är , som aldrig blevföremål för någon sakdebatt i säkerhetsrådet. Närsedan äntligen det grepp släppte FN ochorganisationen därmed kunde utföra insatser utan attdet fanns en stoppande stormakt, började staternakritisera FN. Sanningen är ju att kraven på FN ochdess aktiviteter har ökat våldsamt i omfång utan attFN har fått resurser att möta behoven.Åren 1945-1988, under FN:s första , inleddes13 fredsbevarande operationer. har inte mindre än ytterligare 22 kommit till.FN:s verksamhet på det fredsfrämjande området harvuxit lavinartat. FN:s samlade budget på detta områdeuppgick till , att jämföra med1988 då siffran var . Mot dennabakgrund känns det frustrerande att en del länderhåller inne sina medlemsavgifter för att utöva politiskpåtryckning mot FN. Att i detta sammanhang undvikaatt nämna är omöjligt. skall betala sinavgifter. Vilken annan förening skulle godta att enmedlem helt plötsligt själv bestämde sig för att mins-ka sin medlemsavgift?Fru talman! Vi skall naturligtvis inte skyla över debrister som finns i FN-systemet. FN har i en del falldålig samordning, svag prioritering och en trög byrå-krati. Men låt oss heller inte glömma bort att ansvaretför FN:s misslyckanden ytterst vilar på medlemssta-terna.Vi behandlar utrikesutskottets betänkandeöver regeringens skrivelse FN . I skri-velsen redovisar regeringen huvudlinjerna i sin syn påFN-medlemskapet, vad regeringen vill göra för attstärka FN och förutsättningarna för globalt samarbeteinför . Jag vill redogöra för några av håll-punkterna.Säkerhetsrådet har enligt ansvaret föratt upprätthålla internationell fred och säkerhet, ochdess beslut är bindande för samtliga medlemsstater.Rådets , efter slut, effektiva be-slutsprocess motsvaras emellertid inte av sammaeffektivitet när det gäller genomförandet och respek-ten för fattade beslut. Ett av skälen därtill är kritik mot säkerhetsrådet för bristande re-presentativitet. verkar för en utvidgning avsäkerhetsrådet med såväl nya icke ständiga medlem-mar som ett mindre antal särskilt kvalificerade ständi-ga medlemmar. Utskottet ställer sig också bakomSveriges kandidatur till säkerhetsrådet.Rapporten dagordning för fred presenteradesav generalsekreteraren . I rapporten fastslåsatt FN:s främsta mål är att på ett tidigt stadium iden-tifiera situationer som kan leda till konflikter och attgenom förebyggande diplomati undanröja konfliktor-saker. I enlighet med generalsekreterarens förslag harockså en fredsbevarande operation initierats i Make-donien, nämligen FN:s förebyggande styrka Unpre-dep. deltar där med en pluton. Detta är ettmycket lyckat engagemang, som manar till efterfölja-re. Genom skapandet av försvarsmaktens internatio-nella styrka har ambition höjts vad gällerbidrag till internationella fredsfrämjande insatser.Fru talman! Det humanitära biståndet till civilbe-folkningen i länder som drabbats av interna konflikteröverstiger hjälpen till nödlidande efter naturka-tastrofer och mellanstatliga krig. Detta har lett tillförändrade arbetsuppgifter och arbetsvillkor för dehumanitära organisationerna. Åtgärder i syfte attstärka rättsstaten och öka respekten för individer ärcentrala för att förebygga humanitära katastrofer.Sverige arbetar aktivt för att FN och det multilateralasystemet skall anpassas till dagens ändrade villkor ochför att åstadkomma en tydligare rollfördelning mellanFN-organen på katastrofområdet.FN:s finansiella kris är kanske det absolut allvarli-gaste hotet mot FN:s framtid. Huvudorsaken är med-lemsstaternas dåliga betalningsdisciplin. I avsikt attförbättra betalningssystemet har presenteratett förslag om reformering av FN:s bidragsskalor.Detta skulle förenkla nuvarande system och eliminerauppenbara orättvisor. Till detta skall läggas förslagom nya inkomstkällor, bl.a. skatt på valutatransaktio-ner, extra skatt på olika flygbiljetter och annatsom är väl värt att studera ytterligare.Nedrustningsfrågorna är nära förbundna med FN:shuvuduppgift, att upprätthålla internationell fred ochsäkerhet. Det finns redan avtal om förbud mot kemis-ka och biologiska vapen och förhoppningsvis i en intealltför avlägsen framtid ett förbud mot kärnvapen. Tilldetta kommer kampen för ett fullständigt provstoppför kärnsprängningar. är en aktiv och viktigaktör i dessa förhandlingar såsom ordförande i denkommitté som utarbetar metoder för kontroll av efter-levnaden av ett provstopp. Så sent som i går beslutadeFN:s generalförsamling med stor majoritet att krävaett kärnvapenprovstopp.Fru talman! Det finns mycket att säga om FN:sproblem och FN:s framtid. Men låt oss inte förringaatt världens politiska ledare en gång kunde bilda den-na globala organisation. Jag frågar mig om det hadevarit möjligt att göra . Låt oss heller aldrig för-ringa FN:s arbete, även om det finns mer att önska.Ty FN har likt den nallebjörn vi alla ägt som småefter några hårdhänta tag och äventyr litet skavankerhär och var. Men även om nallebjörnen var litet till-tufsad var det ändå den som gav osstrygghet när nattens mörker kröp inpå.Med detta vill jag yrka bifall till utrikesutskottetshemställan i betänkande 1995/96:UU1 och avslag påalla reservationer.Anf. 109 ()Herr talman! När vi återigen diskuterarFN och dess framtida roll är det viktigt att kommaihåg att FN har spelat en huvudroll när det gäller attåterställa freden eller skapa fredliga lösningar i t.ex.konflikterna i , , ochKambodja.