prot · GI09110 · 1995-05-29 00:00:00 — Självklart måste, såsom GudrunLindvall säger, något kraftfullt göras för att kommatill rätta med detta problem.På första och andra fråga omvilka åtgärder jag avser att vidtaga på kort och långsikt för att komma till rätta med oljeutsläppen vill jagförst framföra ett möte om oljeskadade fåglar som jagkallade till . Inbjudna var berörda myndig-heter och närmast berörda organisationer, bl.a. och . Vid mötet gick vi igenom hotbilden ochmöjliga åtgärder för att minska oljeutsläppen. Detutkristalliserade sig framför allt vikten av att de inter-nationella konventionerna som reglerar utsläpp avolja från fartyg, och som i fall i praktikeninnebär att allt utsläpp av olja från fartyg är förbjudet,måste tillämpas fullt ut. Vidare måste mottagningsan-ordningar för fartygsavfall i , ochPolen byggas ut och förbättras, en harmonisering avhamnavgifter runt genomföras och enhetli-ga hamnavgifter tillämpas i de svenska kommunersom tar ut en extra avgift för lämnande av far-tygsavfall. Övervakning av fartygstrafiken i Östersjönmåste förbättras samt möjligheterna att väcka åtal motdem som olagligen har släppt ut olja underlättas.Det framgår enkelt att åtgärder för att begränsaoljeutsläppten måste drivas av alla länder runt för att få någon verklig genomslagskraft. Mycketarbete pågår redan regionalt på dessa områden. , , nyli-gen presenterat en studie om behovet av utbyggad avmottagningsanordningar och beräknat kostnaderna fören sådan utbyggnad. Detta förslag har presenterats förinternationella finansieringsinstitut, och avseratt driva frågan om genomförande av förslagen i stu-dien. Inom ramen för Helsingforskonventionen harnyligen lagts fram ett förslag om harmoniserade ham-navgifter. har varit drivande i denna fråga.Vad avser övervakning kan konstateras att insatsernapå detta område ökar. Bl.a. har nyli-gen införskaffat ett nytt flygplan med god utrustningför övervakning.Övervakningen i sker av ,som alltid har tolv fartyg ute i vilka har tilluppgift att bl.a. upptäcka oljeutsläpp. Utbildningen av "miljö"-poliser och -åklagare i kommer - det är jag övertygad om- att leda till ytterligare åtal med fällande dom.Vid ett möte som jag hade med den polska ambas-sadören framförde jag min oroför oljeutsläppen i . Ambassadören lovadeatt polska myndigheter skulle hjälpa till med proverfrån de polska oljeplattformarna för att man skallkunna avgöra om vissa oljeutsläpp härstammar däri-från. Vi diskuterade även möjligheterna att förbättrainformationsutbytet mellan de svenska och polskamyndigheterna som bevakar oljeutsläpp.Jag tror att om länderna runt verkar förgenomförande av de förslag som nämnts kommer viatt kunna minska antalet oljeskadade fåglar. De resur-ser som står till förfogande för ett sådant arbete iBaltikum, och är naturligtvis i dagslä-get begränsade. Det är därför viktigt att iolika fora driver dessa frågor så att de får tillräckliguppmärksamhet och så att miljöbistånd för denna typav åtgärder också kan komma i fråga.Det måste i sammanhanget understrykas betydel-sen av att sjöfarten i högre grad än för närvande tarsitt ansvar. Ökad information till sjöfarten tillsam-mans med effektivare övervakning, som avskräckerfrån brott mot gällande bestämmelser, och åtgärderför att beivra brotten har väsentlig betydelse.Jag har skickat ett brev till alla mina kol-leger runt där jag uppmanat dem att upp-märksamma detta problem i ökad utsträckning. Vidmötet för miljöministrarna i avser jagatt fortsätta diskussionen med mina kolleger i dennafråga.Jag avslutar med detta och vill understryka att jaghelt delar bedömning om allvaretoch behovet av åtgärder för att minska oljeutsläppen iÖstersjön. Jag kommer därför att fortsätta att drivafrågan om åtgärder för att minska oljeutsläppen. Dettaär inte minst viktigt mot bakgrund av den ökade trafi-ken på och att denna ökningofta sker med gammalt och nedslitet tonnage.Anf. 13 ()Fru talman! Jag får tacka miljöministern för sva-ret.Bakgrunden är att under den här vintern har mantvingats avliva ungefär 26 000 fåglar bara vid . Detta är rekord. Vi har haft sådana kata-strofer förut, , sedan har detblivit bättre och har det försämrats allvarligt igen.Man har analyserat många av dessa oljor somsläppts ut. De kommer från olika fartyg, men faktumär att har så god bevakning att vi nästanalltid kan säga varifrån de kommer.Att detta är en katastrof både för och förfågelbeståndet är naturligtvis helt klart. Östersjönutsätts för en mycket stor miljöpåverkan. Det är bl.a. laxsjukan M74 ett tecken på. Denbörjar nu också synas på torsk. De fågelbestånd somfinns i lever alltså under ständiga miljöhot.Så här kan vi inte fortsätta.Miljöpartiet har i sedan ihöstas framfört en del förslag, som vi tyvärr aldrig fårigenom trots att miljöministerns svar tyder på ett stortintresse.Vi tycker t.ex. att borde införa ett krav pådubbla bottnar på tankfartyg i precis somgäller i stora insjöar, bl.a. . Som boende iSödertälje är det för mig litet konstigt att konstateraatt fartyg får köra med enkel botten in till ,men att det därifrån skall vara dubbel botten. Detkänns inte speciellt trovärdigt.Dessutom har vi begärt för attförbättra åklagarnas myndighet och kompetens i dessafrågor. Faktum är att trots att kanvisa vem som har släppt oljan har av 43 fall endast ettlett till åtal.Tyvärr har naturen ingen egen talesman. Allmännaåklagaren måste ha så mycket intresse för dessa måloch vara så kunnig på dem att han vågar driva dem.Tyvärr släpper åklagarna ofta dessa mål. Vi har ingenrättslig praxis för hur man skall hantera dem. Deträcker alltså inte med att vi vet vem som harsläppt ut oljan. Vi måste också få ett domstolsförfa-rande, ett intresse hos åklagarna som gör att manfullföljer dessa åtal.Gotlands ornitologer, botaniska föreningoch på har tagit framen del punkter som skulle kunna vara konkreta åtgär-der för att börja komma till beslut. Vi talar alla omhur eniga vi är om att detta skall åtgärdas, men orga-nisationerna, bl.a. IMO, har funnits länge och liktförbaskat händer detta gång på gång.Man skulle kunna tänka sig en lagstiftning om ob-ligatorisk tankrengöring och omhändertagande avoljerester i alla hamnar. Man skulle ocksåkunna tänka sig att alla oljelaster märks. Så gör man iUSA och kan alltså klart och entydigt tala omvem det är som är boven när någon har släppt ut.Man tänka sig, som jag tidigare sade, att alla ol-jetransporter i skall ske med dubbla skrov.Man kan också tänka sig att barlasttankar som i dagofta är förorenade av olja inte får finnas tillsammansmed oljelast utan måste vara separata, så att vi vet attbarlasttankarna bara innehåller vatten. Man tror allt-mer att det faktiskt är från barlasttankarna, dvs.oljeblandat vatten, som de flesta oljeskadorna kom-mer ifrån. Barlasttankarnas vatten omhändertas inte isvenska hamnar . Faktum är att svenska kommu-ner tillsammans med oljeintressenter jobbar föratt man över huvud taget skall slippa att ta hand ombarlastvatten.Man kan också tänka sig att vi verkligen ser till attskärpa lagstiftningen, att bevisningen leder till åtaloch att de lagar som finns blir kraftfulla.Jag blir litet bekymrad när miljöministern, när detgäller just lagstiftningen och , hänvi-sar till andra ministrar. Det är ju så, , attjust miljöministern har ett ansvar för frågor sommånga gånger går in på andra ministrars domäner.Om regeringen inte har den samarbetsviljan så attmiljöministern verkligen kan komma in på de andraområdena, blir det väldigt svårt att framgångsriktdriva ett miljöarbete. Detta är ett tydligt exempel påett sådant område där miljöministern måste ta initiativäven när det gäller lagstiftning och övervakning ochmåste vara den som driver frågan. Jag hoppas att jagkan få ett litet mera utförligt svar, men jag har förståttatt jag inte är ensam om att vilja debattera detta.Anf. 14 ()Fru talman! Det framkommer ju här med all tyd-lighet att vi kraftfullt måste arbeta tillsammans för attkomma till rätta med oljeskadorna.Vi kristdemokrater har motionerat om vikten avatt sanktionsmöjligheterna skärps mot den som medberått mod pumpar oljeutfall ut i havet. Eftersom viinte har någon representant i lagutskottet yrkade vi pådenna motion i lagutskottets betänkande LU28 omändrade regler för ersättningsansvaret för oljeskadortill sjöss.Ytterst få domar är fällande i domstolen.Detta konstaterar också i sitt inlägg.Det måste alltså kosta mer för dem släpper ut olja ände ersättningsbelopp som kanske redan har kalkyle-rats in. Här handlar det alltså om miljöskador sominte går att reparera. Även om vi ersätter vår miljö-skuld, går det inte att reparera skadorna. Sverigemåste därför ta initiativ till att driva denna fråga in-ternationellt.Vi tror inte att de beslut som fattades den 19 majkommer att minska oljeutsläppen i högre grad, mendet positiva är att ersättningsbeloppen för oljeskador-na blir större. När vi röstade här i kamma-ren och tog upp dessa frågor från vårsida, fick vi endast stöd från en av Vänsterns och tvåav ledamöter, förutom kristdemokrater-na. Därför ställer jag mig nu litet frågande när GudrunLindvall, efter att inte ha gett stöd för skärpta sank-tionsmöjligheter, ställer dessa frågor. Jag hoppas dåatt det beror på eftertankens kranka blekhet.Jag vill tacka miljöminister det brev som hon har sänt till kollegerna runtÖstersjön. Det är ett tecken på att vi härifrån tar ettinternationellt initiativ.Sedan undrar jag om också kan stödjaett arbete för bättre sanktionsmöjligheter mot den sommed berått mod pumpar ut oljeavfall i havet, därföratt den fartygschef som vet att han kan drabbas av ettkännbart fängelsestraff eller löper risk att mista sinrätt att få föra befäl över ett fartygkommer ju givetvis inte att beordra maskinrengöringav fartyget till havs. Efter denna debatt hoppas jag attvi tillsammans kan arbeta rent praktiskt och läggafram förslag. Det var det jag ville framföra från Krist-demokraterna i denna debatt.Anf. 15 Miljöminister ()Fru talman! Det här är, som de tidigare talarna harkonstaterat, ett mycket viktigt problem. Både natio-nellt och internationellt gör vi ju vad vi kan, som jagockså redovisade i svaret. Man kan egentligen konsta-tera att vi har gjort det mesta som går nationellt. Ef-tersom inte enbart är ett svenskt vattenhandlar det nu om att göra allt vi kan också interna-tionellt för att få till stånd internationella överens-kommelser.Jag kan upplysa om att krav pådubbla bottnar införs . Det kommer dåatt gälla nya fartyg, men det är åtminstone en mycketviktig början.När det gäller separata barlast- och lasttankar in-förs en tvingande förordning . Detser vi som ett mycket stort steg framåt för miljön.Sedan kan jag tyvärr instämma i när det gäller åklagarsidan, som kanskeinte har tagit för lätt på dessa frågor men som hartyckt att det har varit för svåra fall, att man inte hafttillräcklig kunskap och att man därför inte har följtupp de anmälningar som har gjorts. Men här kan vi seen glädjande attitydförändring under denna vår, dååklagarsidan bl.a. har gått tillbaka och tagit upp fleraav de mål som tidigare hade lagts ned i brist på bevis.Det tycker jag också är viktigt, därför att detta är enklart förändrad attitydskillnad och som därmed kom-mer att förändra praxis.Egentligen kan man konstatera att allting bordefinnas på detta område. Lagstiftningen finns och för-buden finns. I svenska hamnar finns t.o.m. mottag-ningsmöjligheten och det skall dessutom i principvara gratis.Nu gäller det att tillsammans med övriga Öster-sjöländer se till att detta som borde vara självklarheterockså blir självklarheter. Då handlar det om att fort-sätta jobbet för att bygga ut mottagningsanordningarrunt hela , se till att det blir billigt eller gra-tis runt hela att lämna tillbaka avfallet ochatt se till att fler länder än också tar ett störreansvar för övervakningen.Anf. 16 ()Fru talman! Det här skall inte bli en debatt mellankds och , men jag vill säga att jag faktiskthar framfört till att i de utskott som kdsinte har representation är vi i villiga attlägga fram era förslag så att de kommer på utskottetsbord, så att ni slipper lägga fram dem i kammaren.Tyvärr har inte varit ett dugg intresse-rad av det. Ni tycks vara mer intresserade av att profi-lera er i kammaren. Det beklagar jag, och jag tyckerinte att det tyder på att ni menar riktigt allvar med ermiljöpolitik. Men den diskussionen kanske vi kan föranågon annan gång. Men jag hoppas att det innebär attni i fortsättningen kanske utnyttjar vårt erbjudande, såskall vi se till att frågorna kan tas upp för diskussion iutskotten.Till vill jag säga att skall ham-narna omhänderta s.k. sluice, dvs. det vatten somfinns i fartygens maskinrum. Det handlar om ganskasmå mängder som egentligen inte är något störreproblem. Problemet är att hamnarna inte har någonskyldighet att ta emot vare sig barlastvatten eller vat-ten från rengöring av tankarna. Detta säger man vidmånga hamnar att man inte heller har möjlighet attgöra. Det innebär alltså att detta vatten, som är denstora mängden och som också ofta innehåller störremängder olja än "sluicet". Det är detta som utgörproblemet. Eftersom det inte finns möjlighet att bli avmed det - framför allt inte gratis, för det kostar omman försöker - innebär det att fartygen väljer att åkaut till havs för att pumpa ut detta vatten.Men om vi är överens om att vi skall hitta ett sättsom gör att även svenska hamnar kan erbjudas möj-ligheten att ta emot barlastvatten och vatten från ren-göring av tankar, så har vi kommit en bit på väg.Tyvärr kan jag meddela att Svenskt oljeforum, som ären sammanslutning av oljehamnar och producenter iSverige, jobbar för att man skall slippa att ta hand omvattnet. Man är också tveksam till om man skall varatvungen att ta hand om "sluicet", så tyvärr finns detolika intressenter här.Jag hoppas att kan vara tydlig när detgäller att detta vatten skall omhändertas och att honockså försöker få till stånd en lagstiftning som gör attvi kan erbjuda omhändertagande av både barlastvat-ten och rengöringsvatten från tankarna. Om svenskahamnar kan göra detta, helst gratis, så tror jag att vibörjar komma en liten bit på väg. Men vi kan inte helatiden fortsätta att hänvisa till att detta är något somskall lösas internationellt. Vi i måste gå föreoch visa hur vi tycker att detta skall hanteras. Jag troratt det är den enda möjligheten.Jag tror också att många av de förslag som Got-lands ornitologiska förening m.fl. föreningar på Got-land har tagit fram är mycket bra, eftersom de är kon-kreta. Den enda chansen är att vi i faktiskt gårföre, att vi t.ex. börjar kräva att oljan skall märkas,och, , att vi inte nöjer oss med att bara nyafartyg på måste ha dubbla skrov. Problemetär ju att flottan börjar bli allt äldre, framför allt flottanfrån , som med svenska mått är rätt skraltig.En del av dem som går förbi kallas förrosthögarna. Rosthögarnas antal har ju inte precisminskat.Det måste till en lagstiftning som innebär att dettamed dubbla bottnar även gäller för gamla båtar. Jagtycker att definitivt skall gå före i det härfallet.Anf. 17 ()Fru talman! Jag blir litet konfunderad över detGudrun säger om erbjudandet. Givetvisutnyttjar vi alla erbjudanden om samarbete för en godmiljö. Men jag kan inte tänka mig att det är ett verk-ligt erbjudande när ni inte stöder oss i kammaren. Villni hjälpa oss att driva igenom förslagen i lagutskottetskulle det vara konsekvent av er att stödja oss i kam-maren när vi för fram förslagen. Därför blev jag litetkonfunderad, men jag tänker inte fortsätta den härdebatten utan hoppas på ett bättre samarbete i framti-den.Anf. 18 Miljöminister ()Fru talman! Jag vill inte lägga mig i den internadebatten.Jag kan konstatera att har gått före i dessafrågor. Vi kommer att fortsätta att gå före. Däremotkan vi inte själva lagstifta om internationellt vatten.Anf. 19 ()Fru talman! Naturligtvis är jag medveten om att viinte kan stifta lagar om internationellt vatten, men vikan stifta lagar om det svenska territorialvattnet. Harvi klara och entydiga bestämmelser här och om viframför allt har hamnar som har en service som är såpass god att den bör utnyttjas, kanske vi kan se till attallt flera "rösthögar" som lämnar svenska hamnar ärgaranterat fria från oljeblandat barlastvatten. Är detvatten som man rengjort tankar med omhändertagetpå ett riktigt sätt vet vi att risken för att de släpper utolja är liten. Det är ju inte så att de fartyg som lämnarsvenska hamnar aldrig släpper ut och att fartyg somlämnar andra hamnar släpper ut. De här utsläppenkommer från såväl fartyg som lämnar svenska hamnarsom fartyg som kommer från andra håll.Det som kanske är mest angeläget nu och där viskulle kunna få ett genomslag är att se till att vi börjarfå fällande domar. Jag tror att miljöministern även härmåste klampa in på andra ministrars revir och se tillatt åklagare utbildas på ett sådant sätt att de vågar tadessa mål. För det är så som miljöministern säger, attdet inte är några enkla mål. Man har ingen åkla-garpraxis för hur dessa frågor skall hanteras. Man ärlitet orolig för att bevisen inte håller osv. Kan vi få enutbildning av åklagarna i dessa frågor, skulle vi kunnafå en förändring till stånd. Om vi i den nya miljöbalksom regeringen tillsammans med skallarbeta fram får in att miljöorganisationerna kan fåtalerätt, då kanske vi kan få någon som kan tala förfåglarna och naturen. De åklagare som inte är person-ligt intresserade av miljömålen släpper dem lättare ände få åklagare som vi har i som är in-tresserade av målen. Här menar jag att miljöministernhar en stor uppgift. Jag skulle bli glad om vi fick entalerätt för miljöorganisationerna. Jag tror att den härtypen av mål är precis sådana som kan få en högrestatus.Det är helt klart så som säger,att lagen måste skärpas. De få som har fällts harkommit alldeles för lindrigt undan.Anf. 20 Miljöminister ()Fru talman! Jag var för ungefär en månad sedan påen utbildning av miljöpoliser. Det var faktiskt denförsta utbildningen i sitt slag, en utbildning av erfarnaduktiga poliser med tonvikt på miljöfrågor. Till kom-mande utbildningen har även åklagare inbjudits. Detär ett viktigt exempel på vad som händer på det om-rådet. Dessutom har en klar attitydförändring skettunder våren, som jag redan tidigare sade, genom tagit upp tidigare mål till åtal. Därmed kommervi säkert att få se fler fällande domar, vilket även jagtror skulle vara viktigt.Jag vill avsluta med att instämma i det GudrunLindvall säger om den nya och talerättenför organisationerna som ett viktigt instrument i olikaviktiga miljöfrågor.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1994/95:142 om åter-vinningssystemetAnf. 21 Miljöminister ()Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser att vidta med anledning avAB Returpacks skrivelse till miljöministern samt vilkaåtgärder regeringen avser att vidta för att trygga åter-vinningssystemets fortlevnad.Dryckesproducenterna har valt att sälja vissadrycker på aluminiumburkar. Regeringen har somvillkor satt upp ett mål på återvinning av alu-miniumburkar. Detta har regeringen gjort av miljö-mässiga skäl. Hur dessa mål förverkligas är ABSvenska Returpacks ansvar, då det har åtagit sig att tahand om aluminiumburkarna för producenternas räk-ning.Lagen (1982:349) om återvinning av dryckesför-packningar av aluminium gäller verksamhet somavser att främja återvinning av aluminiumburkar ge-nom pantsystem. Tillstånd till sådan verksamhet gesav regeringen och innehas av AB Svenska Returpack.Enligt förordningen (1983:847) om avgift vid införselav aluminiumburkar skall den som yrkesmässigt för inaluminiumburkar till , om dessa är fyllda medeller är avsedda att fyllas med konsumtionsfärdigdryck, betala en burkavgift till Statens jordbruksverk.Därefter överför i sin tur avgiftsmed-len till AB Svenska Returpack, som använder dem föratt administrera retursystemet. Burkavgift krävs inteav de importörer som genom avtal har anslutit sig tillAB Svenska Returpacks pantsystem i . Avgif-ten består av pant, administrationsavgift och import-avgift.Bakgrunden till importavgiften är att man räknatut kostnaden för returpack och bryggerierna för varjeburk de måste ta hand om åt en agent som bara säljeroch inte tar tillbaka burkarna. Agenter finns frånmycket små till stora, som . Vid im-port av burkar från utlandet är upp-bördsman åt Returpack.Returpacks nuvarande tillstånd att driva pantsys-tem innehåller bl.a. krav på återvinning av burkarnamed enligt ett regeringsbeslut den7 , lån till verksamheten, återbetalning avlån, ränteskuldens återbetalning samt finansiering avstiftelsen , redovisning av återvin-ning till , m.m. Det första regerings-beslutet togs . Detta har seder-mera ändrats. Det senaste är från den 10 december1992.AB Svenska Returpack ägs av , , handeln m.fl.Mikael första fråga avser den skrivelsesom Returpack inkom med till Miljödepartementetden . I skrivelsen hemställer bola-get om lån och statlig garanti för att säkerställa bola-gets verksamhet. Enligt Returpack äventyrar detsvenska inträdet i EU framtiden för det svenska re-turburkssystemet. Denna bedömning grundar Retur-pack på antagandet att flödet av icke pantade dryck-esburkar kommer att öka, då den övre gränsen förprivatinförsel av öl höjs från nuvarande till 15liter per person.Den lösning som Returpack förordar är att stoppautbetalningen av panten på utländska icke pantadeburkar genom att införa en modifierad kodläsning iburkautomaterna. Utbytet av och modifiering av au-tomater har av Returpack beräknats kosta ca 150miljoner kronor.Jag är inte beredd att nu närmare gå in i en dis-kussion om enskildheter i Returpacks hemställan.Denna bereds inom regeringskansliet.Regeringen avser att avgöra ärendet innan sommaren.Mikael har vidare frågat vad regeringenavser att vidta för åtgärder för att trygga återvinnings-systemets fortlevnad. Denna fråga skall, förutom vadjag redan anfört, ses mot bakgrund av den diskussionsom sker om återbetalningsplan avReturpacks ränteskuld till staten. Hur denna återbe-talningsplan kommer att utformas är beroende av hurbolaget ämnar att driva sin verksamhet, tar emot ochhanterar direktimporterade aluminiumburkar samtbidrar till finansieringen av stiftelsen bidrar i stor utsträck-ning till kampanjer och projekt som är angelägna urallmän synpunkt och bör fortsätta i ungefär sammaomfattning som . Exempel på projekt som finan-sieras av Håll Rent är kampanjerna stad isamarbete med kommuner, myndigheter och företag,Städa , Håll Fjället rent m.fl.Den nuvarande finansieringen av stiftelsen bärsenbart av Returpack. Returpack sätter ca 900miljoner burkar på marknaden, som för närvarandeavgiftsbeläggs med per förpackning, vilket gerca till arbetar kontinuerligt med frågorsom rör förpackningar. Frågan avseende återvinnings-systemet för aluminiumburkar ingår som en del iregeringens arbete med att ställa om produktion ochkonsumtion för att skapa en god livsmiljö i enlighetmed inriktningen av regeringens miljöpolitiska arbete.Detta arbete har redovisats för i regeringensskrivelse /95:120. En sådan omställning inrym-mer en rad åtgärder av olika slag. Jag vill särskilthänvisa till de uppdrag som regeringen lämnat tillStatens naturvårdsverk. Jag har tidigare redovisatinnehållet i dessa uppdrag i kammaren.Anf. 22 ()Fru talman! Jag får först tacka miljöministern försvaret, även om jag tycker att substansen kanske interiktigt står i proportion till dess längd.En del av svaret ägnar miljöministern åt att förkla-ra hur systemet fungerar. På vanlig svenska innebärdet att så fort vi köper en aluminiumburk betalar vipant på den burken. Så stoppar vi in burken i en appa-rat i affären och får tillbaka . Systemet hanterasav ett företag som heter som skall gårunt men inte ge någon vinst, annat än genom depengar man betalar in till stiftelsen fungerar bra. Det leder till att av alu-miniumburkarna återvinns. Därmed drar vår miljönytta av systemet.Problemet är att det finns en del burkar som repre-senterar en sorts svinn i det här systemet, nämligen deburkar som förhoppningsfulla svenskar för med sig isina taxfree-påsar t.ex. från de finska, danska ochtyska färjorna.