prot · GJ097 · 1995-10-12 00:00:00 — Med det borde BirgittaHambraeus egentligen vara nöjd.Frågan nu gäller ju varför man skall påskyndadenna utveckling trots att det leder till ökade utsläppav koldioxid och andra växthusgaser. Det är en frågasom har med vår globala överlevnad att göra.Varför skall man påskynda den utvecklingen omdet leder till utslagning av ytterligare arbetstillfällen?Som om det inte räckte med de hundratusentals ar-betslösa vi redan har i !Frågan gäller varför man då skall påskynda denutvecklingen om det i värsta fall leder till att vi läggerner säkra kärnkraftverk här i för att i ställetimportera kärnkraftsel från och Sosnovy Bor.Anf. 26 () re-plikFru talman! Nej, vi har gott om elektricitet i Sve-rige. Orsaken till att jag tar upp frågan om kärnkraf-tens avveckling i det här sammanhanget är att MikaelOdenberg tror att det skulle ge mindre tillväxt och ettmindre antal jobb, medan jag tror tvärtom. Vi harundersökt det här . Det är helt klart genom modern teknik och genom omställningen iindustrin kan använda energin på ett effektivare sätt.Därmed kan vi klara oss med mindre tillförsel avenergi.Det finns redan fullt utvecklat i startgroparna, ar-bete med förnybar energi. Men så länge som kärn-kraftselen helt enkelt flödar, finns det inget utrymmepå marknaden. Jag utgår ifrån att att vi har en marknadsekonomi i det här landet.Man kan alltså inte sälja mer el än vad som efterfrå-gas. Om det fylls på med kärnkraftsel, finns det inteutrymme för framtida energisystem och förnybaraenergikällor, som även menar att viförr eller senare måste ha. Vi måste alltså lämna kärn-kraften.Det finns all anledning att starta nu i stället för attvräka in miljarder i gamla trasiga allt farligare kärn-kraftverk - ju äldre desto sprödare. De miljardernaskulle kunna satsas på förnybara energikällor. Det ärnågot som staten kan bidra till främst genom ett besluti en sådan form att också näringslivet förstår att vimenar allvar. Näringslivet kommer också, när beslutetväl är fattat, att uppfatta att det är ett mycket bra sättatt investera. Nya investeringar ger nya jobb ochbeställningar i industrin. På det sättet skapar vi bådearbete och tillväxt.Anf. 27 () replikFru talman! Den energipolitiska debatten i all-mänhet och kärnkraftsdebatten i synnerhet har pågått i15 år i samma spår som om absolut ingenting hadehänt. måste man nypa sig i armen för att tareda på om man verkligen är vaken. Har vi ekonomis-ka problem eller inte i ? Har vi hundratusen-tals arbetslösa i eller inte? Har vi internatio-nellt förbundit oss för vår globala överlevnads skullatt försöka begränsa utsläppen av koldioxid och växt-husgaser?Här befinner vi oss i den värsta krisen under efter-krigstiden, och talar i talarstolensom om ingenting hade hänt och diskuterar hur vi nuskall klara av att föröda resurser och tillgångar somstår till vårt förfogande i dag.Aftonbladet hävdade i en ganska anmärkningsvärdledare att det är bra förtillväxten om man förstör saker. Den tesen bevisademan genom att hävda att krig var bra för tillväxten.Det förefaller mig som om har enuppfattning som liknar , tyvärr.Anf. 28 () re-plikFru talman! Jag tror att vi kan vara överens om attdet blir fler jobb om man lägger ner en viss verksam-het och alltså måste investera i ny verksamhet för attersätta den nedlagda. Att bygga upp någonting nyttger fler jobb, det är vi överens om. Vad MikaelOdenberg menar är antagligen att skulle vi lägga nerkärnkraftverken innebär det kanske en kostnad. Detkanske innebär att elen blir dyrare. Då skulle en vissenergikrävande industri bli tvungen att avskeda folk.Jag antar att det är så resonerar. Detförsta är väl obestridligen logiskt. Men elpriset kom-mer att öka i alla fall. Det måste vår industri ställa insig på. Dessutom finns det en koppling mellan elpro-ducenter och energikrävande industri inte minst närdet gäller skogsnäringen, som gör att också skogsnä-ringen kommer att upptäcka att man får ökade in-komster om elpriset går upp därför att man själv kanproducera el med sådant som bara går förloratgenom att man t.ex. inte använder mottryck osv. inomindustrin.Det här är invecklat, och jag är inte beredd på enenergidebatt , men jag tar den gärna . Justgenom att jag följt med det här och insett sammanhangen kan jag känna migganska trygg i att veta att det inte finns några tekniskaeller ekonomiska problem för att avställa kärnkraftenoch börja , så att den är avställd . Detskulle förmodligen gå fortare om industrin får klarabesked om vad som gäller. Som sagt finns det ingatekniska eller ekonomiska problem. Men det finns enlåsning hos vissa personer som lägger prestige i detta.Tyvärr har dessa genom stora resurser informerat nyagenerationer från sin synvinkel. Det har försvårat förSverige detta väldigt viktiga ställningstagande. Värl-den, de allra flesta industriländer, avvecklar kärnkraf-ten, och det bör också göra.Anf. 29 ()Fru talman! En miljon människor i arbetsför ålderär utan arbete i , fördelat på personersom är arbetslösa, sysselsatta genom arbetsmarknads-politiska åtgärder och förtidspensionerade, många avdessa av arbetsmarknadspolitiska skäl. Härtill kom-mer de många flyktingar som ännu inte fått sitt förstajobb.Trots denna höga arbetslöshet finns uppenbarligeninte den riktiga viljan hos regeringen att åstadkommaförutsättningar som leder till nya varaktiga jobb. Ikompletteringspropositionen gör regeringen den be-dömningen att antalet arbetslösa fortfarande kommeratt uppgå till en halv miljon vid sekelskiftet.Den ekonomiska politiken kan under de komman-de åren utvecklas längs två olika vägar. Den ena inne-bär att den återgång till politik sominletts sedan regeringsskiftet fullföljs.Högskattepolitiken permanentas, regleringarna beva-ras och politiken inriktas på att lindra effekterna avden permanenta massarbetslöshet som blir följden.Denna väg leder till social och ekonomisk segregationmellan dem som har jobb och dem som är arbetslösa.Levnadsstandarden blir lägre för alla.Den andra vägen innebär att den ekonomiska po-litiken omprövas för att skapa en uthållig tillväxt.Genom att hinder för tillväxt och investeringar i före-tagen rivs tillåts de nya jobb växa fram som kan fåbukt med massarbetslösheten, och välfärden kan ut-vecklas.Det är utan tvekan på det viset att behöveren tillväxtpolitik som kan ge nya varaktiga jobb iföretagen så att arbetslösheten kan halveras till år2000. Den höga arbetslösheten beror på att antaletarbetstillfällen i den privata sektorn inte nettoökatsedan 1950-talet. Det är således viktigt att påpeka attden höga arbetslösheten måste angripas genom att denprivata sektorn får möjlighet att expandera.Det finns uppenbarligen en bred politisk enighetom att det är i företagen som de nya jobben skall ochkan växa fram. Hos många politiker och partier sak-nas emellertid insikten om vad som behöver göras föratt nå målet.Nya jobb i den privata sektorn kan inte, som erfa-renheterna av olika statliga s.k. satsningar genom årenvisar, kommenderas fram genom politiska beslut. Detsom krävs är att tusentals och åter tusentals människorsom driver dagens företag och som överväger attstarta morgondagens upplever att det ekonomiskaklimatet är sådant att de är beredda att ta beslut ombygga ut och starta nya företag. Politikernas uppgiftär således att skapa förutsättningar för ett gott nä-ringsklimat.Fru talman! behöver således en ny eko-nomisk politik för att uppnå målen om hög varaktigtillväxt och halverad arbetslöshet. Dess syften börvara.För det första: Lägre avkastningskrav på investe-ringar och en balanserad uppgång i ekonomin genomsanerade offentliga finanser, vilket kan ge varaktigtlåga räntor.För det andra: God tillgång till riskvilligt kapitalgenom bl.a. slopad dubbelbeskattning.För det tredje: Goda förutsättningar för fungeran-de lönebildning, för större kunskap och högre kompe-tens och för en expanderande tjänstesektor genomlägre skatt på arbete.Lägre räntor är en avgörande förutsättning förökande investeringar inom näringslivet. Det förutsät-ter i sin tur en trovärdig budgetsanering, och denmåste enligt moderat uppfattning radikalt läggas ompå så sätt att redan genomförda skattehöjningar bytsmot minskade utgifter.Lägre skatt på arbete, slopad dubbelbeskattningoch införande av riskkapitalavdrag är nödvändigainslag i en tillväxtfrämjande ekonomisk politik.Sedan regeringsskiftet har den socialdemo-kratiska regeringen höjt skatten på arbete med drygt30 miljarder kronor. Det motsvarar kostnaden föruppemot 150 000 arbetstillfällen. Till detta kommerhöjda kommunalskatter i storleksordningen 5 miljar-der kronor. En allmän löneavgift på en och en halvprocentenheter har införts och egenavgifterna tillsjukförsäkringen skall höjas ,trots att sjukförsäkringen redan är fullt ut finansierad.Det är i realiteten fråga om en ren inkomstskatt. Förinkomster utöver brytpunkten har dessutom den statli-ga inkomstskatten höjts , ochnu förbereder den ena socialdemokratiskt styrdakommunen efter den andra att höja kommunalskatten.Genom att den genomsnittliga kostnaden för attanställa har ökat har givetvis förutsättningarna för nyajobb försämrats. Dessa negativa verkningar är speci-ellt framträdande i den privata tjänstesektorn. Tjänstersom efterfrågas är oftast av sådan karaktär att detfinns alternativ till att anställa någon eller till att anlitaett företag för att utföra jobbet. Det är inte möjligt atttillverka en spis själv - det kan kanske vara det någongång - det är sannolikt svårt att köpa den "svart" ochsvårt att avstå från att köpa den. Men när det gäller attexempelvis tapetsera om ett rum i en lägenhet finnsandra alternativ, t.ex. att göra det själv, låta någongöra det "svart" eller att avstå för att kostnaden är förhög.Om det skall vara möjligt att uppnå en önskvärdexpansion i den privata tjänstesektorn med nya ar-betstillfällen som följd måste beskattningen av arbetereduceras kraftigt. Det är i längden ohållbart att densom vill ha en tjänst utförd måste avstå en arbetsin-komst som är fyra fem gånger högre än vad den somgör tjänsten erhåller.Det är därför nödvändigt att vidta åtgärder så attskattekilen på arbete sänks för tjänster med stort ar-betsinnehåll som skulle kunna efterfrågas av de en-skilda hushållen. Det kan exempelvis gälla reparatio-ner och underhåll av egna bostäder, barnomsorg ochandra tjänster som underlättar förvärvsarbete.Vi vill därför medverka till att momsen sänks ellerslopas på denna typ av tjänster. Hushållen ges möjlig-het till inkomstskatteavdrag. Möjligtvis kan vi ocksådiskutera socialavgifterna.Avslutningsvis vill jag fråga vilkaåtgärder inom skatteområdet regeringen kommer attvidta för att öka den ekonomiska tillväxten och där-med skapa förutsättningar för nya, varaktiga jobb.Anf. 30 ()Fru talman! Den svenska ekonomin är nu inne i enåterhämtningsfas. Räntorna segar sig nedåt och densvenska kronans värde stärks. Förtroendet för Sverigeoch för svensk ekonomi har sakta och stabilt återvänt.Alltjämt återstår dock en betydande väg att vandra.Alltjämt finns det risk för bakslag.Den avsevärt förbättrade situationen har natur-ligtvis många orsaker. En orsak är den starkt förbätt-rade produktiviteten i svenskt näringsliv och för öv-rigt också i den offentliga förvaltningen. En annanorsak är den politiska stabilitet som präglat svenskinrikespolitik genom sam-arbetet mellan regeringspartiet och Centerpartiet.Även om det känns obehagligt kan det vara nyttigtatt för fundera över hur situationenskulle ha tett sig om propå om ny-val hade kommit till genomförande. Vil-ken stabilitet hade detta medverkat till? Hur skulleomvärldens beteende tett sig , sommarenoch förhösten under sådana förutsättningar? Som sagt,det kändes inte bra att tänka på.Nu gäller det att mödosamt och tålmodigt arbetavidare för att försvara tagen terräng och att erövra nyaterrängavsnitt för att nå en långsiktig och miljöanpas-sad tillväxt och därmed en långsiktig och ekologiskthållbar ekonomi och ökad sysselsättning.Fru talman! I detta budgetsaneringsarbete måsteockså skattepolitiken spela sin roll. Under den tidbudgetsaneringsprocessen pågår måste alla grupper idet svenska samhället räkna med uppoffringar såvälnär det gäller skattebelastning som besparingseffekter.För ter det sig nu angeläget att skattesys-temet i stort består , men också att det ut-vecklas på några väsentliga punkter.Ett viktigt område där skattesystemet kan ochskall bidra till förbättrad tillväxt, ökad sysselsättningoch därmed stabilare ekonomi är näringslivets för-sörjning med riskvilligt kapital. I dagens skattesystemfinns ett flertal sparformer som är praktiskt taget risk-fria, men som ändå är på olika sätt skattegynnade,medan sparande som innebär investeringar i företag-samhet inte skattegynnas trots att det rymmer bety-dande risker.Vi kommer därför att fullfölja överenskommelseni kompletteringspropositionen om återinförande av enbegränsad kvittningsrätt och ett tillfälligt riskkapi-talavdrag. Vi kommer också att verka för att dubbel-beskattningen i bolagssektorn undanröjs med använ-dande av en annan teknik än den som tidigare prövats.Fru talman! Ett annat viktigt område är att verkaför att ytterligare steg tas på skatteväxlingens område,dvs. höjd skatt på miljöskadliga utsläpp och ändligaresurser och sänkt skatt på andra produktionsfaktorer.Vi kommer från sida att verka i dennariktning. Ytterligare steg är nödvändiga för att enstabil, långsiktig och ekologisk tillväxt skall kunnatillskapas.Men som alltid är det en balansgång över tiden,bl.a. med beaktande av näringslivets konkurrenskraftpå kort och på lång sikt. På kort sikt kan naturligtvissådana här åtgärder innebära konkurrensmässig på-frestning, men på lång sikt är det alltid en konkurrens-fördel att ligga i tätposition när det gäller miljöteknikoch miljöanpassade tillverkningsmetoder.Vissa debattörer tar nu den pågående till intäkt för att inte göra något.Det är för övrigt ett klassiskt argument att gömma sigbakom när man inte vill göra någonting. har inte tillsatts för att förhindrautvecklingen på detta område. Den har tillsatts för attmedverka till denna utveckling. Det gäller även underden tid utredningen pågår.Fru talman! Det berömda ljuset i tunneln kan klartskönjas. För att nu öka ljusmängden krävs tålamod,konsekvens och samarbete mellan ansvarstagandeparter. är en sådan stabil, ansvarstagan-de part.Anf. 31 () re-plikFru talman! Uppfattade jag på ettriktigt sätt, så att det av hans anförande framgick attdet inte fanns något skäl att sänka skatterna för närva-rande utan att vi bör bibehålla det skattetryck vi förnärvarande har? Det innebär alltså att det förslag omskatteförändringar som och genomföra när det gäller dubbelbeskattning ochunderskottsavdrag skall finansieras via andra skatte-höjningar. Är det korrekt uppfattat?Anf. 32 () replikFru talman! Svaret på den framställda frågan ärnej.Anf. 33 ()Fru talman! När jag tittade på talarlistan för denhär allmänpolitiska debatten kändes det förvånandeatt det inte fanns något avsnitt om demokrati. Dettorde inte saknas områden att diskutera vad gäller justdemokrati.I detta anförande vill jag väcka debatt om denökande andelen kommunala bolag. Dessa ser jag somett hotande demokratiskt underskott som borde varaen del av debatten. Å andra sidan inrymmer tyvärrmånga av de kommunala bolagen gökungar i form avverksamheter som normalt inte borde finnas i denkommunala sfären.Jag menar då allt ifrån konferensverksamhet tillkommunala målerifirmor.Denna kommunala bolagsverksamhet, som drivsmed skattebetalarnas pengar som säkerhet, är ochförblir verksamheter som snedvrider konkurrens ochbegränsar på så sätt också den fria företagsamheten.Därför borde dessa verksamheter upphöra.Men, fru talman, det finns ekonomiska hinder förde kommuner som vill föra tillbaka verksamheter frånsina bolag till den demokratiska sfären. Hindren finnsi skattesystemet, och det är just därför som jag harvalt att väcka den här debatten under just detta av-snitt, men också för att få besked från hans inställning till möjligheter att få förändringtill stånd.De kommunala bolagen har en sammantagen ba-lansomslutning på . De omsatteunder och sysselsatte54 000 anställda. Självfallet innebär en överföring aven så stor del av ägande och verksamhet från dendirekta styrningen under offentlighet, under kom-munstyrelse och fullmäktige, också en stor begräns-ning av demokratin.Riksdagen har fattat beslut om förbättringar ikommunallagen, vilket jag tycker är bra. Men kvarstår faktum att aktiebolagslagens regelverk inte stäm-mer med den kommunala verksamhet som skall drivasunder offentlighet och insyn. Mot den bakgrunden ärdet bättre att minska antalet kommunala bolag i ställetför att utöka lapptäcket av regelverk, när det i slutän-den i alla fall inte blir riktigt bra.Bolagiseringspendeln börjar nu svänga tillbaka.Många kommunpolitiker överväger möjligheten attföra tillbaka egendom och verksamhet till just denkommunala förvaltningsformen. Detta gör de för att fåen bättre helhetssyn, för att få samordningsvinster ochför att göra det politiska ansvarstagandet tydligare.Visst finns det fall där det är svårt att föra tillbakaverksamhet, då den inte passar i den kommunalasfären, men i dessa fall kan det ofta vara bättre attöverlåta verksamheten till andra näringsidkare utanförskattesfären.Det är enligt min mening viktigt att regering ochriksdag ser över incitamenten för byten av organisa-tionsformer inom den kommunala verksamheten. Detmåste bli ekonomiskt attraktivt för kommuner attstärka demokratin genom minskad bolagsverksamhet istället för som när vi hindrar förändringarna ge-nom stämpelavgifter och uttagsbeskattning.Efter många år i kommunalpolitiken och även somstyrelseordförande i bolag känner jag att det är hög tidatt vi tar upp debatten om bolagens varande inomskattebetalarnas område.Jag vet att det finns kommunalpolitiker som vill tasteget tillbaka till en positiv förändring. Men de mötsoftast av en avkylande verklighet i form av en krassredovisning av de ekonomiska konsekvenserna avförändringarna. I ett läge med en väldigt ansträngdkommunal ekonomi gör dessa konsekvenser att viljanoch ambitionen till förändring avstannar.Men, fru talman, det finns kommuner där man re-dan har gått halva vägen. I har man redanfört över fastighetsinnehav till förvaltningsform. Dettahar man gjort i avvaktan på ett besked härifrån när detgäller en förändring av regelsystemet. Det är justdärför som jag är angelägen att höra inställning till en sådan förändring.Det handlar ju inte om att staten förlorar pengar.Det är ju samma pengar som vi flyttar. Ändrar viregelverket och tar bort straffet i form av extrabe-skattning, ja, då kan vi underlätta en vitalisering avdemokratin. Vi kan öka insyn och offentlighet i hurskattebetalarnas pengar används. Men vi kan ocksåminska den kommunala diversehandeln och på så sättunderlätta för näringslivets företagande utan att kon-kurrensen blir snedvriden.Detta, fru talman, är förändringar som inte kostar,men där samhället har mycket att vinna. För närkommuner avyttrar verksamheter som bättre utförs avandra uppstår också nya marknader och möjlighetertill nyföretagande. Det tjänar vi alla på.Anf. 34 PER ()Fru talman! har det hänt flerapositiva saker inom skatteområdet: värnskatten, fas-tighetsskatten inom industrin, återinförandet av för-mögenhetsskatten, minskad avdragsrätt för pensions-försäkringar, miljörelaterade skatter - ja, listan kangöras lång. Allt detta kunde genomföras med Väster-partiets aktiva stöd. Det fanns i och för sig skillnadermellan och Socialdemokraterna när detgällde hur mycket skatterna skulle höjas, men vi ena-des till slut och lade på så sätt grunden till saneringenav statens finanser.Socialdemokraternas nya lagvigda, ,hade inte mycket positivt att säga om den propositionsom lade grunden för denna saneringsplan. Men mel-lan förändrades plötsligt Centerpar-tiets världsbild och allt blev rosenrött.Men, som sagt, visst finns det en hel del positivtatt säga om det senaste årets skattepolitik. Lägger mantill de signaler som kommer från Finansdepartementetom avdragsrätt för utdelningar och höjd bolagsskattför aktiebolag, stämmer detta med vårt förslag omborttagande av dubbelbeskattningen när det gälleraktieutdelning.När man inom socialdemokratin dessutom börjatatt diskutera skattefria fondavsättningar inom företa-gen för kommande kompetenshöjande insatser, liggerdetta nära förslag om framtidsfonder.Vänsterpartiet är positivt till momssänkningar påmat. Det visar den här affischen med all önskvärdtydlighet. Men när vi drev denna fråga i tider då detfortfarande fanns utrymme för reformer, blev vi avnågon anledning anklagade för populism och för attvara - ja, ni hör rätt - gåsleversocialister. "The times they are a´changin", som man läser vidare på den här affischen kan manockså se hur vi vill finansiera det hela. Vi sade: Mins-ka slöseriet - sänk kostnaderna, skärp bolagsbeskatt-ningen, höj skatten på stora förmögenheter, arv ochgåvor, beskatta börs- och spekulationsvinster till fullo,inför skatt på reklamkostnader, skärp åtgärderna motskattefusket.Detta är helt andra finansieringsformer än demsom Socialdemokraterna och lanserade:sänkta barnbidrag och sänkta nivåer i trygghetssyste-men.Hur ser vi då inom skatteområdet,och hur ser våra förslag ut i förhållande till socialde-mokraternas? Ja, såg positivt på infö-randet av värnskatten. Men tyvärr såg vi också hur endel av det positiva neutraliserades genom att manåterinförde grundavdraget vid den statliga taxeringen.K-G skall nog inte vara alltför ledsen övervärnskatten. Ni fick trots allt igenom en neutraliseringav denna när man gick med på att återinföra grundav-draget vid den statliga taxeringen.Socialdemokraternas aviserade borttagande avvärnskatten är för oss en aning förvånande. Inkomst-förstärkningar kan man tydligen tidsbegränsa, men dåborde man också kunna tidsbegränsa inkomstbortfallsåsom t.ex. den sänkta bolagsskatten.Varför går socialdemokratin vidare med egenav-gifter som även drabbar kommunerna hårt, när vi harhaft ett väl fungerande system med sociala avgifter?Egenavgifterna skapar dessutom negativa marginalef-fekter, eftersom de är avdragsgilla mot marginalskat-ten men inte utgår på belopp över avgiftstaket.Ett annat problem inom skattepolitikens område ärförmögenhetsbeskattningen. Men även här torde välVänsterpartiet och Socialdemokraterna kunna kommaöverens om ett gemensamt förslag om slopad sambe-skattning med justerade skattepliktsgränser. Det är detsom måste till i ett sådant här läge. De problem somskulle kunna uppstå är väl hur vi skall betrakta bar-nens förmögenheter. Det blir ju svårt att få med deförmögenheterna vid en slopad sambeskattning. Mendet är säkert teknikaliteter som går att ordna. Vårskattepolitik bygger på fem grundpelare.Den första: Skatteväxling för miljöns skull, dvs.skatteväxlingar som inte skall räknas in sombudgetförstärkning.Den andra: Skatteväxling för jobbens skull, t.ex.kreditstöd för investeringarstöd åt småföretagareskattereduktion för försök med förkortad ar-betstidstöd åt tjänsteproduktion utan ideologiskaskygglappar, dvs. att stödet också skall gälla offentligtproducerade tjänster.Moderaternas fortsatta tjat om en sänkning avmomsen på tjänstesektorn strider ju helt mot de di-rektiv som EU har givit och torde vara helt omöjligatt genomföra. Men fortfarande driver de denna tes.Den tredje: Rättviseaspekterna på skattesystemetmåste betonas.Den fjärde: Skatteoffensiv mot fusk och krångel.Det innebär den femte grundpelaren: Enklare reg-ler inom företagsbeskattningen.Slutligen, fru talman, vill jag bara ta upp den de-batt som har blossat upp , nämligenhöjningen av fastighetsskatten från 1,5 till 1,7 %.Denna höjning var ju, som den minnesgode kommerihåg, ett resultat av diskussionen om att man inte villenedtrappa räntestödet i den takt som då föreslogs.Kompromissen blev då att vi slog ut försämringarnapå i runda tal 2,5 miljarder på ett större antal männi-skor. På så sätt lindrades effekterna för många.Jag har ännu inte sett hur de partier som vill sänkaskatten tänker finansiera detta. Tänker ni snabbav-veckla räntestöden?