prot · GJ0918 · 1995-11-07 00:00:00 — Det läke-medel som avses är Citramon, som bl.a. innehållerden i , men ej i , förbjudna substansenfenacetin.Först vill jag slå fast att Apoteksbolaget inte ex-porterar eller säljer några läkemedel till andra länder.Det av Apoteksbolaget tills helägda dot-terbolaget har tillsammans med sin nuvarandehuvudägare, finländska Tamro, ett distributionsföre-tag, Tamda, verksamt i de baltiska staterna. Dettaföretag lagrar och levererar till försäljningsställenasådana läkemedel som är godkända av de nationellaläkemedelsmyndigheterna och som inhemska ellerutländska läkemedelsföretag säljer till apotek ochandra försäljningsställen i dessa länder. Ett av deläkemedel som distribueras i , och som hargodkänts av den estniska läkemedelskontrollen, är detrysktillverkade läkemedlet Citramon, som innehållerfenacetin. Detta läkemedel är inte längre godkänt iSverige.Som jag berört ovan är Apoteksbolaget inte längremajoritetsägare i distributionsrörelsen och kan därförinte längre ge ensidiga direktiv om hur verksamhetenskall skötas. Apoteksbolaget har emellertid mot bak-grund av bl.a. den etiska debatten i den nu aktuellafrågan begärt att Tamro skall överväga om Citramonfortsättningsvis skall distribueras i genom detbaltiska dotterbolagets försorg. Jag vill dock under-stryka, att även om Tamrokoncernen skulle upphöramed distributionen, så löser detta inte problemen förde baltiska staterna.Vi i de nordiska länderna har en stor uppgift närdet gäller att hjälpa till att skapa en väl fungerandeläkemedelskontroll och läkemedelsmarknad i de bal-tiska länderna. Mycket görs också. Såväl Apoteksbo-laget som gör betydelsefulla insat-ser när det gäller t.ex. utbildning och rådgivning. del av dessa insatser genomförs tillsammans medövriga nordiska länder inom ramen för . Tamda är ett välskött företag, sombidrar till att utveckla läkemedelsförsörjningen i debaltiska länderna. Det faktum att företaget finns därpåverkar också andra företag på marknaden på ettpositivt sätt. Jag vill särskilt nämna att från bl.a. offi-ciellt estniskt håll har också - i anledning av en tidi-gare liknande debatt i - framhållits den storaoch positiva betydelse man tillmäter Tamdas verk-samhet.Anf. 156 ()Fru talman! Jag får tacka socialministern för sva-ret. Jag är medveten om att det inte är Apoteksbolagetsjälvt som exporterar detta läkemedel. Ändå tyckerjag att det är allvarligt att Apoteksbolaget genom ettdelägt bolag exporterar en sådan medicin.Det läkemedel som det handlar om har socialmi-nistern angivit i svaret. Det är Citramon, som innehål-ler fenacetin, vilket är totalförbjudet hos oss. Det ärpå grund av att det bl.a. slår ut njurarna. Det är olyck-ligt att man inte har samma bestämmelser, dvs. att denationella estniska bestämmelserna är generösare änvåra bestämmelser i , och att det ger möjlighetatt exportera en sådan medicin.Enligt tidningsuppgifter har man frågat av det tänker göra åt detta. Apoteksbolagethar svarat att det inte tänker vidta några åtgärder,eftersom andra bolag då kommer att kunna sälja lik-nande läkemedel till de baltiska länderna. Det är alltsåi botten en kommersiell fråga.Anf. 157 Socialminister ()Fru talman! Jag såg också det uttalandet. Det vardärför jag tog reda på att Apoteksbolaget har tagit uppen diskussion med Tamro och Tamda om att övervägaatt inte distribuera läkemedlet. Det exporteras ju inteav bolaget, utan förs in i landet av andra.Detta är naturligtvis ett problem. Vi tycker att vihar en mycket god kontroll, och vi har en god kvalitet.Inte minst genom vårt EU-inträde får vi tillgång tillden kvalitetsutveckling och det utvecklingsarbete somförekommer inom EU, vilket gör att får enännu starkare ställning på läkemdelsområdet. Det ärklart att man skulle önska att de baltiska staterna, ochdå även , hade kommit lika långt.Våra möjligheter att hjälpa dem finns, som jag pe-kade på i mitt svar, på två områden. Läkemedelsver-ket och Apoteksbolaget kan bedriva mellanstatligtsamarbete. De kan stötta de baltiska länderna med attutveckla läkemedelskommittéer och läkemedelskon-troll och även ge råd och stöd i lagstiftningsfrågor.Men en annan viktig faktor är att ha ett välskött före-tag, eftersom det är ett gott föredöme, även kommer-siellt. Det kanske inte alltid är så. Det är viktigt att detfinns sådana företag som visar vägen.Nu skall jag ärligt erkänna att jag inte riktigt vethur det kommer att bli med Citramon. Men jag tror lyssnar ganska mycket på vad som sägs från desvenska intressenterna.Anf. 158 ()Fru talman! Det är bra att den här debatten förs.Man kan då peka på vad vi tycker här i . Detkan också vara bra för Apoteksbolaget och dess dot-terbolag att veta att detta har uppmärksammats och attfrågan är under bevakning.Avslutningsvis anser jag att exporten eller för-säljningen av medicinen till de baltiska länderna är enfråga om moral.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1995/96:47 om pant på ut-rangerade nödraketerAnf. 159 Kommunikationsminister ()Fru talman! har frågat mig om jaghar för avsikt att undersöka möjligheterna att införapant på utrangerade nödraketer.Jag håller med om att en mycket stor respektmåste finnas för nödraketer och deras användning. Jagvill i detta sammanhang citera Sjöräddningssällskapet.Så här står det i från . "En röd raket är en av de internationella nödsig-naler som talar om att någon söker omedelbar hjälp.Ingen vet om en stor eller liten olycka har inträffat. tragedi kan dock vara ett faktum inom en kortstund. Du eller jag som ser en röd raket ringer 90 000och begär . Ingen tvekan får råda, ingenfördröjning - minuterna går fort. Den skeppsbrutnehar gjort sitt och kan endast vänta på snabbast möjligahjälpaktion. "Jag anser att det måste vara en självklarhet attnödraketer endast används av nödställda. Dennasjälvklarhet grundar sig på den hänsyn och omsorg vii så många olika sammanhang måste visa andra män-niskor. Att använda dessa nödraketer som räddar livvid exempelvis s.k. festliga tillfällen måste för varjemänniska vara en orimlighet.Sjöfartsverket har i en samrådsgrupp för sjörädd-ningsfrågor diskuterat frågan om en pant på nödrake-ter. Viktiga parter i detta sammanhang är de somtillhandahåller nödraketer och båtägarna. Jag anser attfrågan fortsättningsvis i första hand måste diskuterasav dessa parter.Jag kan också meddela att Sprängämnesinspektio-nen överväger föreskrifter för dem som tillhandahållerexplosiva varor. Dessa överväganden innebär att ettretursystem upprättas för explosiva varor med begrän-sad livslängd.Som i alla andra retursystem är dock konsumen-tens vilja att medverka i ett sådant system viktig.Innan regler på området finns vill jag emellertid upp-mana båtägarna att lämna tillbaka gamla nödraketeroch de som tillhandahåller nödraketer att ta emotdem.Anf. 160 ()Fru talman! Tack för svaret! Jag tycker att det varlitet onödigt långt. Det hade egentligen kunnat bestå iett "ja". Vi har fått lära oss att skriva våra frågor så attde kan besvaras med "ja" eller "nej". I detta fall tyck-er jag att det hade gått alldeles utmärkt att säga "ja",och sedan hade vi varit klara med frågan.Men jag är glad för svaret jag har fått, fru kom-munikationsminister. Min förhoppning är att skyndsamt utreder färdigt, så attpant kan införas på nödraketer.Man måste hitta den rätta nivån för panten, så attdet blir attraktivt för dem som har utrangerade nödra-keter att lämna tillbaka dem. De skall få tillbaka en såpass stor summa att det inte blir roligt att skjuta uppnödraketerna som nyårsraketer.Nödraketerna måste respekteras. Tyvärr respekte-ras de inte . av de raketer somskjuts upp skjuts faktiskt upp för skojs skull. Så storär siffran.Det finns en risk att de som skall ut och kontrolle-ra larm om nödraketer känner en minskad respekt förraketerna. Dessutom kostar det samhället väldigt storasummor. En timmes helikoptersökning kostar 30 000kr, och en timmes båtsökning kostar 1 000 kr.Därför hoppas jag att Sprängämnesinspektionensöverväganden innebär att det kommer att fastläggaspant för nödraketerna.Tack så mycket för svaret! Tack också för upp-maningen till båtägarna. Jag hoppas att de hörsammarkommunikationsministerns vädjan.Anf. 161 Kommunikationsminister ()Fru talman! Nog skulle man kunna svara enbart"ja", men orsaken till att svaret blev litet längre är attSprängämnesinspektionen ser mycket allvarligt påfrågan. Äras den som äras bör! Diskussionen är bra,för den kan säkert också skynda på arbetet.En sak som avslutningsvis är viktig att säga ärföljande: Även om vi vet att det skjuts upp en hel delokynnesraketer betraktar alla raketupp-skjutningar som en seriös uppskjutning. Varje larm ärett seriöst larm.Jag delar uppfattning att uppskjut-ningen av okynnesraketer är dyr och onödig, men detinnebär inte att man betraktar vissa larm somfalsklarm. Alla larm betraktas som synnerligen allvar-liga och behandlas därefter, med de kostnader detinnebär för vår gemensamma hushållskassa.Vi har ett gemensamt ansvar för att få alla att semed allvar på detta problem - även båtägarna.Anf. 162 ()Fru talman! Hushållskassan betalar väl inte detta! (Kommunikationsminister inpass:Statens gemensamma hushållskassa! )Jag vet också att tar allvarligt påvarje uppskjuten nödraket. Men om man vet att mel-lan 200 och 400 okynnesraketer skjuts upp på ennyårskväll måste man innerst inne fundera på omvarje nödraket skjutits av för skojs skull eller omsituationen verkligen är allvarlig. Vi riskerar att sjö-räddningen inte kommer att ta varje raket så allvarligtsom man gör i dag.Jag vet detta, för jag har varit på iGöteborg. De visade mig hur det är.Jag tror att vi är helt överens. Tack!Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1995/96:68 om EU-medel tillÖresundsbronAnf. 163 Kommunikationsminister ()Fru talman! har frågat mig delsom kan finansieras med EU-medel,dels om sådan finansiering kan bli aktuell även förandra projekt.Mitt svar till är att såväl Öre-sundsförbindelsen som andra projekt av gemensamtintresse på området för transeuropeiska nät för in-frastrukturen inom transport-, telekommunikations-och energisektorerna kan erhålla gemenskapens eko-nomiska stöd. Detta framgår bl.a. av Fördraget omupprättandet av Europeiska gemenskapen, i en artikelsom heter 129 c, samt av rådets förordning nr2236/95, som antogs , omallmänna regler för gemenskapens finansiella stöd påområdet transeuropeiska nät.Gemenskapsstödet är begränsat till högst avkostnaden för studier, utvärderingar m.m. och högst10 % av den totala investeringskostnaden för projek-tet.Gemenskapsstöd kan ges i form av direkta sub-ventioner, räntesubventioner eller som bidrag tillpremier för garantier för lån.För närvarande har 14 infrastrukturprojekt priori-terats inom EU. Två av dessa har direkt anknytningtill . Det är Öresundsförbindelsen och Nordis-ka triangeln. Båda dessa projekt kommer att få stödför . Utöver de prioriterade projekten kommerytterligare några projekt med svensk anknytning att fågemenskapsstöd. Det gäller bl.a. en studie av ett nyttflygtrafikledningssystem.Utöver det direkta gemenskapsstödet, som finan-sieras ur EU:s budget, finns även andra former avfinansiellt stöd. Jag tänker på lån från Europeiskainvesteringsbanken, EIB. EIB är en projektfinansie-ringsbank som på helt kommersiella villkor kan ge lånpå fördelaktiga villkor till bl.a. infrastrukturinveste-ringar. är lån aktuella såväl till Öre-sundsförbindelsen som för vissa järnvägsinvestering-ar.Anf. 164 ()Fru talman! Jag får tacka kommunikationsminis-tern för ett utförligt svar. Det är ett svar som lämnademig i bryderi. Det gav upphov till flera frågor.Trafikutskottet var i . När detgäller finansiering och hjälp från EU verkar det somatt har nått längre än vad vi har gjort. Dekunde presentera i ecu vad de skulle få både under1995 och 1996.Nordiska triangeln är intressant. Finns det kravvad gäller målstandarden? Skall det vara motorvägeller motortrafikled, eller kan vi ha trettonmetersväg?Kommunikationsministern säger i svaret att två avde infrastrukturprojekt har prioriterat har direktanknytning till . Såvitt jag förstår träffadeskommunikationsministrarna ochkom överens vad gäller transportnätet. Väg 45 mellanGöteborg och ingår här.Vilket stöd får man till den vägen? Vilken måls-tandard skall gälla för vägen? Skall den byggas i sinhelhet?Utan att direkt ha räknat på hur detgäller kan jag säga att det måste röra sig om uppemot200 mil, om man räknar hela sträckan från Göteborgoch ända upp till . Det är intressant attveta vilken målstandard som skall gälla.Anf. 165 Kommunikationsminister ()Fru talman! Danskarna är kanske fräckare än vadvi svenskar är när det gäller att deklarera hur mycketstöd man får.Besluten skall fastställas i kommissionen före åretsslut, då man slutgiltigt avstämmer budgeten för 1995.Det är en process som pågår . När mandiskuterade dessa frågor i grupp senast var manöverens om att den siffra som skall gälla förÖresundsbron är 13 mecu, som det numera heter -dvs. 13 miljoner ecu.Från den budgeten har den danska sidan fått ett parmiljoner ecu ytterligare för landanslutningar beroendepå att de har kommit i gång med dem, vilket Sverigeinte har gjort. Det är orsaken till att vi än så länge intehar fått något års budget. Men för självabrodelen är den sammanlagda summan 13 miljonerecu.När det gäller den nordiska triangeln har Sverigeoch fått medel års budget. De ärungefär jämnt fördelade mellan och Finland.Så förhåller det sig.Jag har förstått att danskarna talar om att de ocksåhar fått besked , vilket är helt orimligt. Detbeskedet lär man nämligen inte kunna knåda framförrän i slutet på 1996. Budgetprocessen fungerar pådet sättet.När det sedan gäller vilka vägar som skall ingå ärdet, som jag sade, två delar som ingår i de prioritera-de projekten, dvs. de 14 projekt som statsministrarnakom överens om i . Det är däri den nordiskatriangeln och ingår. Sedan har vi frånolika länder fört diskussioner, och på rådet i somrasvar vi överens om ett antal projekt. Där ingår riksväg45. Jag får återkomma till målstandarden.Anf. 166 ()Fru talman! Det som föranledde de extra frågornasom jag inte hade med i min första fråga om EU-medel till är att jag tror att det är bra attpå något sätt visa att de berörda kommunerna ochlänen får reda på vad som gäller, framför allt när detgäller frågan om målstandard. råkar jag bo i ett länsom berörs litet grand av de nordiska trianglarna.Alla som är för byggande av motorvägar säger: Vi fårEU-pengar. Detta är redan klart.Jag har försökt få fram var det beslutet har fattatsoch vad som gäller. Vissa andra säger att det intefinns något beslut om detta. Då står olika grupper ocholika län emot varandra. Andra säger att det räcker attvi har vägar med tanke på trafiksäker-heten, som vi skall uppnå enligt normer.Vi har ju också att ta ställning till trafiksäkerheten.Anf. 167 Kommunikationsminister ()Fru talman! Målstandarden har inte ett dugg attgöra med om de här vägarna - för det handlar ju ombåde vägar och järnvägar - skall ingå i det transeuro-peiska nätverket eller inte. Det finns inget krav på attdet skall vara motorvägsstandard. För övrigt är mo-torvägsstandard en nationell definition. Den kan haolika betydelse på olika sidor om en gräns. Men detfinns en annan poäng i detta, nämligen att om detskall vara något som ingår i det transeuropeiska nät-verket så skall det ha en betydelse för kommunikatio-nerna mellan gemenskapens olika länder. Då kan manfråga sig om har en sådan betydelse. Ja,det har den faktiskt. Den är ju den väg som vi i var-dagslag kallar för den inre stomvägen, så den haralltså en sådan betydelse precis som våra andra ge-nomgående vägar har.Anf. 168 ()Fru talman! Det är jättebra att få höra det. Jaghoppas då att regionchefer som är ute påvissa ställen och oroar människor genom att säga attbeslutet redan är klart, att det måste vara en motorvägoch att det är det beslut som gäller. De menar att manskulle få ut mer väg för pengarna om man bygger en13 meter bred väg i stället för en motorväg, eftersomdet ju är billigare att bygga en väg änatt bygga en motorväg.Vägverkets representanter, framför allt regionche-ferna, säger att detta inte kan påverkas därför att be-slutet är fattat av och att om man får EU-pengar så är det redan klart att det måste bli motor-väg.Någonstans här brister det väl i kommunikationer-na, höll jag på att säga. Jag tror att det är viktigt att fåreda på vad som gäller, framför allt när det gällermålstandard, för det är ju många som inte vill hamotorvägar därför att de tycker att de genererar mertrafik och blir ganska dyra och att det därför vorebättre med 13-metersväg.Anf. 169 Kommunikationsminister ()Fru talman! Jag tycker att vi kan konstatera att denhär debatten har gjort att vi har avlivat en av mångaEU-myter som flödar, och det tycker jag är väldigtbra.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på fråga 1995/96:52 om kvinnobildeni massmediernaAnf. 170 Kulturminister ()Fru talman! har frågat kvinnobilden i massmedierna. Frågan har över-lämnats till mig.Ewa påstår att har tagit avståndfrån en EU-resolution angående framställningen avbilden av kvinnor och män i medier och reklam. Detär inte sant. har ställt sig bakom resolutionen.Sverige har i arbetet med denna resolution verkat föratt förbättra den ursprungliga texten vad gäller jäm-ställdhet mellan kvinnor och män och verkat för attresolutionen skall respektera medlemsstaternasgrundlagar och de grundlagsreglerade rättigheternavad gäller yttrande-, tryck- och pressfrihet samt medi-ernas självständighet. fick också igenom sinakrav.Att verka för att EU:s resolutioner skall innehållaformuleringar som respekterar grundlagarkan väl inte motsätta sig?Som kulturminister vet jag att mediernas genom-slagskraft är stor. Det visar inte minst alla brev somjag får med anledning av vad t.ex. TV visar. Jag troratt mediernas framställning av kvinnors respektivemäns roller har en stor betydelse för förändring avattityderna i samhället när det gäller att främja jäm-ställdhet mellan kvinnor och män. När det gäller stat-liga ingripanden i mediernas innehåll finns det dockpå goda grunder mycket snäva gränser. Man bör min-nas att programbolag som t.ex. Televisionbedriver sin verksamhet självständigt i förhållande tillstaten, olika intresseorganisationer och andra makt-grupper i samhället.Frågan om könsdiskriminerande reklam har underlång tid diskuterats i många olika sammanhang.Många riksdagsmotioner i ämnet har väckts underåren. Frågan har varit aktuell i utredningssamman-hang, inom näringslivet och i den offentliga debatten.Det saknas direkt förbud motkönsdiskriminerande reklam, och en sådan lagstift-ning torde inte kunna införas utan grundlagsändringar.Något förslag till lagstiftning mot könsdiskrimineran-de reklam lades därför inte fram i samband med dennya marknadsföringslagen, som träder i kraft den1 . Regeringen kommer att följa utveck-lingen noga. Om inte näringslivets egenåtgärder kanstävja den diskriminerande reklamen finns det anled-ning att ta upp frågan på nytt.Däremot är de programföretag som har avtal medstaten - , , , samt de som omfattas av vår sa-tellitlagstiftning - skyldiga att ta hänsyn till medietssärskilda genomslagskraft när det gäller programmensämnen och utformning samt tiden för sändning avprogrammen. Denna bestämmelse, som även gällerunder annonstid, är t.ex. tillämplig på könsdiskrimine-rande inslag. och att bestämmelsen följs.Jag håller med om att det är viktigtatt massmedierna ger en jämställd bild av kvinnor ochmän. Schabloniserade skildringar av ett föråldratkönsrollstänkande och kränkande, diskriminerandekvinnoskildringar skall motarbetas. skall desvenska grundlagarna respekteras.Anf. 171 ()Fru talman! Tack för svaret, kulturministern, fastfrågan var ställd till fjärde kvinnokonferens, där jag deltog bland 40 000 andra kvinnor, diskutera-des lagstiftning mot förnedrande bilder av kvinnor.Sveriges linje var att till varje pris försvara tryckfri-hetsförordningen utan några undantag. Trots svenskaerfarenheter av att det är nästan omöjligt att komma åtkvinnoförnedrande bilder, arbetade förskrivningar om etiskt och moraliskt ansvar. I slutdo-kumentet blev de slutliga skrivningarna en hänvisningtill pressfriheten och att medierna uppmanas att vidtasjälvsanerande åtgärder.Jag ser av svaret att det är ungefär samma linjesom konsekvent har arbetat med när det gällerEU:s jämställdhetsministermöte i ställer mig frågande inför hur denna självsa-nering skall gå till. Precis som kulturministern sägerär vi i självfallet väldigt måna om deolika grundlagarna. Vi vill också att etik och moralskall vara ledstjärnor. Men vi tycker att vi kanske inteskall ta till så stora brösttoner här i . Det kan-ske är något som inte är bra med vår grundlag. Jag seren väldigt stor risk för att förtroendet för grundlagen iSverige solkas ännu mer än vad det har gjort underdebatten om barnpornografi.Sedan tar ministern upp ett direkt förbud motkönsdiskriminerande reklam. Här har inteheller någon möjlighet att gå in, därför att vår grund-lag lägger hinder i vägen, medan , ochFinland har gjort det. Kanske det är något fel på vårgrundlag?Anf. 172 Kulturminister ()Fru talman! Ja, får naturligtvis tyckaatt grundlagen skall ändras, och då får den sakendiskuteras. har vi tagit oss an frågorna och försökt hantera dem på frivillig väg.Det har också de olika inblandade parterna tyckt varitatt föredra. Sedan är det inte alltid så framgångsrikt.De har på något sätt alltid fått leva med hotet hängan-de över sig, att om det inte lyckas på frivillig väg är viberedda att ta till lagstiftning. Men den allmännauppfattningen har ändå varit att det är först i undan-tagsfall som lagstiftning som innebär inskränkningar iyttrandefriheten skall tillgripas. Det är ju precis detsom i så fall krävs med en lagstiftning av det här sla-get.Jag tycker att vi fortfarande lever i den situationenoch med det övergripande hotet. Den bedömningenhar man gjort också på , där dennya marknadsföringslagen har behandlats. Man fårmöjligen söka efter ytterligare andra vägar och meto-der för att komma åt det här. Inte minst en stor öp-penhet och en allmän debatt om det gör att de värstaavarterna kan hållas tillbaka.Anf. 173 ()Fru talman! Det har pågått och pågår en debatt omvår svenska grundlag och dess förträfflighet. Det ärsjälvklart att vi skall respektera den svenska grundla-gen, men då kan den inte lägga hinder i vägen för t.ex.förbud mot könsdiskriminerande reklam. I ,och har man kunnat lagstifta motkönsdiskriminerande reklam, men det kan vi inte görai . Det måste vara något fel på vår grundlag -den som vi vill att alla i skall respektera. Viriskerar att undergräva förtroendet för den, ochjag menar att det redan är undergrävt.När det gäller självsanering undrar jag om kul-turministern har sett serietidningen , som är förbarn och där det finns bilder av kvinnor. Redan frånbarnsben skall man komma in i marknaden - den somvi vill skall sanera sig själv. Det finns också liknandeserietidningar för ungdomar.Anf. 174 Kulturminister ()Fru talman! Frågan är då om det är exempel påvad man skulle komma åt med lagstiftning mot köns-diskriminerande reklam. Detta alster är ju av ytterliga-re ett annat slag. Vi har sagt att vi om detta visar sigotillräckligt måste ta upp frågan om en lagstiftningmot könsdiskriminerande reklam. Vi avfärdar alltsåinte lagstiftning för alltid, utan debatten måste föras ifortsättningen också. Men det är nödvändigt att disku-tera andra sätt att reagera mot detta. Det bästa är attföra upp det i ljuset, visa upp det och ifrågasätta det,så att vi kan komma till rätta med sådana här avarter.Anf. 175 ()Fru talman! Jag menar att det redan finns en opi-nion för att gå in och se hur vi skulle kunna komma åtförnedrande bilder av kvinnor. Jag nämnde inte denhär serietidningen som exempel på könsdiskrimine-rande reklam, utan utifrån det som vi beslutade påFN:s fjärde kvinnokonferens om att medierna skalluppmuntras att vidta självsanerande åtgärder. Jagundrar hur vi skall lyckas.