prot · GJ0933 · 1995-12-07 00:00:00 — har många uttalat singlädje över att t.ex. en polischef i har givitväldigt starka signaler om att man nu skall ta i på etthelt annat sätt än tidigare vid de demonstrationer sombrukar äga rum varje höst. säger en annan per-son inom rättsväsendet, kammaråklagaren i ,att det nog inte finns grund för några egentliga rättsli-ga konsekvenser och att eventuella brott inte kandokumenteras därför att videofilmerna var för dåligapå grund av att det var för mörkt. Det hela ger ett litettafatt och pinsamt intryck.Det är allvarligt om det fortsätter på det här sättet.Därför är det väsentligt att de åtgärder som har avise-rats kan få någon materiell form . Jagundrar därför om kan ge någon vägled-ning i fråga om vad regeringen skall göra åt detta.Anf. 36 Statsrådet ()Herr talman! tar upp en frågasom principiellt sett är oerhört viktig. Däremot vill jagnog ändå inte betrakta den som en övergripande fråga,eftersom pekar på en diskussionsom pågår inom rättsväsendet. Jag skulle därför, herrtalman, vilja att frågan fick lov att vid annat tillfälleställas till justitieministern.Anf. 37 ()Herr talman! Jag har förståelse för att vill gå in på de rättsliga aspekterna, men jag vid-håller att frågan har så många andra komponenter attden ändå måste betraktas som övergripande.Jag tog diskussionen i som ett exempel,men det finns ju ett stort problemkomplex som har attgöra med hur myndigheter, representanter för detofficiella , statliga organ, kommunala organ,osv., uppträder. Det visar sig ofta att de uppträderväldigt olika sinsemellan och i olika delar av landet.Vi kan läsa i tidningen att man på en ort i Sveri-ge tycks ha lämnat ut listor på invandrarelever till enlokal nazistgrupp.Jag tror nog ändå att det krävs ett sammanhålletgrepp och att man inte bara kan se det här som enjuridisk fråga.Anf. 38 Statsrådet ()Herr talman! Jag känner inte till något om utläm-nandet av listor.I fråga om myndigheters agerande, vare sig detgäller polischefer eller rektorer - vi kanske i det falletskall tala om "myndigheter" - är utgångspunkten förmöjligheten att agera juridisk. Det pågår en diskussionom vad som är tillåtet och vad som inte är tillåtet. Vadsom är rimligt och lämpligt är mycket lättare att uttalasig om.Därför vill jag nog ändå framhärda i att hävda attjustitieministern bör vara närvarande om den härdiskussionen förs i kammaren.Flyktingar med tillfälliga uppehållstillståndAnf. 39 ()Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet som gäller bosnierna med kroatiska pass. Debosnier med kroatiska pass som befann sig i ivåras fick tillfälliga uppehållstillstånd, som har löpt utnu . Enligt uppgifter i pressen kommer deatt få stanna över jul på grund av arbetsbelastningenhos . Det finns emellertid ingen en-hetlig uppfattning om när julen är över.EU-kommissionären har varnat bl.a.Sverige för att ha för bråttom med att skicka hemexjugoslaviska flyktingar. EU-medlaren samma sak - han tycker att de skall få sinatillfälliga uppehållstillstånd förlängda.Min fråga till statsrådet är därför: Avser regering-en att förlänga de tillfälliga uppehållstillstånden för debosnier med kroatiska pass som befinner sig i Sveri-ge?Anf. 40 Statsrådet ()Herr talman! Vi avser att hantera den här frågan såatt tillsammans med andra länder ochUNHCR kan göra det bästa för de här människorna iden situation de just nu befinner sig. Vi kommer attvara mycket noga med samordningen under UNHCR ide här avseendena. Det indikerar väl ändå en vissriktning på de beslut vi kan komma att fatta. För när-varande ligger bollen hos , och mankommer kanske att överlämna ett antal ären-den som sedan regeringen får ta ställning till. Jag villinte föregripa regeringens ställningstagande i den härfrågan.FiskevårdAnf. 41 ()Herr talman! Jag vill börja med att berömma jord-bruksministern för det goda omdömet att återkallapropositionen om allmän fiskevårdsavgift. I regering-ens skrivelse står att motivet för återkallandet är attregeringen har för avsikt att lägga fram förslag omannan finansiering av fiskevårdsinsatser. Jag skullevilja fråga: Hur och när har man för avsikt att läggafram ett sådant förslag?Anf. 42 Jordbruksminister ()Herr talman! Beredning av detta ärende pågår, ochvi har för avsikt att lägga fram det i tilläggsbudgeten.Anf. 43 ()Herr talman! I den återkallade propositionen skri-ver regeringen mycket om behovet av och det ange-lägna i att bilda fiskevårdsområden. Kan man ocksåtänka sig att en sådan form av åtgärd blir aktuell,nämligen att nybildade fiskevårdsområden får varamed och bidra till denna fiskevård?Anf. 44 Jordbruksminister ()Herr talman! Den frågan kan jag inte svara på i dag.Det som stod i propositionen om allmän fiske-vårdsavgift var dels hur själva uppbördssystemetskulle se ut, dels vad pengarna skulle användas till.Pengarna skulle användas till fiskevård och t.ex. bil-dandet av fiskevårdsområden. När vi nu har tagittillbaka propositionen och bereder det nya förslagetär det för tidigt att besvara en så detaljeradfråga som den ställer.KärnkraftsavvecklingenAnf. 45 ()Herr talman! Jag skulle vilja ställa en energipoli-tisk fråga, som närmast gäller kärnkraften och kärn-kraftens avveckling. Frågan är: Skall den avvecklas år2010, eller skall den avvecklas ?Svenska folket upplever det som att den tota-la förvirringen har utbrutit. Inom regeringen säger den skall avvecklas , och A säger attavvecklingen kan komma att ske efter år2010. P står alltså för , och A står förJörgen . Båda finns nu närvarande i kam-maren. Om jag har förstått saken rätt kan jag baraställa frågan till en på svarandebänken, och därförnöjer jag mig med att ställa frågan till . Kan svenska folket få ett klart besked? Är detAnderssons eller linje som gäller?Anf. 46 Statsrådet ()Herr talman! Det här är inte så dramatiskt som detkanske syns vid en första anblick. Vad finansminis-tern har sagt är att folkomröstningsresultatet gäller,och det står vi alla bakom. Vad finansministern ocksåhar sagt är att riksdagsbeslut gäller och att de gällertill dess att det fattas nya riksdagsbeslut.Min bedömning är att vi inte kommer att klara dentotala omställning av den svenska energipolitiken tillår 2010, utan vi behöver litet på oss. Det ärden bedömning jag gör. får vi sevilken bedömning gör. Sedanskall vi ha ett remissarbete, och skall viha partiöverläggningar. Efter det tror jag att vi ärmogna för att anta ett brett samförstånd i energipoliti-ken.Anf. 47 ()Herr talman! Det är inte så lätt för vare sig enriksdagsledamot eller en allmän medborgare att förståde här subtila varianterna. Men låt mig ställa fråganpå ett litet annorlunda sätt, så kanske statsrådets svarkan bidra till belysningen. Låt oss nu begränsa denenergipolitiska frågan till kärnkraften. Menar JörgenAndersson att kärnkraften kan avvecklas ?Är svaret ja, har han uppenbarligen exakt sammainställning som . 48 Statsrådet ()Herr talman! Återigen: har fattat ettbeslut om att kärnkraften skall vara avvecklad till år2010, men har också fattat en massa andraenergipolitiska beslut. Vi har varit överens över parti-gränserna om att tillsätta en . Vi harvarit överens om direktiven. skall Energikommis-sionen lägga fram sitt betänkande för att de energi-politiska knutarna skall lösas upp. Detta betänkandeskall läggas fram den 18 december.På sakliga grunder och efter att ha tagit del av endel information gör jag den bedömningen att vi på 14år inte kommer att klara av den totala omställningenav den svenska energipolitiken, utan vi behöver litetmer tid på oss.Anf. 49 ()Herr talman! Jag hade samma fråga som ställdestidigare, men jag vill ändå fortsätta debatten, därföratt jag tycker att förvirringen är total blandoss som sitter här i och medborgarna i Sve-rige. Jag lyssnade noga på finansminister uttalande i går, och han hänvisade bara till folk-omröstningen. Såvitt jag vet talades det inte om 2010 ifolkomröstningen, utan om att avvecklingen skall varagjord när man har tagit hänsyn till sysselsättning ochvälfärd.Jag vill ha ett mycket rakare svar än vad statsrådetJörgen gav tidigare: Har statsrådet sammauppfattning som eller inte? Vi harfortfarande inte fått klarhet i det.Anf. 50 Statsrådet ()Herr talman! Vad som sades i folkomröstningen ärvi väl alla fullt medvetna om. Det var linje 2 somvann. Det sades då att kärnkraften skall avvecklas itakt med att vi kan få förnyelsebara energikällor in isystemet och att det inte äventyrar sysselsättning ochvälfärd.Sedan har beslutat att det skall vara av-klarat . Sedan har beslutat att vi intefår bygga ut vattenkraften. Sedan har beslu-tat att vi inte får öka koldioxidutsläppen. Sedan harriksdagen beslutat att vi skall förse industrin medkonkurrenskraftig el.Vi måste lösa upp den här knuten, och har alltså till uppgift att förse oss medett underlag.Jag gör den bedömningen att vi inte klarardenna totala omställning, utan vi måste ändra en delav riksdagsbesluten. En närmare precisering är jagberedd att göra efter att harlämnat sitt betänkande.Anf. 51 ()Herr talman! Får jag då uppfatta det så att statsrå-det fortfarande har - som jag haruppfattat det tidigare - en mer avvaktande och en merrealistisk inställning till kärnkraftsavvecklingen, medhänsyn till ekonomi och sysselsättningssi-tuation, än vad finansminister gavuttryck för i massmedierna i går?Anf. 52 Statsrådet ()Herr talman! Jag är ledsen, men lyckas inte när hon försöker få till stånden splittring. Finansministern och energiministern ärfullständigt eniga.PropositionsavlämnandetAnf. 53 ()Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet tiden medgav skulle jag berätta historien omen "gloppmaker", men det tar 20 minuter.Det gäller regeringens avlämnande av propositio-ner till . Jag vet inte hur många olika bud vifick när det gällde tillväxtpropositionen. Detta försvå-rar naturligtvis och oppositionens arbete.Men framför allt krånglar det till planeringen för osssom är föräldrar.Jag undrar nu vilka åtgärder statsrådet avser attvidta så att vi kan få klarare besked när det gälleravlämnandet av propositioner till och vidärmed kan leva ett ännu bättre liv som föräldrar ochaktiva politiker.Anf. 54 Statsrådet ()Herr talman! Jag är självfallet beredd att uppmunt-ra varje sådan ansträngning. Jag är möjligen litetöverrumplad av frågan. Såvitt jag kan minnas, har detvid något eller möjligen ett par tillfällen varit diskus-sioner om tidpunkten för avlämnandet. Med tillväxt-propositionen var det så. Men den diskussionen har juförts i en dialog mellan och riksda-gen.Jag skall naturligtvis ta till mig önskemålet och seöver om det är så att just diskussionen om tidpunkterför propositioners avlämnande skulle vara extra stö-rande för föräldraskapet. Det är inte min mening attraljera, utan jag konstaterar bara att jag inte har möttproblemet med den vinklingen tidigare.Anf. 55 ()Herr talman! Jag vill då bara konstatera att JanNygren och jag har två olika verklighetsbilder; hanfrån regeringsperspektivet och jag från riksdags- ochoppositionsperspektivet.Det var så, , att det gavs åtminstone trefyra olika datum för när denna proposition, som an-sågs vara mycket viktig, skulle avlämnas till riksda-gen. Man började att resonera om närden skulle läggas fram.Anf. 56 Statsrådet ()Herr talman! Att och jag iblandhar två olika verklighetsbilder är ingen överraskning.Men i det här fallet var det så att jag sade att jag intekan minnas att det har varit några ytterligare tillfäl-len - möjligen något - än vid diskussionen om tid-punkten för tillväxtpropositionens avlämnande. Jaghar alltså inte förnekat att det var på det sättet.Det är naturligtvis inget som jag vill försvara ikammaren, dvs. att vi ibland har problem med tid-punkterna. Men det har trots allt inte varit så särskiltofta förekommande, och jag skall även fortsättnings-vis gärna se till att minimera tillfällena då sådanadiskussioner kan uppstå.Det statliga stödet till kulturlivetAnf. 57 (m)Herr talman! Jag har en fråga till kulturministerMargot Wallström.I när samhället måste spara på alla nivåer, istat, kommun och landsting, gäller det även kultursek-torn. Då är min undran om kulturministern är bereddatt också satsa på en effektivisering och en avbyrå-kratisering av kulturlivet, så att de pengar - de relativtynka pengar - som går till kulturlivet också kommerde kulturutövande, skapande konstnärerna till del ihögre grad.Låt mig ta ett exempel, som gäller folkhögskolor-na och studieförbunden. Vi har ett folkbildningsrådoch ett folkbildningsförbund, som i viss mån haröverlappande uppgifter. Min undran är om man inteskulle kunna avskaffa folkbildningsrådet till förmånför folkbildningsförbundet, som kunde få sköta sinainterna angelägenheter.Anf. 58 Kulturminister ()Herr talman! Jag är naturligtvis beredd att med-verka till att kultursektorn skall utnyttja sina resursermycket effektivt och att man skall minska på all byrå-krati till förmån för kulturutövarna.Exemplet var kanske litet illa valt, därför att jaghar inte hand om folkbildningen och dessa organisa-tioner, utan de ligger under Utbildningsdepartementet.Men jag förstår frågan och kan gärna vidarebefordrasynpunkten.Jag antar att bakgrunden är bl.a. rapporten från ,som just påpekar att vi behöver bli effektivare när detgäller mål- och resultatstyrning inom kultursektorn.Vi skall dock komma ihåg att det inte alltid är såenkelt att mäta de här sakerna inom kultursektorn.Det får man ständigt ha med sig i ryggsäcken när manskall titta på de här frågorna. Självfallet skall vi alltidförsöka bli ännu mer effektiva, så att pengarna kom-mer dit de skall.Barn- och ungdomslitteraturAnf. 59 ()Herr talman! Jag vill ställa en fråga till kulturmi-nister bara , 1994, firade vi 400-årsjubileet av utgivningen av den första barnboken häri . nås vi av rapporter om att utlåningenoch försäljningen av barn- och ungdomsböcker gårkraftigt nedåt.Jag vill fråga: Ser man på den här problematikenfrån sida? Finns det planer föratt främja läsningen bland barn och ungdomar?Anf. 60 Kulturminister ()Herr talman! Jag kan lova att det finns sådana pla-ner. Vi är lika bekymrade som överdessa rapporter, som kommer både från bibliotekenoch från olika håll där vuxna möter barn, i en profes-sionell roll eller som förälder. Jag har därför gett iuppdrag till att särskilt titta på den härfrågan, vad vi skall göra för att gynna barnboken ochför att gynna läsning hos barn samt se till att det pådagis och skolor finns tillräckligt med böcker. Jagtycker att det hör till ett civiliserat samhälle att se tillatt barn och ungdomar får lära sig läsa och har till-gång till bra barnböcker.Anf. 61 FÖRSTE VICE TALMANNENDå det nu inte tycks finnas fler frågor, tackar jagstatsråden för att de har kommit hit och svarat påkammarens frågor.Jag förklarar härmed denna frågestund avslutad.20 § Information från regeringen om den fort-satta reformeringen av budgetprocessen (forts.LU7)Anf. 62 Finansminister ()Herr talman! Jag skall ta kammarens tid i anspråkför att redovisa arbete med utveck-lingen av budgetprocessen. Det kan tyckas perifertoch mindre viktigt. Men det är det inte, utan det ärfas 2 i vårt budgetsaneringsprogram. Fas 1 har ju varitatt ta saneringsbesluten i - skattehöjningaroch besparingar, uppgående till nästan 120 miljarderkronor.Fas 2 är sedan att genomföra s.k. institutionellaförändringar som gör att vi inte skall behöva hamna isamma problem en gång till. Däri ligger en bättrebudgetprocess, alltså en bättre styrning framför allt avstatens utgiftssida, och däri ligger också det som vihar lanserat här i efter förslag från Center-partiet i en debatt - det s.k. utgiftstaket.Det är om de sakerna som jag skall tala.Bakgrunden är också att man, om man tittar utöver och andra delar av OECD-området medjämförbara ekonomier, kan se att det finns länder somhar en svag budgetprocess. I de länderna har manockså haft en sämre utveckling, framför allt avstatsskulden. Det tycks finnas ett samband mellan ensvag budgetprocess och en statsskuldsuppbyggnad.Dessutom: När man utomlands tittar på Sverigebeskrivs som ett land med en svag budgetpro-cess, och det är en riktig beskrivning. Budgetproces-sen tillhör på så sätt Sverigebilden när det gäller eko-nomisk politik. Vi vill ändra på det av sakliga skäl,därför att det är nödvändigt att kunna styra sina utgif-ter och, naturligtvis, därför att den sakliga förändring-en ger en bättre Sverigebild och därmed ett ökat för-troende utomlands.Att säga att vi skall göra detta är lättare än att göradet. Det är ju stora förändringar som ligger framföross. ingår de förändringarna i en konsekvent pro-cess, som redan den tidigare regeringen i viss ut-sträckning påbörjade. beslöt 1994 omrambudgetprocessen. Sedan har vi också förlängtmandatperioderna till . Det är ett oerhört viktigtinslag i den ekonomiska politikens möjligheter attkomma till rätta med obalanserna.I den budget som tagits har vi infört vad somkallas för bruttobudgetering - vi skiljer mellan in-komster på inkomsttitlar och utgifter på anslag. Manfår därmed ett bättre grepp över de totala utgifterna.Detta är gjort i år.Vidare har vi tagit långsiktiga beslut här i riksda-gen, senast i anslutning till konvergensprogrammet,om saldomål för de offentliga finanserna och omstabiliseringsmål för desamma. Som jag sade förut togvi utgiftstaksbeslutet här under våren.Det är alltså en process av det här slaget som rul-lar. Den är konsekvent och den är inriktad på att dettanu skall följas upp med att utgiftstaket får ett innehålloch med att budgetprocessen ges sina slutliga drag.När vi pratar om utgiftstaket måste vi vara klaraöver att där ryms konflikter. Staten har ju åtagandenav lagfäst natur, t.ex. barnbidragen. Det finns ocksåcivilrättsligt bundna avtal, t.ex. garantier till närings-livet. Om det skall gå att förena med ett utgiftstak kanvi inte bara klippa av dessa åtaganden när det nomi-nella utgiftstaket nås, utan vi måste ha en metod föratt hantera dessa åtaganden även om det för ett årkommer i konflikt med utgiftstaket. Utgiftstaket fåralltså inte betraktas på det sättet att en kassamässigbila faller, och därefter sker inga utbetalningar.Lösningen på detta är att vi har ett utgiftstak somkopplas till rambudgetering. Rambudgetering läggsöver en treårsperiod, och de ramar som överskridsår 1 hämtar man igen år 2 genom att då göra ned-dragningar på utgiftsslaget eller någon annanstans ibudgeten eller år 3 . Det gör att allaöverskridanden kan finansieras, och de som har an-svar för anslagen får ett starkt incitament att hållaigen och att se till att man klarar sina anslag; detta ikontrast till dagens situation med försöksanslag somtäcker av statens utgiftssida där vi intehar den typen av incitament. De försvinner nu meddet här nya sättet att budgetera kopplat till utgiftsta-ket.Det här utgiftstaket skall omfatta hela offentligasektorn - staten, socialförsäkringssystemet och kom-munerna. Det sista kräver en extra förklaring. Kom-munerna har ju sin grundlagsenliga rätt att sig självabeskatta och kan på så sätt dra i väg på utgiftssidan.Det är alltså svårt att, utan att komma i konflikt medgrundlagen, från gå in och lägga ett utgift-stak för kommunerna.Vad vi på siktar på är attkomma överens med kommunsektorn om hur dessintäkter skall utvecklas ochatt intäktssidan på så sätt indirekt blir det som begrän-sar utgiftssidan. lägger vi ju en restriktionpå kommunerna - man skall balansera sina budgetaroch inte låna till driften. På så sätt klarar vi att hanteraden kommunala sektorn i en dialog, vilken resulterar iatt utgiftstaket också kan inrymma den kommunalasektorn.Ett annat område där det kan verka knepigt att fåin utgiftstaket är arbetsmarknadsutgifterna. är detinte så svårt som det verkar. Det mesta av konjunktur-svängningarna när man lägger utgiftstaket är inteförknippat med statens utgifter utan med inkomstsi-dan. Utgifterna varierar mindre över konjunkturcy-keln. Därför är det lättare att hantera utgiftstaket ock-så i ett konjunkturperspektiv. Vi behöver alltså integöra avkall på en aktiv konjunkturpolitik bara därföratt vi har ett utgiftstak, utan också arbetsmarknadsut-gifterna bör kunna gå in under utgiftstaket.Till grund för budgeteringen ligger naturligtvis enkonjunkturbild. Det är den allra första grunden. Däref-ter ligger som nästa, skulle jag vilja säga, dämpandekraft i den här bedömningen att varje anslag har sinreserv. Eftersom anslagen har sin reserv budgeteradredan under året kan man sedan dessutom med ram-budgeteringens metod förskjuta mellan åren - först enreserv inom året och sedan en förskjutning mellanåren. Dessutom har vi naturligtvis möjlighet att göraomfördelningar på hela den statliga utgiftssidan.Skulle detta inte räcka har vi möjlighet, och ävenskyldighet, att gå tillbaka till och tala om attdet inte höll, att vi behöver mera pengar.Det ger ett tydligt ansvar och en tydlig signal, ochdet skärper kravet på en politisk prioritering när mandriver den här typen av process - både i ochi . Därför skall arbetsmarknadsutgif-terna in också i dessa åtgärder.Som ni vet kommer vi när vi gör det här att ocksåvara tvungna att kraftigt förbättra vår prognos- ochuppföljningsverksamhet. Vi permanentar arbetsgrup-per i som kommer att följa de27 utgiftsområdena vad gäller utfall. Vi iregeringen kommer att varje kvartal följa utgiftsut-vecklingen och vi kommer varje halvår att för riksda-gen redovisa utvecklingen.För att kunna hantera senare under budgetåret in-komna utgiftskrav som inte täcks av tidigare beslutkommer det att finnas en reservpott undanlagd i rege-ringskansliet; detta för att vi skall kunna hantera ex-empelvis EG-relaterade utgifter och även valutakurs-förändringar och ränteförändringar som det kan varasvårt att ta på respektive anslag. Statsskuldsräntornaligger helt utanför utgiftstaket.Vi får, som ni vet, ett nytt budgetår. Budgetåret bliju ett kalenderår. Det innebär att vi kommer att gå tillriksdagen med budgetförslaget i september månad.Det i sin tur innebär att det grova inriktningsbeslutet,som drar upp riktlinjerna för budgeten, läggs till riks-dagen , närmare bestämt i april månad.Det blir två stora budgetpropositioner, en i apriloch en . Däremellan jobbar ochregeringskansliet löpande med budgetprodukten.Herr talman! Det handlar alltså om att vi nu kraf-tigt stramar upp budgetprocessen. Det är del 2, somman brukar säga, i saneringsprocessen. Vi kombinerarbudgetprocessen med ett utgiftstak. Det gör att vi nufår en ordning på den svenska budgetprocessen somligger i linje med vad som gäller i de länder i Europasom har bäst statsfinansiell ordning. Till den kretsenbörjar nu åter få räkna sig.Anf. 63 ()Herr talman! Självklart skall vi vara överens omatt försöka få en effektivare budgetprocess. Men fi-nansministern brukar säga att kommunerna har varitmycket bättre än staten på att sköta sin ekonomi. Motden bakgrunden tycker jag att det är underligt att vihär i skall fatta beslut om ett utgiftstak,eller ett intäktstak, för kommunerna. Vi har påförmiddagen i finansutskottet avvisat borgerliga pro-påer om olika typer av kommunala skattestopp.Finansministern säger att regeringen skall varaöverens med kommunerna om detta. Jag har settuppgifter i pressen om att , ordfö-rande i , har sagt att hon inte kangodta några ingrepp i det kommunala självstyret. Honsäger att ett skattetak är lika illa som det tidigareskattestoppet. Hon hänvisar till det kommunala själv-styre som finns inskrivet i grundlagen.Då skulle jag vilja fråga följande. Om regeringeninte kommer överens med kommunerna, förutsätterjag att hela projektet för kommunernas del faller. Harjag rätt på den punkten?Anf. 64 Finansminister ()Herr talman! Vi skall komma överens med kom-munerna. Därför kommer projektet inte att falla. An-ledningen till att jag kan uttala mig på det viset är attvi hade mycket konstruktiva samtal medkommunförbunden omkring den här frågan. Vi haraldrig haft ambitionen att reglera kommunernas ut-giftssida. Däremot begriper kommunförbunden, precissom statens företrädare, att vi sitter i ett läge där vihar ett intresse av att få offentliga finanser i balansoch i ordning.