prot · GJ0937 · 1995-12-13 00:00:00 — Kommitténs arbe-te och förslag bygger på de riktlinjer som dennakammare lägger fast. Förra gången vi diskuterade dethär årets trafik fastställde vi riktlinjerna för nästkom-mande år.I den proposition som ligger till grund för betän-kandet föreslås att regeringen bemyndigas att köpainterregional persontrafik på järnväg inom en ram på590 för . Dessutombemyndigas regeringen att ersätta SJ för vissa gemen-samma funktioner på länsjärnvägarna med 94 miljo-ner kronor.Det trafikår som vi diskuterar omfattar tiden frånmitten av till . Därförblir det andra summor som gäller, men principen ärdensamma, att vi bibehåller det som kammaren tidiga-re har beslutat om som riktlinje trafik.Det betyder i korta drag att vi bibehåller motsvaranderam för statens köp, som vi har sagt att viskall göra.Nu har det framförts kritik mot trafikförsörjningenav bl.a. övre . Utifrån detta har SJ offereratett ytterligare tågpar på sträckan på övre har ju utsatts för endel rationaliseringar och produktionsneddragningar.Trafiken har skurits ned i viss utsträckning, vilket hargjort att lokala och regionala intressenter haft en heldel invändningar mot trafikförsörjningen när det gäl-ler övre Norrland.Den trafiken har ju baserats på normal trafik, ochdetta grundläggande behov har täckts. Däremot finnsdet större efterfrågan under turistsäsong, under bådesommar och vinter, och då har de två tågparen intevarit tillräckliga. Det som propositionen ochkommissionen föreslår och som utskottet ställer sigbakom, att ytterligare del av ett tredje tågpar skallkunna finansieras inom ramen, tillstyrks av trafikut-skottet. På det sättet ger man större förutsättningar förNorrlandstrafiken att kunna utvecklas.Vi från utskottsmajoriteten säger också att om ef-terfrågan på tågtrafik på fortsätter att ökaoch om SJ:s ekonomi förbättras i samma takt somhittills skall SJ kunna utföra ytterligare tågtrafik påNorrland utifrån normala företagsekonomiska förut-sättningar som då täcker resemarknadens behov. Des-sa förutsättningar finns ju om kammaren går på detförslag som vi har att behandla under slutet av veckanunder rubriken för SJ.Herr talman! I vårt förra betänkande i samma frå-ga underströk utskottet och sedermera också riksda-gen vikten av att trafikupphandlingen omfattar ettökat inslag av utvärdering och uppföljning. Därför harnu regeringen genom den här propositionen gett SJ iuppdrag att efter innevarande trafikår lämna trafik-mässiga och ekonomiska uppgifter som kan ge ettunderlag för utvärdering och uppföljning av statensköp av persontrafik på järnväg. Detta, , betyder att det som han efterlyser i sitt anförandekommer att bli tillgodosett genom att ett bredare un-derlag som regeringen avser att återkomma till riks-dagen med i en redovisning av riktlinjerna för 1998års köp av olönsam järnvägstrafik.Herr talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillhemställan trafikutskottets betänkande nr 6 i desshelhet och avslag på samtliga reservationer.Anf. 130 ()replikHerr talman! Jag vill först kommentera anförande genom att tacka för att han själv nu såduktigt understrukit att miljömässiga hänsyn inte tasvid upphandlingen. Det skall vi notera.Jag har också en fråga till : Varför läg-ger man ner en järnväg som i princip är fullbelagd,om det inte är av besparingsskäl? Om det är av be-sparingsskäl, är det i så fall socialdemokraternas synpå långsiktigt hållbar trafikpolitik?Anf. 131 () replikHerr talman! Det finns många olika svar på fråganvarför mycket av nattågstrafiken har försvunnit iSverige. Den största orsaken är att vi tidigare hademiljöovänliga - om jag får uttrycka det så - sovvag-nar. De var klädda med asbest invändigt. Alla dessasovvagnar har utsorterats ur SJ:s vagnspark. Dethar inte funnits ekonomiska förutsättningar för SJ attkompensera sig för alla vagnar som har försvunnit.Detta har varit en av orsakerna till att man på SJ harvarit tvungen att se till att klara nattågstrafiken påannat sätt. Det har SJ gjort genom att utveckla andratågsystem, bl.a. mer snabbgående tåg, så att person-transporterna kan ske i stället för man skallligga i rullande hotellrum , vilket har gett SJmycket stora kostnader. Detta är huvudorsaken.Den tidigare nattågstrafiken från betyddeär i och för sig borta, men det finns fortfarande godaförutsättningar för de boende i att tasig via till både och Malmö.Anf. 132 ()replikHerr talman! har fortfarande inte till-bakavisat påståendet om att det inte är miljön som styrupphandlingen.Att anföra att bristen på tågmateriel är en orsak, ärdet en långsiktigt hållbar trafikpolitik? Frågan kvar-står fortfarande.Anf. 133 () replikHerr talman! Jag sade till i etttidigare inlägg att investeringar i infrastrukturen görsutifrån samhällsekonomiska bedömningar. Det bety-der att man gör en kraftig ansträngning för att se ommiljöpåverkan har en inverkan även där, vilket vi vetatt den har. Därför har vi bl.a. i denna kammare fattatkraftfulla beslut om stora satsningar på järnvägensområde för att utveckla järnvägstrafiken, både vadgäller person- och godstrafik. Det ligger alltså tillgrund för beslutet att vi skall använda oss av mil-jövänligare trafik.Vad rent konkret gäller köp av olönsam järnvägs-trafik tas det i princip inga miljöhänsyn, det måsteerkännas. Den trafiken tillkommer för att den regiona-la balansen i landet skall upprätthållas, eftersom detmåste finnas förutsättningar även för människor iglesbygder att ha tillgång till järnvägstrafik. Miljö-hänsynen kommer in när infrastukturen bereds, intenär olönsam järnvägstrafik upphandlas.Anf. 134 () re-plikHerr talman! Jag blir litet förvånad när att upphandlingen bara skall sikta på att få framtrafik som är regionalpolitiskt motiverad och att deninte skall verka för en trafik som är samhällsekono-miskt lönsam.I det betänkande som behandlades i riksdagen1988 anges att det övergripande målet för samhälletstrafikpolitik skall vara att erbjuda medborgarna ochnäringslivet i landets olika delar en tillfredsställande,säker och miljövänlig trafikförsörjning till lägstamöjliga samhällsekonomiska kostnader.Eftersom man har angivit ett så övergripande måloch talat om samhällsekonomiska kostnader, där miljöoch trafiksäkerhet kommer in i bilden, tycker jag attäven en sådan här upphandling måste medverka till attdet övergripande trafikpolitiska målet nås. Jag kaninte finna annat än att även de beslut som gäller trafi-kupphandling skall syfta till en samhällsekonomisktvettig trafik.Nåväl, jag gläds åt det som säger, attvi kommer att få ett fylligare underlagsom tillgodoser de aspekter som jag har framhållit, såatt miljö och trafiksäkerhet bättre tillgodoses.Anf. 135 () replikHerr talman! Det som tar upp,att vi enbart skulle ha en samhällsekonomisk syn påvar det skulle finnas förutsättningar och vem somskulle ha förutsättningar för bl.a. järnvägstrafik skullekunna leda till att mycket av den trafik som i dagupphandlas på grund av att den är rent företagseko-nomiskt olönsam försvann. Det är ju en viss skillnadmellan att bedriva samhällsekonomisk verksamhetoch olönsam järnvägstrafik, som ändå är regionalpo-litiskt motiverad.Som jag sade i mitt inlägg till just denna upphandling utifrån målet att vi skallbehålla den regionala balansen i landet i så stor ut-sträckning som möjligt, inte direkt utifrån de sam-hällsekonomiska aspekterna. I stället har vi utvecklatinfrastrukturen, vilken baseras på det samhällseko-nomiska tänkandet.Anf. 136 () re-plikHerr talman! Jag tror att det framgick av mitt an-förande tidigare att jag menar att vi skall medverkatill att vi får en trafik som är samhällsekonomisktlönsam och regionalpolitiskt motiverad. Jag framhöll imitt anförande bägge dessa aspekter, så jag tror attJarl syn skulle bli väl tillgodosedd.Anf. 137 ()Herr talman! Vi socialdemokrater på Norrbottens-bänken har väckt en motion, T25, angående tågtrafi-ken på övre Norrland.Problemet är att inte alla de människor somönskar besöka norra harmöjlighet att göra det, därför att den nuvarande tågka-paciteten inte motsvarar de senaste årens efterfrågan.Goda kommunikationer är för oss livsviktigt. Vihar kämpat för att få väl funge-rande flygförbindelser. Men även tågtrafiken är vik-tig. Alla varken kan eller vill flyga. Tåget är faktisktett alternativ även för oss i norra som vill åkasöderut. Att åka tåg är ett bekvämt och billigt alterna-tiv.Med tanke på den arbetslöshetssituation som råderi vår norra landsdel och de ambitioner som vi har attöka sysselsättningen, bl.a. inom turistnäringen, börmöjligheterna inte begränsas genom otillräckligakommunikationer.Vi vill ta till vara de möjligheter som finns, näm-ligen att människor i och i utlandet harett stort intresse av den nordliga landsdelen.Det ökade intresset för borde resultera iatt alla de människor och företag som satsar ambitiöstför att erbjuda turister en intressant, spännande ochkulturell upplevelse skulle få en ordentlig lönsamhet isin verksamhet. är det inte så, eftersom alla turis-ter inte har möjlighet att komma upp till påett miljövänligt och relativt billigt sätt, dvs. med tåg.Tiotusentals resenärer har de senaste somrarnavalt andra turistmål endast därför att tågen till norraSverige har varit fullbokade i förväg.Vi vill inte att dessa förhållanden skall fortsätta.Vi vill inte uppleva ännu en sommar då turisterna intekan komma till i den utsträckning de vill.Det är positivt att utskottet delar vår uppfattningoch också har agerat därefter. Tyvärr räcker det inte.Vår förhoppning är att utskottet verkar för att SJ iännu större utsträckning tar sitt ansvar för att finna enlösning på problemet med platsbristen.Herr talman! Jag har inget eget yrkande. Men jagvill framhålla att vi kommer att följa utvecklingen.Jag ser också fram emot att Kommunikationskommit-tén skall komma fram till en långsiktig och permanentlösning i denna för vårt län så viktiga fråga.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutTU5 Vissa frågor inom områdeMom. 4 (likviditets- och kapitaltäckningsgaranti)1. utskottet2. 2 (m, c, fp)Votering:188 för utskottet115 för res. 27 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 2 c, 18 v, 10 mp, 12 kdsFör res. 2: 73 m, 20 c, 22 fpAvstod: 7 mpFrånvarande: 15 s, 7 m, 5 c, 4 fp, 4 v, 1 mp, 3 kdsAnnika , , , , (alla mp), anmälde att deavsett att avstå från att rösta men markerats ha röstatja.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.TU6 Köp av interregional persontrafik på järnväg1. 1 (m)3. res. 2 (fp)4. res. 3 (mp)Förberedande votering 1:24 för res. 217 för res. 3272 avstod36 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering:77 för res. 123 för res. 2212 avstod37 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:200 för utskottet75 för res. 138 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 23 c, 18 v, 11 kdsFör res. 1: 74 m, 1 kdsAvstod: 21 fp, 17 mpFrånvarande: 13 s, 6 m, 4 c, 5 fp, 4 v, 1 mp, 3 kdsBeslut om uppskjuten voteringPå förslag av tredje vice talmannen medgav kam-maren att återstående ärenden fick avgöras vid ar-betsplenum torsdagen den 14 december.14 § betänkande 1995/96:TU7Gotlandstrafiken (prop. 1995/96:44)Anf. 138 TOM ()Herr talman! Det är för mig fullständigt självklartatt skall ha väl fungerande förbindelser medresten av landet. Men det är för mig och mitt parti likasjälvklart att detta inte uppnås genom ett detaljregleratstatligt monopol.Hela transportsektorn i har tidigare i his-torien varit hårt reglerad och kontrollerad av bådestatliga och kommunala myndigheter. Men efter handhar den ena regleringen efter den andra avvecklats,och därmed har effektiviteten kunnat öka och kostna-derna sänkas, vilket vi alla har haft fördel av.Men vid varje avreglering har också olyckskor-parna förklarat att just denna mycket speciella verk-samhet inte skulle kunna klara sig utan konkurrens-hämmande regleringar, det må sedan ha gällt gods-transporter för lastbilar, beställningstrafiken för bus-sar eller taxitrafik, för att nu nämna några avregle-ringar som är gjorda under gångna år.Regleringen av Gotlandstrafiken har skapat en förbin-delse som uppvisar de flesta avarter för statliga mo-nopolreglerade verksamheter, nämligen orationellainvesteringar, dåligt anpassade tidtabeller, missnöjdakunder och höga kostnader.Nu föreslår regeringen att den nuvarande lagen omlinjesjöfart på skall upphävas. Det är bra, ochModerata samlingspartiet stöder helhjärtat den åtgär-den.Vidare avser regeringen att säga upp det nuvaran-de trafikavtalet med . Det ärockså bra. Detta avtal, med alla sina hemligatilläggsklausuler, representerar ett lågvattenmärke närdet gäller svensk statlig upphandling, och ju förr detförpassas till arkiven, desto bättre.Men i stället föreslår regeringen en ny lag som gördet möjligt att införa omfattande begränsningar förtrafiken på . Mot denna nya lagstiftning har vireserverat oss. Vi tycker att den föreslagna lagen äronödig.När frågan om lagreglering behandlades i konstaterade vi att som gäller i i huvudsak var direktutbytbara mot den nu gällande lagen, men utred-ningsmajoriteten valde ändå att föreslå en lagregleringför säkerhets skull, och regeringen väljer tyvärr attfölja utredningens förslag.Vi delar, som sagt var, inte denna uppfattning. Debestämmelser som finns i EU:s cabotageförordningom s.k. allmän trafik ger fullt tillräckliga möjligheterför staten att skapa betryggande garantier för en braoch fungerande trafik till och från GotlandLagförslaget, å andra sidan, skapar mycket omfat-tande möjligheter för regeringen att begränsa utbudoch konkurrens i trafiken, ungefär enligt nuvarandemönster, något som vi anser vara varken önskvärteller nödvändigt. Vi anser alltså inte att denna nyalagstiftning behövs.När det sedan gäller själva upphandlingen så harregeringen dess värre redan i propositionen skrivit fastsig för en trafiklösning som väldigt mycket påminnerom den nuvarande och dessutom fastställt en årligkostnadsram på . Därmed riskerarman att de kommande förhandlingarna med en nyoperatör till stor del kommer att handla om en detalj-reglering av ett trafikavtal, med ungefär nuvarandemönster, med konkreta och specifika krav på stan-dard, tidtabell, taxor, osv. I stället borde man, enligtmin uppfattning, göra en mer funktionsinriktad upp-handling och endast ange beräknade lastmängder ochpassagerarvolymer. Då hade alternativa trafikupp-läggningar kunnat få konkurrera friare, och statenhade fritt kunnat välja den totallösning som var bäst isammanhanget.För egen del är jag ganska övertygad om att gods-och passagerartrafiken bör separeras i en framtidalösning. Det skulle troligen ge lägre kostnader än meddet nuvarande systemet med kombinerade gods- ochpassagerarfärjor. Tyvärr gjorde Gotlandsutredningenaldrig någon detaljstudie på de ekonomiska konsek-venserna av en sådan separering. Med den skrivningsom nu finns i propositionen får alternativa lösningarsvårt att göra sig gällande i en upphandlingssituation.Det tycker vi är synd, vilket vi också har tagit upp i enreservation.Regeringen föreslår också ett upphävande av dens.k. högstprisregleringen i godstrafiken. Detta är ock-så bra. Genom högstprisregleringen har man skapatett oligopol med en klart skadlig inverkan på det got-ländska näringslivet, eftersom en fungerande konkur-rens i godstransporterna saknas.Högstprisregleringen kan närmast jämföras mednågon modern sorts form av frälse, där ett antal en-skilda företag tilldelats något som mest liknar be-skattningsrätt för att täcka uppgivna merkostnader iGotlandstrafiken. Något krav på redovisning av kost-nader och intäkter har aldrig funnits. Och när begärde upplysningar om hurmedlen fördelats så ville, eller kunde, man på de ak-tuella företagen inte redovisa detta. Det är en häp-nadsveckande inställning. Jag finner hanteringen avGotlandstillägget helt oacceptabel, speciellt som var-ken eller harkunnat visa att det finns några direkta merkostnaderför trafiken. Sant är visserligen att stuverimonopoletger vissa extra kostnader genom en orationell hamn-verksamhet, men därutöver finns inget konkret redo-visat. Tvärtom anses i alla andra sammanhang sjö-transport vara den mest kostnadseffektiva transport-formen, och vägtransporter med lastbil den i särklassdyraste - flygfrakt undantagen. Argumenten för mer-kostnader för sjötransporten är därför svåra att styrka.Ju förr detta oligopol avskaffas, desto bättre. Jagvill gärna citera den uppmaning som Åkeri-central i ett brev har riktat till utskottet: "Slopa Got-landstillägget med en gång. "Regeringen föreslår nu i stället en gradvis avveck-ling . Vi kan inte se någon fördel i ett så-dant arrangemang, det förlänger bara lidandet. Ju förroligopolet bryts, desto bättre, och en gradvis avveck-ling innebär endast att konkurrens i trafiken förhind-ras ytterligare eller två, till fortsatt menför det gotländska näringslivet.Fru talman! Moderata samlingspartiet står givetvisbakom de tre reservationer som vi har fogat tillbetänkandet, men för tids vinnande, vill jag yrkabifall endast till vår reservation 1.Anf. 139 ()Fru talman! Vi skall nu här diskutera riktlin-jerna för upphandling av Gotlandstrafiken, och detvälkomnar jag verkligen, eftersom det är viktigt att vifår säga upp det avtal som gäller , det tioårigaavtalet med . stöderhelhjärtat regeringens förslag på den punkten.Det är enligt vår uppfattning staten som måste ga-rantera en tillfredsställande trafik för de människorsom bor på och för de olika näringsverksam-heter på som måste fungera. Tom Heymanoch jag har olika uppfattningar i den här frågan. ICenterpartiet anser vi att det är statens skyldighet attse till att det finns en väl fungerande trafik. Självfalletmåste vi då också vara beredda att subventionera ellerse till att täcka underskotten för en sådan trafik.Vi välkomnar det som sägs i riktlinjerna, nämligenatt trafiken inte får kosta mer pengar för staten än vadden kostar , ca . Det är väl-digt viktigt att den här trafiken blir effektiv och att vinu, med tanke på att vi har en öppning mot ,ser ytterligare möjligheter. Det är självfallet viktigt attden växande näringsgren som turismen utgör får stöd ien fungerande, effektiv trafikering. Vi vill se merflexibla lösningar och också speciella, kompletterandelösningar. Vi är öppna för många olika förslag. Vi ärför s.k. via-trafik.Vi säger i en reservation att den s.k. vägprisprinci-pen skall gälla. Med det menar vi att det inte skallkosta mer för vare sig persontrafiken eller godstrafi-ken än det gör på fastlandet. Staten måste ta ansvarför detta.När vi diskuterar de nya riktlinjerna för upphand-ling sägs det att förutsättningarna och villkoren måstevara tydliga och klara. Det får inte råda någon osäker-het kring vad de olika intressenterna skall räkna på.Det här är självklart utifrån det som gäller . Hittillshar det varit en hel del hemlighetsmakerier, hemligtavtal och en hel del förbehåll som inte har varit kändaför alla utövare. Det här får inte gälla fortsättningsvis.Tydligt och klart måste det vara. Alla konkurrenterskall kunna känna att de kan lämna ett pris och att dedå har samma förutsättningar som alla andra att delta.Jag menar att vi redan här borde uttrycka vilka tvåfastlandshamnar som vi talar om. Vi skall kunna ut-trycka klart och tydligt att det är ochOskarshamn som gäller. Min fråga till Socialdemo-kraterna och blir: Varför kan vi integöra det redan nu? Jag tror att vi annars kan uppfattassom luddiga och otydliga, och då får kritikerna vattenpå sin kvarn. Det här utvecklar vi i reservation 4,vilken jag yrkar bifall till.Vi är helt överens - regeringen, , allapartier - om att Gotlandstillägget inte fungerar bra.Det är en konstruktion som är svår att följa, och vimåste se till att ändra systemet. Självfallet är det svårtatt exakt bedöma hur mycket mer det kostar att utövaden här trafiken. Tom hävdar bestämt att detinte kostar mer än fastlandstrafiken. Men harvi ju ändå använt oss av den här principen, och denmåste ju ha tagits fram mot bakgrund av olika beräk-ningar.I vill vi inte att villkoren för den härtrafiken skall försämras. Vi menar att det är viktigt attvi hittar ett system som täcker in merkostnaden. Vihar föreslagit att man ser efter hur Norrlandsstödetfungerar. Jag tycker att det fungerar bra. Företagen iNorrland får göra ansökningar utifrån fasta fakturor,och då kan det enligt min mening inte uppstå någonosäkerhet eller några missförstånd. Vi har utvecklatdetta i reservation 12, vilken jag yrkar bifall till.Utskottsmajoriteten skriver i det sammanhangetatt omedelbara åtgärder måste vidtas om det visar sigatt trafiken blir dyrare. Vad menas med"omedelbara"? Är det inte risk att det då redan är försent?Anf. 140 TOM () replikFru talman! sade att staten måste va-ra garant för Gotlandstrafiken och att hon i det sam-manhanget hade en avvikande mening från den somjag har redovisat. Det stämmer inte riktigt. Jag menaratt det är helt klart att staten skall vara garant. Jag ärinte så optimistisk att jag tror att Gotlandstrafikenunder kan leva på egna villkor.Möjligheterna i cabotageförordningen att deklare-ra detta som s.k. allmäntrafik ger alltså fullgoda möj-ligheter för staten både att garantera och att ge ettbidrag för att täcka en bra trafik under årets trafiksva-ga månader. Däremot skall man naturligtvis inte som subventionera även sommartrafiken.Anf. 141 () replikFru talman! Jag vill tacka Tom för detklara beskedet. När jag lyssnade på hans huvudanfö-rande fick jag intrycket att fri konkurrens helt ochhållet skulle råda i fråga om den här trafiken och attdetta då också skulle tolkas som att det inte skullebehövas några statliga bidrag. förstår vi var Mode-raterna står i den här frågan.Anf. 142 ()Fru talman! Det är en självklarhet att de som borpå har lika stort behov av bra kommunikatio-ner som vi som bor i andra delar av . Vi iFolkpartiet anser att det även framgent är en statligskyldighet att sörja för en basstandard i färjetrafiken,att trygga trafikens fortbestånd även vid de tillfällendå underlaget inte räcker till en företagsekonomisktlönsam trafik. Gotlandstrafiken har ju starka regional-politiska motiv.Vi delar i stort regeringens syn på dessa frågor ochhälsar med tillfredsställelse de ökade inslagen avmiljö- och säkerhetstänkande och öppnandet för visskonkurrens.Utgångspunkten för en beräkning av statens kost-nader måste vara det trafikbehov som staten skallgarantera. Detta har i den utredning som föregåttpropositionen uppskattats motsvara 140-160 miljonerkronor, varför vi bedömer regeringens förslag om ettoförändrat kostnadstak vid somrimligt.I vår motion tar vi upp några avvikande uppfatt-ningar som rör det regionala inflytandet och Got-landstilläggets avskaffande.Vi anser att staten inte bör lägga sig i detaljerna ihur trafiken bedrivs, t.ex. taxor, turlistor osv. I ställetbör gotlänningarna själva få huvudansvaret för trafi-kens utformning inom de av staten givna ekonomiskaramarna. Vi föreslår därför i vår motion att ett tra-fikråd inrättas, med representanter för staten och degotländska intressenterna. Ett samrådsförfarandeförekommer redan, som utskottsmajoriteten anför,men vi anser att det är viktigt att detta trafiksamrådges en fastare form och dessutom beslutsrätt.Vad gäller högstprisregleringen och Got-landstillägget tycker vi att det är bra att dessa på siktavskaffas. Sådana här system har en konserverandeverkan på befintliga verksamheter och förhindrar ennaturlig utveckling, effektivisering och kundanpass-ning. Vi betonar dock starkt att avvecklingen inte fårske på ett sådant sätt och i en sådan takt att villkorenför godstransporterna drastiskt förändras. Detta ärspeciellt viktigt i början av avvecklingsperioden, ochvi föreslår därför att när den första sänkningen avGotlandstilläggen genomförs 1997, bör en del avmerkostnaden kompenseras genom en samtidig sänk-ning av längdmetertaxan.Vi anser det mycket angeläget att avvecklingenföljs noggrant av regeringen och berörda myndighe-ter. Regeringen bör därför redovisa för engång varje avvecklingsår vilka effekter man kan utlä-sa av Gotlandstilläggets och högstprisregleringensborttagande.Fru talman!