prot · GJ096 · 1995-10-11 00:00:00 — bör se till attden frågan kommer upp på bordet och blir realbe-handlad och att EMU omprövas och lyfts ur Romför-draget.Det är gott att den har lyftfram kampen mot arbetslösheten, men att den europe-iska monetära unionen garneras med allmänna formu-leringar om kamp mot arbetslösheten hjälper föga. Vibör i stället utveckla en samarbetsform mellan stater-na där kampen mot arbetslösheten är det allt överord-nade på det ekonomiska området.EMU innehåller en målkonflikt mellan dess ensi-diga betoning av inflationsmålet och kampen motarbetslösheten. Såväl inflationsmål som en stressadneddragning av bruttoskulden kan innebära att arbets-lösheten kraftigt ökar i . EMU och dess ökademakt för centralbankerna - politiskt oansvariga somde skall vara - innebär en ytterligare utökning avdemokratin och måste därför avvisas.Anf. 13 ()Fru talman! Den politiska kartan i är påväg att förändras. Det EU-val som vi har upplevtär bara en pusselbit av många i det nya mönster somhåller på att växa fram. Den långsiktiga utvecklingsom vi har sett det och som bl.a.kännetecknas av att mittenpartierna är på väg ut föratt ersättas av de gröna är inte heller något uniktsvenskt fenomen. Vi ser samma sak hända såväl iTyskland, , som i många andra län-der. Den gröna rörelsen är en växande rörelse i globalskala.Många är naturligtvis besvikna och bittra över attförändringen går ut över dem. DN:s ledarsida i sön-dags med rubriken är baraett av många exempel där man nostalgiskt blickartillbaka och där huvudbudskapet är att allt måste fåförbli vad det alltid har varit.Men det vi ser just nu är en positiv utveckling.Gamla förstelnade organisationer ersätts av modernapartier med en levande idéutveckling. Torka ochtrötthet ersätts av kreativitet och en våg av nya idéer.Framför allt kommer dagens stora frågor att få mötaden nya tidens svar.EU-frågan åskådliggör på ett utmärkt sätt den härprocessen. Decentralisering, nätverk, demokratiskförnyelse och ett globalt perspektiv kolliderar medcentralisering, byråkrati, hierarkier och regionalastormaktsperspektiv med ett förflutet i kolonial-maktstiden och det kalla kriget.Federalisterna, stormaktsbyggarna, i den svenskariksdagen har lidit ett fruktansvärt nederlag. Men manskall komma ihåg att det bara var en rond av många.Nu kommer IGC, den stora regeringskonferensen,som blir avgörande för EU:s framtid. Äntligen harfederalisterna genom talet om utvidgningen fått ettargument för vad de önskat, dvs. att görahela EU-samarbetet överstatligt med majoritetsbeslutoch mer makt för de stora länderna. Betecknande ärdet bekymrade konstaterande som kom från en direk-tör i kommissionens IGC-grupp när vi häromveckanvar nere på besök. Han vek pannan i djupa veck ochsade: "Hur skall vi kunna sälja det här projektet om viinte har utvidgningen? "Det var en riktig frågeställning. Folken i Europavill inte ha stormakten. Men retoriken och nyspråketbland federalister och byråkrater slingrar sig fram påvägar och stigar som blir allt smalare, och det blir alltlättare att trilla ned. Det senaste jag sett när det gällerdet Orwellska nyspråket kom från den välkände fede-ralisten , som är i kommissionens soldoch som spelade en viktig roll för ja-sidan inför folk-omröstningen . Han säger i Svenska Dagbladethäromdagen att framstår som överdrivetmellanstatligt fixerat men att småstater snarare änstora är betjänta av en ökad grad av gemensamstatlig-het, inte överstatlighet utan gemensamstatlighet. Detär fyndigt och låter så himla gulligt dessutom.Mitt intryck är tvärtom att socialdemokraterna förvarje månad som går tar små steg mot att överge veto-rätten när det gäller utrikes- och säkerhetspolitiken. Ivåras, efter berörda tal i ,menade både och att rege-ringen i allt väsentligt skulle hävda vetorätten. Nusäger de svenska förhandlarna i reflektionsgruppen attSverige förordar en tredje väg, något mitt emellanmellanstatlighet och överstatlighet. Kan man få enförklaring? Var står regeringen? Det känns som englidning på ett sluttande plan som slutar med att niöverger vetorätten.Till det mest positiva efter EU-valet hör natur-ligtvis att både samtockså rört sig åt vårt håll och inte längreavvisar en folkomröstning om resultatet av regerings-konferensen. Insikten sprider sig väl också om detorimliga i att vi skall titta på när danskarna, frans-männen och andra avgör vår framtid i nationella folk-omröstningar. Om ni har något som helst förhoppningom att få med svenska folket på det här tåget, måste nilåta människorna vara med och bestämma. harni en möjlighet att ge klara besked. Ställer ni upp påen folkomröstning om resultatet av regeringskonfe-rensen?Men de två tyngsta frågorna handlar om säker-hetspolitiken och EMU, den ekonomiska monetäraunionen.Säkerhetspolitiken i har blivit ett moras.Vi är varken neutrala eller med i någon allians. Rege-ringens och upprepande av de gamla formu-leringarna låter som allt ihåligare mantra för varjegång de uttalas. I längden blir det här naturligtvisorimligt. Vi kan inte vara med i en överstatlig organi-sation med gemensam jordbrukspolitik, gemensamhandelspolitik, gemensamma tullar och yttre gränseroch ändå göra trovärdigt att vi står utanför alliansen.Om vi dessutom kopplar på en överstatlig utrikes- ochsäkerhetspolitik och en gemensam valuta blir det helapinsamt, för att inte säga direkt farligt.Carlos Westendorp, ordförande i den s.k. reflek-tionsgruppen, skriver i sin rapport att enskilda länderinte måste ställa upp på gemensamma militära aktio-ner men att de måste agera solidariskt både politisktoch ekonomiskt.Vi skall alltså finansiera EU:s militära aktioneroch ställa upp politiskt. Sanningens minut är nära.Antingen måste EU förändras i grunden eller så måstevi gå ur den här föreningen, om vi vill bevara allians-friheten.Något av det mest obegripliga i den här soppan ärändå agerande. Hur kan de högljuttvarna för att ryssen i full stridsmundering kan finnasbakom nästa hörn som de säger att världenhar förändrats och att vi därför inte har någon an-vändning av neutraliteten?Något man lugnt kan säga är i alla fall att modera-terna inte har förändrats.Också när det gäller den ekonomisk-monetäraunionen finns en växande insikt, som går ända in iregeringen, om att vi har rätt. är en dollareko-nomi. Skogen, gruvorna och bilindustrin är alla bero-ende av relationen till den amerikanska dollarn. Närvi för inte länge sedan hanterade vår växelkurs genomen valutakorg hade dollarn dubbel tyngd. Det är na-turligtvis livsfarligt att knyta en valuta med så starktdollarberoende till den tyska D-marken. Det är märk-ligt hur en sådan självklarhet har kunnat raderas ut urminnet på så många inom den svenska makteliten.Därför vill jag till och ledamöternai riksbanksfullmäktige säga: Gör inte om sammadumhet en gång till. Knyt inte kronan till ochEU:s växelkurssystem. Det är bara valutaspekulanter-na som blir glada över det.I den svenska grundlagen står det att Riksbankenär rikets centralbank med ansvar för valuta- och kre-ditpolitik. Det står också att endast harrätt att ge ut sedlar och mynt. Om vi skall gå med iEMU krävs det en grundlagsändring. riksdaghar redan uttalat detta när vi beslöt att gå med i unio-nen.Jag vill ställa ett par direkta frågor till : Varför har ni inte tillsatt någon utredning omhur grundlagen skall ändras? När kommer utredning-en om grundlagen och EMU? Det är hög tid att dra igång den här processen, om ni inte skall bestämma erför att lägga hela frågan om valutaunionen i pappers-korgen. Det är väl inte så illa att ni i regeringen arbe-tar på ett sätt att försöka kringgå grundlagen?Hur är det med och ? Står Folk-partiet bakom utspel om en folkom-röstning? Jag tror att det vore bra att få ett klargöran-de i dag.Tiden håller snabbt på att rinna ut för socialdemo-kraterna när det gäller frågan om valutaunionen. Nihar att välja på att anta vårt erbjudande om en folk-omröstning eller att tvingas se att EMU blir en huvud-fråga i valrörelsen 1998.Miljöpartiet föreslår en gemensam folkomröstningvintern 1997/1998 om både regeringskonferensen ochvalutaunionen. Jag tycker att det borde ses som ett braerbjudande för socialdemokraterna och den bästachansen för dem att samla ihop sig inför nästa riks-dagsval.Anf. 14 ()Fru talman! genomgår en omfattande eko-nomisk och politisk kris. Vårt starka beroende avomvärldens utveckling ledde fram till ett svensktmedlemskap i . Medlemskapet har ställt åtskilligakrav på men har också lett till en stabilareekonomisk utveckling som gör att vi ser ljus itunneln.Det är självfallet svårt för svenska folket att skiljapå vad som är konsekvenser av svenskt medlemskap iEU och vad som är obehagliga konsekvenser av våraegna ekonomiska och politiska synder under 70- och80-talen i . Historien kommer med störstasannolikhet att visa att EU har fått kläskott för alltför mycket negativism i svensk politik.Inom loppet av har vi nu tre val bakomoss - val som tyvärr präglats av demagogi och popu-lism från flera partier.I riksdagsvalet lovade Socialdemokraternasvenska folket att det skulle slippa undan den obe-hagliga borgerliga besparingspolitiken. Men sanning-en blev att den nya regeringen fullföljer besparings-programmen därför att verkligheten kräver detta.Vid folkomröstningen om EU-medlemskapet i no-vember 1994 lovades att EU i sig skulle lösa bådeekonomiska problem och sysselsättningsproblem förSverige, vilket naturligtvis inte kommer att ske. EU-medlemskapet kommer att vara en långsiktigt stabili-serande grundfaktor för svensk ekonomi som inte kanintecknas på sex-åtta månader.Vid valet till den 17 septembermissbrukar och den starkanegativa opinion som finns till svensk krispolitik ochden felaktiga koppling som görs till Europapolitiken, isyfte att vinna framgång i för sina egna parti-er, vilket leder till en mycket svag svensk representa-tion i Europaparlamentet.Jag vill belysa detta och beklaga att svensk riks-politik uppenbarligen blir alltmer demagogisk ochmanipulativ. Det är en stor brist hos svenska mass-medier att inte bättre avslöja detta inför svenska fol-ket.Vilka blir konsekvenserna av en sådan politik?1. De svikna socialdemokratiska löftena i riks-dagsvalet kommer att underminera partiets tro-värdighet.2.3. Entusiasternas övertro på EU:s förmåga i folk-omröstningen kommer att starkt öka den negati-va bilden av ett EU som inte kommer att motsvaralöftena.4.3. Historien kommer också att drabba Miljöpartietoch , som mot bättre vetande gjordevalet till till ett val om ja eller nejtill EU, vilket det absolut inte handlade om.Fru talman! Det är hög tid att ställa högre krav påärlighet och trovärdighet i svensk politik!Skall vi gå vidare med Europapolitiken genom attframför allt begära folkomröstningar på löpande band,vilkas innehåll vi inte alls känner till ännu, eller skallvi ägna tiden åt en debatt i sakfrågorna för att påverkautvecklingen inom EU? Som fullvärdig medlem i EUhar nu ett ansvar för att utforma det Europasom vi vill se i vårt närområde , inte baraatt passivt ta ställning för eller mot framlagda förslagpå EU:s bord.Fru talman! Vi kristdemokrater vill se en situationdär vi från svensk sida tillsammans med övriga med-lemsländer arbetar för följande:Att skapa en bättre situation för våra barn, dvs.genuint långsiktiga värden för vårt land och för andranationer.Att skapa fred, demokrati, fördjupade mänskligarättigheter och öppenhet bland länderna och mellanländerna.Att skapa en stabil ekonomi och en gemensamvälfärdsutveckling.Att skapa en rättvisare fördelning av sysselsätt-ning och social trygghet i och i andra länder.Att gemensamt ta krafttag för en bättre miljö,särskilt med avseende på vatten och luft.Att öppna Gemenskapen för de öst- och central-europeiska länderna. Vid sitt besök i under-strök president landets syn påEU som garant för fred och frihet och lan-dets önskan om medlemskap i unionen. Detta ställerockså krav på som stödland för Baltikum.Att skapa en gemensam flyktingpolitik och ökatansvar för biståndspolitiken.Fru talman! Med bevarad militär alliansfrihet börSverige kunna spela en mycket mer aktiv roll i EU:sutrikes- och säkerhetspolitik. Regeringens krav börvara betydligt djärvare vad avser ökat bistånd tilldemokratiseringsprocesser och stöd till utvecklings-länder i tredje världen. Vidare måste handeln meddessa länder underlättas genom sänkta tullar.En av grundidéerna med EU som gemensammarknad är fri rörlighet för människor, varor, tjänsteroch kapital. måste vi finna metoder för attstoppa terrorism och ekonomisk brottslighet av nar-kotika och vapen. Regeringen bör ta ett initiativ till ettfördjupat utredningsarbete inom kommissionen i syfteatt nå ett polissamarbete som sätter stopp för dettagissel. Som medborgare kan vi annars inte accepteraöppna gränser inom EU.Vi kristdemokrater vill fästa uppmärksamhetenockså på ett annat gränsöverskridande"miljöproblem", nämligen de elektroniska mediernassnabba spridning av förnedrande pornografi och ned-brytande underhållningsvåld. Gemensamma etiskaregler bör ge ett skydd mot destruktiv påverkan och istället stödja en positiv kulturell mångfald.Fru talman! Inför regeringskonferensen villjag särskilt lyfta fram två ytterligare områden som ärviktiga för Sverige:1. Att regeringen tillsammans med andra mindreländer inom EU skapar en allians till stöd för de småländernas formella inflytande i den nya institutionellabeslutsordningen . har tidigare uttalatett intresse för ett sådant samarbete med övriga småländer. Det gäller bl.a. antalet röster i ministerrådetoch frågan om huruvida varje land skall få rätt till enegen kommissionär.2.2. Att noga utreda konsekvenserna för aven gemensam valuta. Hur kommer en gemensamvaluta att påverka de ekonomiskt svaga regionerna irelation till de ekonomiskt starka inom EU? Kommerdet att uppstå behov av regionalstöd? Kan Sverigeförväntas bli en svag region på grund av avståndet tillcentrum av den gemensamma marknaden?Detta är frågor som bör besvaras innan vi går tillnågon folkomröstning.Fru talman! Avslutningsvis vill jag säga följande:Det är många stora förändringar på gång inom EUunder , vilka starkt påverkar Sverige.Som medlem har vi både inflytande och ansvar förhur EU skall utformas inför 2000-talet. Ytterst bärriksdagen detta ansvar. Därför är det mycket positivtatt dagens debatt äger rum, och jag hoppas att denåterupptas och återupprepas inför de föreståendeförändringsstegen som kommer att ske mycket snartinom EU.Anf. 15 Statsrådet ()Fru talman! Knappast i poli-tiska historia har en så omfattande och djupgåendediskussion förts om som under de senasteåren. Den har också engagerat mycket stora delar avsvenska folket. Folkomröstningen föregicks av enkampanj som nog blev till en av de största satsningarpå folkupplysning och folkligt deltagande någonsin ivårt land. av väljarna deltog, och enmajoritet röstade ja till EU-medlemskap.Genom folkomröstningen och inträdet i den Euro-peiska unionen är vårt land nu med i ett spännandeoch långsiktigt samarbete. Tillsammans med övrigafolk i skall vi utveckla samarbetet för att tryg-ga fortsatt fred, säkerhet och välfärd för de europeiskafolken. Regeringen avser att bedriva en aktiv ochframåtsyftande EU-politik och konstruktivt bidra tillatt forma framtid.Sveriges inträde i EU och regeringens målmedvet-na satsning på att sanera statsfinanserna - precis somvi sade före valet , - har ska-pat ett förnyat förtroende för i vår omvärld.Vi har en tillväxt som är högre än , den star-kaste ökningen av sysselsättningen sedan andravärldskriget, sjunkande räntor, kraftigt ökade in-dustriiinvesteringar och den högsta ökningen av in-dustriproduktionen . Sam-arbetet i över blockgränserna har gett dennapolitik en stabil grund. Regeringen engagerar sigstarkt för att denna positiva utveckling skall bestå.Men EU-medlemskapet innebär förändringar, ochsaneringspolitiken leder till påfrestningar för många.EU har fått klä skott för människors missnöje på be-tydligt fler områden än vad som är motiverat.Och mitt i den stora förändringen, innan vi ens harhunnit vänja oss vid formerna för vårt medlemskap,höll vi val till . Det låga valdelta-gandet har gett oss en rejäl tankeställare. Men medlitet perspektiv är det kanske inte så förvånande, trotsallt, att så få valde att utnyttja sin rösträtt. Man vissteatt det var ett begränsat val. Det handlade om 22svenska platser i det 626 personer starka Europapar-lamentet, inte om något annat.Fru talman! Det EU som vi nu är medlemmar i haren period av stora förändringar bakom sig, inte minstgenomförandet av den gemensamma inre marknaden,men än större utmaningar ligger framför oss. Utvidg-ningen av medlemskretsen till kanske 27 medlemmarkräver att EU:s institutioner anpassas för att kunnafungera i en mycket större medlemskrets. En refor-mering av den gemensamma jordbrukspolitiken ochstrukturfonderna, en ny femårsbudget och den eko-nomiska och monetära unionen - hur vi tillsammanshanterar de här utmaningarna bestämmer mycket avEuropas framtid.EU gjorde kriget i omöjligt. Samman-flätningen av de europeiska samhällena och ekonomi-erna gav immunitet mot krig och militära konflikter.Medlemskap i är också en garanti för demokrati.Diktatorer kan inte längre vrida klockan tillbaka iGrekland, eller Spanien.För länderna i och ärmedlemskap i ett politiskt mål av första rang. Fördem står EU för demokrati, välfärd och ett europeisktkulturarv.För oss förstärker utvidgningen möjligheten tillfred i vårt närområde och kan därmed öka vår säker-het. Ekonomisk utveckling och tillväxt i Östeuropaskapar också nya marknader för svenskt näringslivoch ger arbetstillfällen i . Utvidgningen är enhistorisk uppgift.Utvidgningsförhandlingarna bör inledas sex må-nader efter regeringskonferensens slut för samtligakandidatländer. Hur den fortsatta förhandlingsproces-sen fullföljs får sedan avgöras av ekonomisk utveck-ling och förmåga att uppfylla de krav som medlem-skapet ställer.För regeringen är utvidgningen en fråga om soli-daritet. skadades när järnridån gick ner. Nufår inte järnridån ersättas av en "fattigdomsridå",osynlig men lika obönhörlig.Ja, det kommer att kräva mycket att utvidga EUösterut. Ja, det kommer att innebära rejäla förändring-ar - framför allt i jordbrukspolitiken men också påandra områden, både hos oss och hos dem. Men prisetför att inte våga ta steget blir för högt, domen frånkommande generationer för hård, vi skall axla denuppgiften med största ansvar. Inskränkt nationalismskall inte få stoppa det arbetet.Jag tycker att det varit trist att här och även tidiga-re få ta del av syn, här uttryckt av PeterEriksson; att se den rädsla som man har och denokänslighet som man visar för vad folken i öst faktisktsjälva önskar.Men vår solidaritet är inte kravlös. Inför utvidg-ningen driver representant nu i reflektions-gruppen att EG skall tillträda konven-tion om de mänskliga rättigheterna. Signalen till kan-didatländerna om kraven på demokrati och mänskligarättigheter måste vara entydig och klar.Fru talman! Regeringens ansträngningar för att sa-nera nationens finanser börjar nu bära frukt. Somligahävdar att detta arbete tvingades på oss av Ma-astrichtfördragets krav, att detta skulle ålägga oss attföra en ekonomisk politik som leder till högre arbets-löshet. Det är en felaktig syn, fru talman. stats-finanser, stabila priser, låga räntor och en stabil väx-elkurs är en förutsättning för hög tillväxt och lågarbetslöshet.Arbetslösheten leder - det vet vi alla - till denhopplöshet och de antidemokratiska tendenser somhar fått växtkraft i dagens . Att 18 miljonermänniskor står utanför den ordinarie arbetsmarknadenär fullständigt oacceptabelt och ett enormt slöseri medmänskliga resurser. Det är ett hot mot ekonomisk ochsocial stabilitet, ja ytterst mot vårt demokratiska sty-relseskick.Den finansiella stabilitet som formulerats i Ma-astrichtfördraget kan utgöra en viktig grund för enpolitik som pressar ner arbetslösheten. Men det räckerinte. Vem tror att vi klarar sysselsättningen utansamarbete med våra grannar? EU-länderna måste höjaambitionen när det gäller att permanent bekämpaarbetslösheten, och denna höjda ambition bör åter-speglas i fördraget.Toppmötena i och i har lyft framsysselsättningen på dagordningen. Det har inte minstvarit socialdemokratiska regeringsföreträdare som harlyft fram dem, och det är bra att också andra politiskagrupperingar har ställt upp för den politik som stårpå dagordningen. Så är det, har i förberedelserna för den kommanderegeringskonferensen lagt fram förslag med dennainriktning. Vi vill se tydligare mål och en starkareinstitutionell förankring av sysselsättningsfrågorna.EU:s ambitioner när det gäller sysselsättningen måstevara lika höga som när det gäller finansiell stabilitet.En stark ekonomi förutsätter att människors vilja tillarbete tas till vara. Vi vill att EU skall bli en union försysselsättning.För att öka sysselsättningen bör en närmare sam-verkan ske i den ekonomiska politiken. Vi har mycketatt vinna på att i större utsträckning betrakta EU somen integrerad ekonomi och att utforma den ekonomis-ka politiken därefter.Den ekonomiska och monetära unionen kan repre-sentera ett viktigt steg i denna riktning, och den är ettuttryck för den höga ambitionen i det europeiskaprojektet. Men en valutaunion rymmer också risker.Den innebär att vissa av EU:s medlemsländer kankomma att gå snabbare fram än andra. De länder somlyckas får starka motiv att fördjupa sitt ekonomiskasamarbete. EMU-processen måste därför hanterasmed varsamhet, så att den inte motverkar sitt syfte ochi stället leder till splittring och till att den inre mark-naden eroderar.Regeringen kommer att tillsätta en ut-redning som skall analysera fördelar och nackdelarmed ett svenskt deltagande i den ekonomiska ochmonetära unionen och dess tredje steg, valutaunionen.Vi skall - i enlighet med svensk tradition - ha enomfattande och bred debatt innan vi tar de avgörandebesluten.Fru talman! Det är vår ambition att under rege-ringskonferensen sätta sakfrågorna i centrum. Vimåste visa att EU är av praktisk betydelse för vanligamedborgare, att EU kan bidra till att skapa en tryggoch bra vardag för människorna. Det handlar omsysselsättning, om bättre miljö, om ökad jämställdhetmellan män och kvinnor och om kampen mot interna-tionell brottslighet. Vem tror att vi klarar dessafrågor utan samarbete med våra grannar?EU-fördraget är oöverskådligt och svårgenom-trängligt. Allmänhetens tillgång till EU-dokument ärbegränsad eller godtycklig. EU måste bli öppnare ochfördraget enklare och lättare att förstå. Regeringenkommer att verka för detta i regeringskonferensen.En offentlighetsprincip liknande den svenska börgälla också för institutionerna i EU. När rådet sam-manträder som lagstiftare bör debatterna vara offent-liga. Protokoll från mötena skall vara tillgängliga förmedier och allmänhet. Beslutsprocedurerna i rådetoch i parlamentet är så många och så komplice-rade att de är näst intill obegripliga, utom för möjli-gen ett antal människor som kan räknas nästan på denena handens fingrar. Vi vill verka för färre och enkla-re beslutsprocedurer.EU har framgångsrikt ägnat huvuddelen avsin möda åt att ta bort handelshinder mellan länderna.Men har producenternas intressen stått i cent-rum. EU behöver göra mer för att stärka konsumen-ternas ställning, ge konsumenterna del av frukterna avden gemensamma marknaden.Vem tror att arbetet för en bättre miljö klarasutan samarbete med våra grannar? Men vi måste gålängre vid regeringskonferensen, såsom också LenaNilsson har angivit i den röda skrift som regeringenproducerade . Vi bör överväga att på miljönsområde fatta fler beslut i majoritet. Miljöhänsynmåste komma in på alla politikområden, i Rio-deklarationens anda, precis som öppenheten, enkelhe-ten och jämställdheten mellan könen skall genomsyrasamarbetets olika delar.På jämställdhetens område är regeringen redanmycket aktiv i EU, och vi kommer också att föreslå enskärpning av fördraget på denna punkt i regeringskon-ferensen.Även den internationella brottsligheten har tyvärrdragit nytta av den gemensamma marknaden.