prot · GI0973 · 1995-03-15 00:00:00 — Jag citerar gärna:"Varje medborgare skall i den utsträckning somnärmare angives i lag" - i det här fallet datalagen -"skyddas mot att hans personliga integritet kränkesgenom att uppgifter om honom registreras med hjälpav automatisk databehandling. "Det finns alltså starka skrivningar i den svenskalagstiftningen. Därför behöver inte varasärskilt orolig för att en sådan här registrering - somjag anser vara fullständigt nödvändig även i -träder integriteten för när. På den punkten tror jagalltså att kan känna sig helt lugn. Hanslåss mot väderkvarnar.Anf. 21 ()Herr talman! Jag tänkte ta upp ett etiskt dilemma -en fråga som jag tycker att det vore bra om den ak-tuella gruppen framöver kunde titta på. Det gäller ensak som jag tycker ofta upplevs som ett problem här iriksdagen. Inom praktiskt taget alla partier finns detnämligen enskilda ledamöter som skriver motionersom ofta är radikala och intressanta och som förtjänaruppmärksamhet. De här motionerna får ofta ocksåganska stor uppmärksamhet i medierna, på landsortenoch även på riksnivå. Jag tycker dock att det är ettproblem att de inte vinner gehör i den egna riksdags-gruppen - riksdagsgruppen röstar mot, och det äräven så att de som har motionerat röstar mot sina egnamotioner - om man nu skall bry sig etiska frågor ochpå ett bra sätt sköta arbetet som riksdagsledamot.Eva gör ofta ett bra jobb i riksdagen.Men just i denna fråga tycker jag nog, , att det luktar att det går åtnämnda håll. Man får inte gehör i den egna gruppen,och sedan är man inte beredd att stödja motionen närdenna kommer upp till behandling i . Kännsdet riktigt bra, ?Anf. 22 ()Herr talman! Det är en väldigt viktig fråga PeterEriksson tar upp. Jag hoppas att arbetsgruppen kan gåvidare med den. Nämnda dilemma finns ju.Däremot uppfattar jag inte att det är aktuellt i den-na fråga. Jag kan bara svara för min egen grupp. Jaghar inte tagit upp frågan och fått nej i gruppen, utandet har varit ungefär så som jag redovisade i mitthuvudanförande. Vi har nämligen tyckt att man hartagit hänsyn till motionens innehåll och att man i KUfaktiskt har ansett att det finns alla förutsättningar föratt sådana här frågor tas upp i arbetsgruppen. Detfinns en viss skillnad i förhållande till den situationsom målar upp. Därför blir jag litetorolig om tänker använda det aktuellaexemplet för att illustrera principer om hur svårt detibland är att i det egna partiet få gehör för radikalaförslag.Övriga medmotionärer får svara var och en för sigpå frågan om de så att säga fått backning i det egnapartiet. I det här fallet har jag uppriktigt tyckt, ochtrott, att arbetsgruppen kommer att kunna se överockså andra frågor. Men för mig har grunden här, denekonomiska registreringen, varit oerhört väsentlig.Jag tycker att det är bra och riktigt att börja med denfrågan.Anf. 23 ()Herr talman! Jag tog det aktuella exemplet därföratt det var tämligen näraliggande. Vi har diskuteratdetta i riksdagsgrupp, justdärför att vi inte vill hamna i den situation som jagtycker att många partier i har hamnat i - attdet till slut blir radikala alibin som lägger fram förslagsom sedan inte stöds vare sig av förslagsställarnasjälva eller av riksdagsgruppen.Jag hoppas att vi här inte har ett sådant exempel,men det luktar åt det hållet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 7 §. )5 § Reformering av övervakningssystemetenligt betänkande 1994/95:UU12Reformering av övervakningssystemet enligt (prop. 1994/95:115)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 7 §. )6 § Tilläggsbudget till statsbudget /95FöredrogsUtrikesutskottets betänkande 1994/95:UU13Tilläggsbudget till statsbudget för /95(prop. 1994/95:105 delvis)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 7 §. )7 § Vissa anslag m.m. inom Utrikesdepartemen-tets områdeFöredrogsUtrikesutskottets betänkande 1994/95:UU14Vissa anslag m.m. inom områ-de (prop. 1994/95:100 delvis)Anf. 24 ()Herr talman! Detta betänkande handlar framförallt om frågor om själva , omvissa internationella organisationer, om utrikeshandeloch om information.Fem moderata reservationer är fogade till betän-kandet. Reservationerna nr 2 och nr 3 handlar omutrikesförvaltningen. Reservation nr 6 gäller fråganom representation i . Reservation nr 7handlar om information om i utlandet. Vimenar att neddragningarna beträffande IVA är opro-portionerliga i förhållande till den allmänna bespa-ringen inom anslaget. I reservation nr 10 säger vi attdet är dags att fasa ut F 2-anslaget.Jag yrkar bifall till reservation nr 2, som är ge-mensam för , det gäller utrikesförvaltningen - ambassaderoch konsulat utomlands - aviserar regeringen enganska kraftig neddragning under den kommandeperioden. Ett femtontal myndigheter kan i det avseen-det komma i fråga.Vi menar att det nu behövs en samlad översyn avSveriges representation utomlands. Det är framför alltfyra skäl som gör att det skulle vara angeläget att göraen översyn. Det sker ju förändringar. Värl-den står inte stilla. Det har förvisso också varit för-ändringar under den gångna perioden.Dels är nu medlem i den europeiska unio-nen, dels har det varit stora förändringar i Central-och . Vidare växer mycket dynamiska eko-nomier och länder fram också utanför , där detfinns ett starkt önskemål om svensk närvaro. Natur-ligtvis gäller det också den statsfinansiella situationen.När det gäller EU-skälet får vi en ökad belastningpå utrikesförvaltningen - just till följd av EU-medlemskapet - både i och, till viss del, imedlemsländernas huvudstäder. Dessutom kommerdet alldeles snart att vara ett tiotal länder som är as-socierade till EU.I vissa avseenden krävs det en kvalitativ ökning.Jag tänker då på deltagandet i den gemensamma utri-kes- och säkerhetspolitiken, som ställer krav - kanskeinte så mycket kvantitativt, men väl på kvalitativainsatser från . Men EU-medlemskapet gerockså möjlighet till besparingar. Det finns saker somvi kan göra gemensamt. kan rent ekonomisktslippa lindrigare undan till följd av EU-medlemskapet. Det är alltså dubbeltydigt utifrån densynpunkten.I har det skett en enorm för-ändring. Det fanns nio länder i för fem årsedan. finns det 27. Fyra har försvunnit och 22 harkommit till. har det gjortsen ganska stark satsning. Vi har numera ambassader iTallinn, , , , och Sarajevo.Ambassadören i har litet svårt att vara där,men vi tyckte att det var politiskt viktigt att ha enambassadör för Bosnien-Hercegovina.Det finns många frågor i övrigt att överväga be-träffande . Det finns länder därvi inte har representation, t.ex. Transkaukasus ochCentralasien. Där har vi ingen representation alls. Detkan finnas skäl att litet mer samlat fundera kring detta.Två tredjedelar av u-världen växer kraftigt - deflesta t.o.m. mycket kraftigt. Det växer fram ett kon-taktmönster vid sidan av det biståndsmönster som harfunnits i , Latinamerikaoch kanske också i i vissa områden. Där är detviktigt med svensk närvaro, både vad gäller exportsom ökar starkt i vissa avseenden och också person-kontakter i olika delar av samhällslivet. Ett exempelär , som diskuteras, där en av - i alla fall förögonblicket - jordens mera framväxande ekonomierhar betydande intresse ur svensk synpunkt. Det ärockså naturligt att vi skall ha en representation i allaOECD-länder, också utanför Europa.Det statsfinansiella kravet gör naturligtvis att detär angeläget att sköta detta med omsorg. Vi är i ensituation där det verkligen gäller att ta ned de alldelesför höga offentliga utgifterna. Då skall man minnas,på det här området som på andra, att det finns vissstatlig kärnverksamhet - en verksamhet som enbartstaten kan sköta. Många offentliga verksamheter kanförvisso skötas bättre av andra än det offentliga, menjust kärnverksamheten måste man känna ett särskiltansvar för. En officiell utlandsrepresentation är fak-tiskt en sådan statlig kärnverksamhet.Om vi har en livlig privat verksamhet, kan det imånga fall finnas ett särskilt behov av en ambassad -eller i vissa fall ett konsulat - just därför att den spe-lar en nyckelroll i de övriga privata kontakterna.När det gäller möjligheten att spara, som jag tidi-gare nämnde, ger den europeiska unionen möjlighettill vissa besparingar. Det finns också möjlighet tillnordisk samverkan - något som redan utnyttjas delvismen som möjligtvis kan förbättras.Utrikesrepresentationen kan ibland förvilla litetgrand. Jag träffade en nyblivengeneralkonsul i en stor stad i ett stort västeuropeisktland med vilket har mycket omfattande per-sonella, ekonomiska och andra förbindelser. Han sadetill mig: Lägg ned konsulatet. Anledningen var attförbindelserna var så utvecklade. Företag och perso-ner hade mycket få kontakter med generalkonsulatet.De hade inget behov av det. Om man tittade på statis-tik och annat, kunde det se ut som om konsultatetbehövdes. Men det behövdes inte, och konsultatetlades också ned.Däremot kan det ibland vara tvärtom när man be-finner sig långt borta i andra kulturer. Då kan det ävenvara nödvändigt med en svensk närvaro, även om deekonomiska förbindelserna inte är lika omfattandeoch det där finns många svenskar, oavsett om detgäller ekonomisk eller annan verksamhet.Vi menar alltså att det är klokt att försöka ta ettmer samlat grepp på utrikesrepresentationen. Denväxer fram, som sagt, och förändras ständigt. Menjust skälet att vi står inför en rad olika, betydelsefullaförändringar gör det nödvändigt att mera samlat ochordnat se över detta. Jag beklagar att majoriteten intehar velat gå på den linjen. Jag tror att det vore kloktatt sätta i gång detta arbete. Det kan gå fort. Det kanvara klart , vilket innebär att maninte av statsfinansiella skäl försenar den nödvändigaförändring som måste ske.Jag yrkar bifall till reservation 2.Anf. 25 ()Herr talman! I årets budgetproposition föreslåsytterligare besparingar på utrikesförvaltningens områ-de som innebär nedläggningar av både ambassaderoch konsulat.Det är alltid fråga om svåra avvägningar när detgäller att besluta om nedläggning av befintlig verk-samhet. Men det statsfinansiella läget kräver det. Meddetta uppdrag har utskottet mycket noggrant informe-rat sig om erfarenheter från tidigare förändringar iutrikesförvaltningen. Man har förhört sig om alterna-tiv till lösningar och lyssnat till berörda parter. Ge-nom medlemskapet i EU kan samarbete med ambas-sader från andra EU-länder liksom samarbete mellande nordiska länderna öppna alternativ.Flera motioner har väckts, däribland en enskildcentermotion som har tagit upp behovet av ett nyttsvenskt handelskontor och konsulat i . Menvi i utskottet pekar på att det där redan finns ett sam-arbete i , eftersom har ett honorärkon-sulat där. Därför avvaktar vi en utredning för att seom det nordiska samarbetet också kan etableras påandra orter.Även om det är svårt med besparingar så yrkar jagbifall till utskottets hemställan när det gäller littera Ap. 1-7.Under littera B behandlas det nordiska samarbetet.Där finns en motion från och Folkpartietsom föreslår en särskild redovisning av budgetensnivå och innehåll för det nordiska samarbetet, vilkenockså skulle ges möjlighet att ha synpunk-ter på.Utskottets betänkande har föranlett ett särskilt ytt-rande från , , kds och ,där vi beklagar att man inte vill ge möjlig-heten att just ge synpunkter på de prioriteringar somgörs av i . Detta är inte föranlettav att det i just nu pågår en bespa-ringsdiskussion när det gäller det nordiska samarbetet,utan denna möjlighet skulle ha getts oavsett om detvore fråga om besparingar eller anslagshöjningar.Vikten är att ges möjligheter till synpunk-ter.Under anslaget i budgetpropositionen föreslåsen minskning av anslaget till information och studierom säkerhetspolitik och fredsfrämjande utvecklingsom under en rad år har getts av svenska organisatio-ner och stiftelser.Vi är flera reservanter som tycker att det är olyck-ligt att det görs en besparing på detta område. Det ären liten besparing, men den kan vara symbolisk efter-som det just nu pågår en mycket intensiv säkerhets-politisk diskussion i det svenska samhället. Det berordels på att vi hade en sådan diskussion inför folkom-röstningen om medlemskapet i EU, dels på en intensivnationell debatt om den säkerhetspolitiska inriktning-en.Vi har ju också ett intresse av att diskutera hur vikan stärka freden i med tanke på att det pågårkonflikter som berör oss både nära oss i ochpå andra ställen på jordklotet. Det är många somkänner ett behov av att kunna diskutera möjliga lös-ningar, såväl vi som individer som organisationer ochpolitiker.Därför yrkar jag bifall till reservation 11 som in-nebär ett anslag på för just denna verk-samhet. I övrigt yrkar jag bifall till utskottets hemstäl-lan.Anf. 26 ()Herr talman! I diskussionen om betänkande UU14tänker jag koncentrera mig på två saker. Det gällerambassaden i och det s.k. F 2-anslaget.Sverige har ju en ambassadi som betjänar hela den fransktalande delenav . under de senasteåren har ambassaden hotats av nedläggning. Menvarje gång har detta undvikits. Man har lyssnat till deprotester som har framförts, bl.a. av representanter förde svenska missionerna som verkar i den här delen avAfrika.Just nu genomlever flera länder i det fransktalandeCentralafrika sin kanske svåraste kris sedan själv-ständigheten. Att då överge en viktig svensk beskick-ning i området ger helt fel signaler. De små svenskabesparingar man därmed kan uppnå kan stå oss dyrtgenom den försämrade prestige som därige-nom kommer att få och genom den sämre service manhärvid kommer att ge de svenska missionsarbetareoch biståndsarbetare som gör ett uppoffrande arbeteunder mycket svåra förhållanden. Man frågar sig hursäkerheten kommer att garanteras , omambassaden läggs ned.Riksdagen har tidigare, på förslag av ,markerat behov av kunskapsuppbyggnad om detfransktalande - vi är ju väl representerade iden engelsktalande delen. Förslaget om nedläggningav ambassaden i går i rakt motsatt riktning.Flera länder i området befinner sig just nu i ett mycketutsatt läge. Det katastrofala vanstyre som presidentMobutu gjort sig skyldig till gör situationen för be-folkningen i allt allvarligare. De västländer somgenom åren givit honom sitt stöd bär ett tungt ansvarför denna utveckling. Vidare har företrädare för denevangeliska kyrkan varnat för att händelserna i t.ex.Rwanda och i , som gränsar till detta område,snart kan få sin motsvarighet också i Kongo.Den svenska ambassaden i har haftmycket stor betydelse för den omfattande verksamhetsom den svenska missionen bedriver, inte minst iKongo. De svenska biståndsinsatserna i området harsina rötter där i tiden. Nufinns det 137 biståndsarbetare verksamma i ,och . SIDA för-medlar stora summor pengar till detta område, vilketvisar på bredden i arbetet.Vidare: Demokratiseringsprocessen har börjat imånga av regionens länder. Man söker då kontakteroch erfarenheter från olika håll, och man är inte minstintresserad av . utsett en ambassadör för de nordiskaländerna i syfte att stärka relationerna med framförallt Sverige.I det fransktalande finns det ett betydandepolitiskt och kommersiellt intresse av . Detfranska ekonomiska, politiska och kulturella inflytan-det i vissa länder i är oerhört stort. I praktikenhar man fortfarande en kolonial relation. Denna rela-tion behöver brytas, men det blir i det närmasteomöjligt när länder som tar bort sin diploma-tiska närvaro.Som jag tidigare påpekade har svensk mission un-der verkat i området och gjort viktiga insatserför utbildningsväsen och inom sjuk- och hälsovård. Idenna region finns ,, , Örebromissionenoch representerade. Missionen hargenom åren skapat en goodwill, inte bara för sinasamfund utan också för just Sverige.Dessutom har missionen utgjort viktiga informa-tionskällor i när det gäller förhållandena i detfransktalande . Ofta har missionen varit de endanyhetskällorna i fråga om vissa länder. Detta har visatsig vara mycket värdefullt när det t.ex. har gällt attförmedla information om utvecklingen under de se-naste åren i och Burundi.Det är intressant att notera de informationsinsatserrörande som svenska biståndsarbetare ochmissionsarbetare har gjort under alla år. Vi i utskottetbesökte i går i . Därfick vi veta att mycket av den information och kun-skap som finns om bygger på de rapporter somunder årens lopp har sänts från missionärer i Afrika.De går tillbaka ända . Det är fråga ominformation som bara finns på Nordiska afrikainstitu-tet och som man förser med.Om man på den afrikanska kartan skulle placeraknappnålar på varje plats där den svenska utlands-myndigheten finns representerad skulle det bli en av nålar i den södra delen av . Där finnsdet representation i i , i Lusa-ka i , i i , i iAngola, i i , i Gaboronei och i i . Dessa sjurepresentationsplatser i södra skall jämförasmed - som det nu finns risk för - noll representa-tionsplatser i den fransktalande delen av ,som är ett mycket stort område. Enligt mitt förmenan-de vore detta mycket olyckligt. Jag yrkar därför bifalltill en reservation som finns fogad till betänkandet,nämligen till reservation 4.Jag vill också helt kort beröra det s.k. F2-anslaget.Riksdagen har uppsatt två procentmål. Det ena måletär att av BNI skall gå till bistånd, och det andraär att av våra försvarskostnader skall gå till dets.k. F 2-anslaget som används för organisationer somarbetar med fredsfrågor, information och forskningom fred och nedrustningsfrågor. Båda målen har nufastställts under stark press, och de går i fel riktning,vilket är olyckligt.När det gäller det s.k. promilleanslaget för infor-mation och studier om säkerhetspolitik och fredsfräm-jande utveckling var det en gång , och som en tog initiativ tilldetta. Det började bra med kraftiga påslag på dettaanslag till de frivilliga organisationer som arbetarinom det området. Men som sagt, nu är det kräftgångsom gäller.Vapenindustrin och hela det komplexet har i dagenorma summor till sitt förfogande för marknadsfö-ring, summor som för fredsorganisationerna är renafantasisummor. Därför bör de partier - och även and-ra - som en gång tog initiativet till promillemåletstödja det och hjälpa till med att vända den negativatrend som vi nu är inne i.Det påslag på F 2-anslaget med 3 miljoner kronorsom föreslås i reservation 11 är ett förslag i rätt rikt-ning.Herr talman! För tids vinnande yrkar jag bifall tillendast en reservation, nämligen till reservation 4.Naturligtvis står jag bakom reservationerna 2, 7, och11, även om jag i de fallen inte påfordrar någonrösträkning.Anf. 27 ()Herr talman! Vi har ett särskilt anslag på närmare17 miljoner som skall gå till information om iutlandet. Men man kan fråga sig om det är detta an-slag som ligger till grund för ansikte i utlan-det. Jag tror att man gör värdefulla insatser för dessapengar. Men det är helt andra insatser som är avgö-rande för vad människor i vår omvärld upplever somSveriges ansikte internationellt.Det avgörande är utrikespolitiken, säkerhetspoliti-ken, biståndspolitiken och hur agerar i inter-nationella organ, i FN, i EU, i och ialla andra sammanhang där är representerat.Framför allt är det mötet med enskilda människor iländer där vi är aktiva som bidrar till att skapa Sveri-ges ansikte. Där är det människor från SIDA, ambas-sader och UD som agerar och som visar vad Sverigesansikte innebär i praktiken.Det finns flera tusen människor ute i fältarbete.Det finns också de som arbetar och gör ett väldigt braarbete på våra svenska beskickningar ute i världen. Viär representerade i väldigt många länder. Men närdet är svåra ekonomiska tider är man även inom den-na verksamhet tvungen att skära ner. Det beklagar jag,eftersom vår internationella representation betyderväldigt mycket. Men inte heller från Vänsterpartiethar vi inte sett det som möjligt annat än att skära nerpå den här delen, precis som vi gör när det gäller alltannat utom biståndsverksamheten.Det finns några besparingar som jag inte tycker ärmycket att gråta över. Tvärtom är de bra. att man skall förbilliga resorna för UD-personaloch att man på olika sätt skall se till att kostnadernaför traktamente och annat minskas. Det är bra att denöversynen görs.När vi sedan kommer in på de enskilda ambassa-der som har varit föremål för mycket diskussion inomUD, inom utrikesutskottet och inom de olika gruppersom har varit intresserade av detta, är det betydligtsvårare. Jag är därför glad att vi i utskottet blev över-ens om att förslaget när det gäller i Jordanienhar skjutits framåt i tiden. spelar justAmman en viktig roll i fredsarbetet i Mellanöstern.Det vore väldigt olyckligt att nu fatta beslut om ned-läggning i Amman.Andra talare har varit inne på frågan om nedlägg-ning av Limaambassaden. Det finns en intensiv kon-takt mellan och . Många svenska företagoch många frivilliga organisationer har kontakter där.Men jag vill nämna ytterligare ett skäl till varför am-bassaden i är viktig, och det är arbetet förmänskliga rättigheter i . Det finns i och för sigtecken på att övergreppen minskar, men de är fortfa-rande av en sådan omfattning att det i mina ögon äroerhört väsentligt att bidrar till att driva påför ett upprätthållande av respekten för de mänskligarättigheterna i . Där spelar ambassaden - ellerkunde i varje fall spela - en viktig roll.Karl-Göran Biörsmark talade om ambassaden iKinshasa. Jag delar den uppfattningen. Det är angelä-get att vi har en beskickning i det fransktalande Afri-ka. Det vore mycket olyckligt att göra sig av med denambassaden.När det gäller besparingar och idén om nordisksamordning måste man från UD mycket mera aktivtgå in för att förverkliga den idén. Jag har förstått attdet finns vissa lagliga hinder mot att t.ex. Danmarkeller skall företräda fullt ut. Men jagmenar att de svårigheterna måste kunna övervinnas.Man måste undersöka mycket mera hur vi skall kunnasamordna oss. I det sammanhanget är - enfråga som var inne på - ett bra exem-pel. Vi från Västerpartiet hade i och för sig gärna settatt det hade varit svensk bevakning. Men vi kan integöra undantag för just , nu när vi i principvill att det skall vara nordiskt. Vi vill se hur det funge-rar framöver.När man talar om olika sparförslag inom UD harjag förstått att det finns andra områden som inte hardiskuterats men som borde vara med i diskussionen.Då tänker jag på något som jag närmast finner lustigt,nämligen detta att vi har en beskickning i den HeligaStolen i påvestaten. Det tycker jag att man kan ifråga-sätta, även om det inte rör sig om så stora pengar somman skulle kunna spara in. Det borde ha innefattats avtidigare sparförslag.Det finns även andra beskickningar som jag intebedömer som lika angelägna som dem som vi här hardiskuterat.Jag vill också nämna frågan om miljöansvaret in-om FN, där och har enreservation. Vi vet att man från FN-delegationen ochöver huvud taget internationellt i mycket större ut-sträckning tar med miljöaspekter. Manförsöker fånga upp den kunskap som finns i Sverigepå de områden som är aktuella. Trots detta vore detväldigt viktigt att ha en miljöattaché permanent påplats, eftersom det anses att det behövs en militäratta-ché som är knuten till den svenska delegationen. Dåvore det väl inte så märkligt att ha en miljöansvarig.Herr talman! talare har varit inne på frå-gan om anslaget till information och studier om sä-kerhetspolitik och fredsbefrämjande utveckling.Jag vill också åberopa promillemålet, som har gjort. Jag finner det mycketmärkligt att regeringen inte alls vill gå framåt på dethär området.Jag är besviken, , att ni påUD-avdelningen och den del av regeringen som dri-ver internationella frågor har förlorat gentemot För-svarsdepartementet och försvarsministern. Det ärprecis det ni har gjort. Försvarsministern skryter junärmast om att han inte har tvingats sänka sina anslagtill frivilliga försvarsorganisationer. Jag tror att ävenLena hörde hur glad han var, senast iSälen, åt att kunna berätta det för dem.Skulle inte vara lika glad åtatt berätta för olika fredsorganisationer att regeringenabsolut inte tänker sänka anslagen där? Det skullevara en bra nyhet.