prot · GI0973 · 1995-03-15 00:00:00 — Låt mig klargöra att det inte kommeratt finnas svensk flagga på något annat lands ambas-sad. Det är inte så det skall gå till. Det är inte någonannan som skall ta över utrikesförvaltningoch beskickningar utomlands. Däremot finnsdet samordningsvinster att göra, och jag kan barakonstatera att skiljaktigheten mellan mig och PeterEriksson består i att jag faktiskt tror på EU-medlemskapets möjligheter också i det här avseendet.Miljöpartiets hållning till EU-medlemskapet är docken helt annan, och det präglar också denna debatt.Anf. 39 ()replikFru talman! avstår från att ut-trycka någon tveksamhet inför nedläggningen avambassaden i , säger . Detolyckliga är just det förhållandet att utrikesutskottetinte gör det. Vi har tagit oss samman och uttrycktvissa betänkligheter när det gäller andra ambassaderoch skulle ha kunnat göra det också när det gäller deni Kinshasa.Men säger nu att motiven för attbehålla ambassaden i inte håller. Jag vill dåfråga vilka motiv som inte håller. De motiv somangetts är bl.a. önskvärdheten av en svensk närvaro idet fransktalande , något som utskottet tidigarehar ställt sig bakom och sagt vara mycket viktigt. Ärdet detta som inte håller? Är det motivet att svenskindustri och svenskt näringsliv behöver närvaro sominte håller? Är det argumentet att de svenskar somfinns i området och som av tradition gör ett mycketbra arbete önskar närvaro i detta oroliga område sominte håller?Vi menar att man skulle kunna ha en bättre balansi representationen i . Jag har pekat på södraAfrika, där vi har representation i varje land, medandet i södra blir tomt. Jag skulle vilja veta vadsom inte håller i dessa argumenten.Slutligen en kort fråga: Är enligt enpromillesmålet nu dött ochbegravet för gott?Anf. 40 () replikFru talman! Låt mig säga att det när det gällervarje nedläggning av en ambassad är smärtsamt ochtråkigt att behöva fatta beslutet. Jag vill hänvisa tillHelena , som här mycket frankt sade att dethär är fråga om en del svåra beslut men att det harkommit på utrikesutskottets bord att försöka fattabeslut om dessa besparingar. Det har vi gjort, och vihar hört de berörda.K.-G. Biörsmark säger att de missionärer som ärverksamma i området menar att de behöver ambassa-den för att få stöd. Såvitt jag minns detta samtal sademan att ambassaden inte i första hand är viktig fördem utan genom de signaler som den sänder ut tillinvånarna i motiveringar och den analys som man har gjortav de kriterier som skulle kunna vägleda beträffandenedläggningarna visar att kriterierna för ett behållandeinte är så starka när det gäller . När det gällerden allmänpolitiska delen svarar i stor utsträckningenskilda organisationer för biståndet. Vi har inte nå-got biståndskontor där, och är inte ett program-land.Vi har en svagare närvaro i det fransktalande Af-rika än i det övriga . Om jag skulle forma någotslags symmetri i nålarna på kartan, så att de bildadeett vackert och jämnt fördelat mönster, K.-G. Bi-örsmark, skulle det vara ganska lätt, men den gjordaanalysen medför att fördelningen blir ojämn. SödraAfrika är ett större intresse för Sveri-ge.Jag vill slutligen återigen upprepa att utrikesut-skottet inte beslutar om nedläggning i . Be-slutet härom får regeringen fatta, och det är möjligt attden kommer fram till en annan uppfattning. Jag note-rar också att man har långtgående samtal om en lös-ning för att tillgodose missionärernas intressen.Anf. 41 ()replikFru talman! Det som jag här har påpekat är att ut-rikesutskottet har sagt att det är viktigt att vihöjer profilen i det fransktalande . De åtgärdersom nu föreslagits går i rakt motsatt riktning.Jag menar inte att man på kartan över skallgöra en jämn fördelning med nålar utsatta över helakontinenten - det skulle vara orimligt - men vad jaghar påpekat är att vi har sju länder med närvaro isödra och att det nu inte blir någon representa-tion i hela det fransktalande Central- och Västafrika.Det blir en stark obalans. Jag tycker att det skulle havarit en bra signal att ge i upp-drag att se över detta. Kanske skulle man kunna göraen rationalisering i södra för att i stället behållavår närvaro i det fransktalande . Det blir annarsså att säga 7 - 0 till södra , och det tycker jagär en obalans.Jag är väl medveten om att regeringen fattar beslu-tet om detta, men likaväl som vi har kunnat ge uttryckför en synpunkt när det gäller andra ambassader, somt.ex. i , skulle vi ha kunnat göra det också pådenna punkt. Det hade inte varit något konstigt meddet, och man hade kanske också lyssnat på en sådansynpunkt. blev det inte så, och jag tycker att det ärolyckligt.Min fråga om enpromillesmålet var om och nu anser att det nuär dött och begravet för gott.Anf. 42 () replikFru talman! Biörsmark säger att vi i utri-kesutskottet har fattat ett beslut om att höja Sverigesprofil i det fransktalande . Vi har fattat ett be-slut om att öka kunskaperna om det fransktalandeAfrika. Det är inte riktigt samma sak, och jag anser attvi fortfarande bör ha ambitionen att öka kunskapernaom det fransktalande . Det är dock inte nöd-vändigtvis fog för att vi skulle uttrycka att ambassa-den i inte skulle läggas ned.När det gäller F 2-anslaget vill jag visst säga attenpromillesmålet ligger fast. Vi har fortfarande denmålsättningen. Det kan möjligen låta litet ihåligt,eftersom neddragningen av F 2-anslaget tyvärr harfortgått . Som ambition ochmålsättning delar jag dock fortfarande den uppfatt-ning som jag tror att också K.-G. Biörsmark gav ut-tryck för, att F 2-anslaget skall utgöra 1promille av försvarskostnaden.Anf. 43 () replikFru talman! Jag vill med anledning av inlägg förtydliga att jag när det gäller hänvisade till ett särskilt yttrande, inte reservation som yrkade avslagpå. Anledningen till det särskilda yttrandet är att ut-skottets majoritet under rådande ordning nöjer sigmed att besvara motionen. Det är riktigt, som ViolaFurubjelke säger, att man i olika sammanhang kanpåverka budget, men i motionenbetonas att det är som skall ha detta infly-tande. Det var ett förtydligande.Jag vill vidare haka på K.-G. Biörsmarks fråga omenpromillesmålet. Även om vi är inne i besparingsti-der hade det känts bra om just nu hadekunnat ge signalen att enskilda organisationer ochstiftelser skulle kunna få den aktuella lilla ökningenför att kunna upprätthålla debatten om säkerhetspoli-tiken och om hur vi på bästa sätt kan befrämja freden.Min fråga till är: Varför kunde maninte gå med på denna lilla anslagsökning?Anf. 44 () replikFru talman! Jag beklagar att jag anförde att me-ningsskiljaktigheten mellan är större än denfaktiskt är. Ett särskilt yttrande är något svagare än enreservation, och jag tar tillbaka det som jag från ta-larstolen sade om reservationen.När det gäller F 2-anslaget kan jag svara mycketkort och rättframt: Vi hade inte de pengarna. Vi kun-de inte lägga på 3 miljoner utan att ytterligare fördju-pa budgetunderskottet. Det är den enkla sanningen.Anf. 45 () replikFru talman! Med anledning av en del frågor somViola Furubjelke riktade till mig vill jag först ochfrämst svara att jag tror att det blev en missuppfatt-ning. Jag har inte sagt att jag tycker att anslaget tillinformation om i utlandet skulle omdispone-ras på annat sätt. Jag ville lyfta fram att det är enmycket liten del av det formella informationsanslagetsom bidrar till ansikte utåt. Det avgörande ärhur vi på olika sätt agerar internationellt. Jag haralltså inga förslag till förändringar av summorna påden punkten.Också jag vill ta upp frågan om , bl.a.med anledning av det som i en tidi-gare replik anförde. Representationen är inte till förmissionärernas egen skull, även om det kan vara nogså viktigt att se till att de har ett befogat skydd i enosäkerhetssituation osv., utan den är framför allt tillför skull. Det gäller att få utökade kunskaperom det fransktalande och att ha en bevakningpå plats. Man kan naturligtvis skaffa sig kunskaper påolika sätt, men det underlättar att ha ambassader påplats.En viktig aspekt som kom fram när vi träffademissionärer och andra i ärendet är att spelaren viktig roll som neutral part, eftersom vårt land intehar varit en kolonial makt.Frågan om besparingar, som vi alla har talat om,är smärtsam, och vi vet att de drabbar enskilda famil-jer inom UD, som hastigt får bryta upp. Här har t.ex.inte nämnts ambassaden i , där såvitt jaghar förstått enskilda UD-tjänstemän har hamnat i enmycket besvärlig situation.Vi har från sagt att vi allmänt är bered-da att ställa oss bakom besparingar på detta område.Vi tvingas göra det, även om vi inte tycker att det ären särskilt rolig uppgift. Men vi vet att det till slut ärregeringen som fattar beslut i de enskilda fallen. Ändåär det viktigt med de markeringar vi gör i utskottetoch vi har ju gjort sådana. Jag vidhåller att vi hadekunnat göra på samma sätt och borde ha gjort det vadgäller Kinshasa.Till slut vill jag ta upp fredsanslaget igen. Utskot-tet hade inte mer pengar. Det är därför jag menar, ochjag riktar mig huvudsakligen till ,att det är en fördelningsfråga mellan olika departe-ment, mellan olika verksamheter. Jag har ännu intefått någon förklaring till varför man skär ned påfredsorganisationer men stärker militära organisatio-ner eller åtminstone låter dem ligga i orubbat bo.Ingen kan förklara hur det på något sätt skulle varagynnsamt, så att flykten från promillemålet åtminsto-ne stannade upp. Jag tar fasta på socialdemokraternasuttalade önskemål att ändå fortsätta med detta för attfå någon balans i kostnaderna. Men allting motsägerdet, tyvärr.Anf. 46 () replikFru talman! Jag håller självfallet med om att ansikte utomlands styrs av andrafaktorer än de 17 miljoner som vi har lagt på denmyndighet som har att svara för Sverigeinformationeni utlandet. Självfallet är det uppträdande iinternationella organisationer, biståndspolitik, han-delspolitik, vårt agerande i utrikespolitiska samman-hang som ger bilden av . Det är vi helt överensom.När återigen tar upp frågan omambassaden i skulle jag vilja ställa en enkelfråga: Vilken ambassad vill lägga nedi stället? Vi måste göra en prioritering. Utskottet ärtack och lov besparat att fatta detta beslut. Men om viändå lägger oss ut för någon ambassad måste vi hamycket starka skäl för det, anser jag. Jag kan inte seatt de skälen finns för Kinshasa.Jag skulle vilja höra med , som be-tygar sin vilja att bidra till besparingar, vilken ambas-sad skall vi lägga ned i stället för ?Till F 2-anslaget återigen. vändesig visserligen till utrikesministern som då var här ikammaren, men i reservationen ingår en rad om attdet råder obalans mellan neddragningarna på För-svarsdepartementets område och Utrikesdepartemen-tets. Jag kan bara konstatera att som ordförande iutrikesutskottet har jag inte mandat att ta pengar frånnågot annat utskott och säga att vi vill ha dem för attjämna ut neddragningarna. Det är inte vår uppgift.Anf. 47 () replikFru talman! Jag har den rollen klar för mig, ViolaFurubjelke. Men jag menar att utskottet, om mananser att det här är en angelägen fråga, med kraftborde ha skickat tillbaka den till regeringen och sagt:Vi är inte nöjda med detta. Vi ger regeringen ett till-kännagivande, att komma igen med ökade anslag tillfredsorganisationerna, om man nu vill det. Det ärdetta det hänger på.Vilka ambassader skall man ta i stället? Ja, denfrågan är betydligt svårare än att tala om vilka maninte skall ta. Det är vi helt överens om. Men jag hadeett exempel. Det ger i och för sig inte lika mycketpengar. Men det ger en del pengar. Vi har Heligastolen.Det finns naturligtvis intressanta kulturella anled-ningar till att behålla den, men de politiska och sakli-ga orsakerna finns inte alls på samma sätt som vadgäller . Jag menar att vi på motsvarande sättkunde ha angett ett sådant exempel. Men vi hadeockså kunnat skicka tillbaka förslaget till UD ochsagt: Ni får se över det. Vi tycker inte att det här varett bra förslag. Ni får gå vidare och titta på vilkaambassader som är tänkbara i andra hand, om vi nutillbakavisar förslaget om Kinshasa.Anf. 48 ()Fru talman! Det är många punkter som detta be-tänkande tar upp. Jag skall koncentrera mig på ett par.En hel del har redan sagts om den diplomatiska närva-ron i Väst- och . Men jag känner ocksåen förpliktelse, som medlem av pre-sidium, att ha några synpunkter på det nordiska sam-arbetet.Först skall jag konstatera att det nordiska samarbe-tet bygger på en genuin värdegemenskap mellan femländer och tre självstyrande områden i . Dettasamarbete är unikt så till vida att det har en mycketstark folklig förankring. Därmed ges det en särskildlegitimitet.Jag tror att nordiskt samarbete även i framtidenkommer att fylla en viktig funktion. Det nordiskasamarbetet mellan regeringar och parlament bör för-djupas så att det bäst tjänar de nordiska folkens in-tressen. Då är det av betydelse att sambanden mellanden nationella, den nordiska och den europeiska nivånstärks för att säkerställa att varje sakfråga hanteras irätt sammanhang och för att undvika dubbelarbete.I utredningsrapporten samarbete i en nytid pekas dess tre huvudområden ut: samarbete inomNorden, och samt och dessnärområden.Finlands och inträde i EU för med sigdelvis nya förutsättningar för detta samarbete när detgäller de nordiska parlamenten och regeringarna. Medtre nordiska länder och ett självstyrande område,, inom EU och två länder i ett nära samarbets-förhållande genom avtal kommer det nordiska samar-betets betydelse att öka dels som en sammanhållandekraft i , dels som en plattform för större på-verkan i ett europeiskt sammanhang.När hade möte i beslötman där bl.a. följande: att godkänna demål och prioriteringar som denna rapport tar upp, ochsom jag återgav, samt att fastställa en rad förslagvid ett kommande möte i finska . Vidareskulle nordiska ministerrådet rekommenderas attutarbeta ett förslag om nödvändiga ändringar i . Dessutom skulle nordiska ministerrå-det lägga mål och prioriteringar som föreslagits irapporten samarbete i en ny tid till grund förutarbetandet av plan och budget för det nordiskasamarbetet under 1996.Fru talman! Detta skedde i i månads-skiftet februari/mars. Knappt hade nyårsklockornaklingat ut förrän den riktade ettekonomiskt Alexanderhugg mot det nordiska samar-betet. Det höll på att bli både politiska och diploma-tiska förvecklingar på en hög nordisk nivå.Finland, och protesterade motSveriges planer att skära ned bidragen till med bortemot , som finansministern ochsamarbetsministern proklamerade.Finlands samarbetsminister sade attdet var ett dumt förslag som kom med. Nor-ges Nordenminister sade: "Vi kommermycket aktivt att försöka förmå svenskarna att ändrasig." nordiska samarbetsminister, ekono-miminister säger att de här sparpla-nerna är en befängd idé i då det finns behov avatt stärka det nordiska samarbetet. Det sades också attdet är viktigt att göra politiska och inte kameralaavvägningar i första hand.Vi har en stor spardebatt i denna riksdag i dennatid, och visst skall vi spara. Jag tror att det är rimligtatt vi också erinrar oss proportionerna. Vad dethandlar om är , som heladen nordiska budgeten omfattar. Det skall ses i ljusetav de många miljarder vi nu lägger på ett i och för sigangeläget EU-samarbete. Det är i detta ljus vi skall semotionen från och , som tog uppatt man först borde avhandla frågan om vad det ärviktigt att göra i nordiskt samarbete.Nu säger utskottet att det handlar om att förhandlamed övriga nordiska länder inom ramen för nordiskaministerrådet. Som väl är ryckte de andra länderna utoch hejdade den svenska nedskärningen av nordisktsamarbete. Utskottet konstaterar, när man undkommitmed blotta förskräckelsen, att budgeten minskadesmed och ytterligare någragenom att indexuppskrivning inte skulle förekomma.Jag påminner om att det är mycket blygsamma beloppvi lägger på det nordiska samarbetet.Jag tror också att det är viktigt att i det nordiskasamarbetet utveckla det PM som jag talade om inled-ningsvis, men också att riksdag får en aktivdebatt kring det här. Jag tar för givet att det särskildayttrande som fyra partier har ställt sig bakom ocksåbeaktas av den i det nordiskasamarbetet.Fru talman! Några ord när det gäller det väst- ochcentralafrikanska samarbetet, som bl.a. en socialde-mokratisk motion och en folkpartimotion där ErlingBager och jag själv står som undertecknare har tagitupp. Den frågan har blivit mycket dominerande här idebatten.Utskottet säger att man ser möjligheter att ha ennordisk sammanhållning utomlands, utskottet uteslu-ter inte, etc. Man har sagt att man inte har avvisat.Men det som saknas är att man inte har en aktiv håll-ning till de här frågorna, där utskottet skulle kunnagöra en insats.Karl-Göran Biörsmark m.fl. har påtalat den väldi-ga snedfördelning som uppstått då vi har många am-bassader och diplomatiska beskickningar i södra och tunnar ut och närmast utarmar Väst- och Cent-ralafrika.Nu säger att man har kommitmycket långt i samtal med företrädare för de berördasom är verksamma i de här områdena och man tror skall kunna hitta en lösning. Men, fru talman,tillvaron är full av paradoxer. som Sverigedrar ned sin utlandsrepresentation - jag tänker t.ex. påambassaden i - rustar det fattiga uppsin diplomatiska och affärsmässiga relation med Sve-rige och . I vår, jag tror att det handlar om majmånad, utnämns och ackrediteras ambassadör som ambassadör för Sverige.Samtidigt upprättas ett konsulat här i Stockholmför att representera republiken , som är närmas-te granne med , och ytterligare något ellernågra väst- och centralafrikanska länder. Tala omparadoxer!I reservation nr 4 har reservanterna framhållit attdet fransktalande behöver instanser som kanstödja politiska, kommersiella och biståndsmässigainsatser. menade att det fanns en radaspekter - hon nämnde utrikespolitiska, säkerhetspo-litiska, biståndspolitiska och konsulära aspekter. Jagskulle vilja fråga: Vilken aspekt har vägt så tungt attutrikesutskottet avstått från att uttala sig till förmånför att ha kvar denna beskickning, en beskickning somhar betjänat ett område där svenska insatser har enmer än hundraårig historia? Det är därför reservanter-na anser det så olyckligt att nu närmast uttala sitt stödför tanken att detta är en ambassad som man kansläppa.Jag tror alltså att den här negativa förändringenkommer att ses som ett övergivande av detta utsattaområde. Mitt intryck - det fick jag också styrkt då jagvar FN-delegat i - är att världenhåller på att överge . I denna utveckling rättarSverige in sig i ledet. Det känns mycket dystert attbehöva konstatera det, fru talman. Därför ställer jagmin förhoppning till att regeringen tar den här debat-ten till sig och ser vilken ovärderlig tillgång det är attha just en ambassad på plats.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 4.Anf. 49 ()Fru talman! Tala om paradoxer! sade och menade att det skulle vara en sådan att afri-kanska länder öppnar konsulat i medan viinte har motsvarande närvaro i deras länder. Jag kaninte hålla med om att det är en paradox. I så fall har vilevt med en paradox under hela den tid då vi men intede afrikanska länderna haft diplomatisk närvaro.Vi välkomnar självfallet all diplomatisk närvarosom vi kan få här i , och vi är glada att mansöker sig hit. Det tyder på att man tycker att kontak-terna med är goda och viktiga, inte på att deär oviktiga och att vi, som påstod,håller på att överge . Jag tror inte att man tyck-er det utan det rakt motsatta.Elver tyckte att vi i utskottet skulle havarit aktivare och tydligt ha uttalat att ambassaden iKinshasa inte skall läggas ned. Vi har inte gjort någratillkännagivanden när det gäller de andra ambassadersom jag nämnde - den i och i . Vi harbara med anförande av fredsprocessen respektiveviktiga handelspolitiska åtgärder och mänskliga-rättighets-åtgärder sagt att vi hyser tveksamhet mot attde här ambassaderna skulle läggas ned.Vi blev i utskottet uppvaktade om ambassaden iKinshasa av representanter för kyrkliga biståndsor-ganisationer som verkar som missionärer i området.De sade till oss att den ambassad som i daghar i inte är tillräckligt stor för att kunna taemot dem, om ett evakueringsbehov uppstår - dåskulle de få vända sig till en annan ambassad. De sadevidare att landet och terrängen gör att de egentligeninte särskilt ofta kan besöka ambassaden. De sadeockså att de i händelse av kris nog skulle vända sig tillden tyska ambassaden.Samtidigt känner vi till att förhandlingar pågår in-om UD. Vi har informerat oss om att det var mycketbra förslag som UD hade att erbjuda de här missionä-rerna: ett hus, ett intressekontor, som de skulle kunnaha som centrum. majoritet anser attdet är att ta på sig ett mycket stort ansvar att skrivanegativt om en nedläggning av ambassaden i Kinsha-sa - vi i majoriteten ansåg inte att det fanns motiv förett sådant uttalande när det gällde Kinshasa.Anf. 50 ()Fru talman! Visst är det en paradox! I så fall, sadeden socialdemokratiska talesmannen här, har vi levtmed den paradoxen . Ja, den paradoxen består idet koloniala välde vi har haft !Har inte som ordförande i utskottetinsett att det spelar en inte föraktlig roll? Det handlarom fattiga länder och deras bristande möjligheter attvara diplomatiskt och affärsmässigt aktiva.Det handlar naturligtvis också om besparingar -jag är medveten om det. Men då tycker jag att man fårta fasta på det faktum att den södra delen av -de engelsktalande områdena - har sju beskickningar,medan det i den här delen skulle bli noll.Viola Furubjelke sade att de som uppvaktade ut-skottet kanske inte var så angelägna att behålla am-bassaden i . Jag tvivlar på att det är en riktigbild. Visserligen sade de, som sade,att en svensk representation kanske inte är viktigenbart för deras egen del utan också för den signalsom det betyder om inställning. Jag tror attvi borde ta till oss att dessa biståndsarbetare, somunder långt tid har jobbat där, inte i första hand talarför sig själva. Den signalen borde också utrikesutskot-tet ta till sig. Det är kanske i första hand för Sverigesdel som de har talat, och det bör inte vara ett svagareargument än om de hade pläderat enbart för sina egnasnäva intressen.Viola Furubjelke sade också att vi prioriterar söd-ra . Ja, visst gör vi det. Men vi gör det på ettsådant sätt att vi överger och utarmar den väst- ochcentralafrikanska, fransktalande delen. Detta är, frutalman, mycket olyckligt!Anf. 51 ()Fru talman! Jag vill bara avslutningsvis konstateraatt det är betydligt lättare att vara i opposition ochkunna tillgodose önskemålen från de grupper somönskar våra tjänster. Jag tycker att ihederlighetens namn skulle säga vilken ambassad viskall lägga ned i stället.Anf. 52 ()Fru talman! Jag är icke i stånd att göra den av-vägningen. Men utskottet borde mycket noga övervä-ga detta med tanke på den ojämna situation som rådernär det gäller afrikansk representation. Det är viktigtatt vår representation får en sådan utformning att detinte kan sägas om att vi överger den fattigasteoch kanske svåraste delen av . Det är viktigt attregeringen tar på sig det ansvaret, och på den punktenställer jag min förhoppning till utrikesministern, somsjälvfallet kommer att ta del av den här debatten viaprotokollet.Viola Furubjelke sade att det är lättare att vara iopposition. Det är väl en skön själs bekännelse i opposition! Det kan förklara en del av de so-cialdemokratiska överlöpningarna från den tiden.Det här är naturligtvis ett lika svårt beslut förFolkpartiet som för den socialdemokratiska regering-en. Vi tar också ett budgetansvar och ser till att utgif-ter och inkomster går ihop, men vi har ändå bedömtatt det var viktigt att värna om ambassaden i Kinshasa- ställningstagandet berör den fattigaste och svagastedelen av . Det finns socialdemokrater i dennakammare som har uttryckt samma tankegångar, så deär inte unika.Jag skulle vilja att utnyttjadehela den tid hon har till förfogande i nästa replik. Honundvek tidigare helt mitt resonemang om det nordiskasamarbetet. Min fråga är vilken tilltro vi skall ha tillutskottets uttalande om att nu skall följa detsamarbetet och se till att det parlamentariska inflytan-det säkras.