prot · GJ0928 · 1995-11-23 00:00:00 — Men frågan borde nog vara förtjänt av enutredning.Men eftersom vi för inte så länge sedan i diskuterade de här frågorna ochdå kom fram till att vi för tillfället fick avstå från dettaför att kunna nå konsensus, har vi också där avståttfrån att föra fram något särskilt yrkande i reservation.Eftersom jag vill vinna tid finns det egentligen ba-ra en enda reservation som jag skulle vilja yrka bifalltill. Det är den som handlar om positiv särbehandling.Det är reservation nr 9. Där motsätter vi oss att manmissgynnar medborgare på grund av hans kön, ävenom det skulle utgöra ett led i strävandena att åstad-komma jämställdhet mellan män och kvinnor.Men eftersom jag vet att stårpå talarlistan - även om jag inte ser henne här , hontror kanske att hon snabbt skall hinna äta lunch - ochhon har sagt att hon önskar uttala sig i dessa frågor,skall jag inte ta upp någon argumentation därvidlag.Jag tror att jag har vunnit två och en halv minut åtkammaren, fru talman. Jag vill yrka bifall till reserva-tionen 9.Anf. 7 ()Fru talman! I detta betänkande finns som BirgerHagård sade en rad intressanta frågor och även en delsom han inte berörde. En av dem är frågan om vårtstatsskick. Den frågan har vi från tagitupp ett stort antal gånger. Vi har markerat att vi stårför en övergång till ett republikanskt statsskick.Andra partier har detta i sina partiprogram. Följdeman partiprogrammen borde det faktiskt vara enganska bred majoritet i för republikkravet.Men program och handling följs inte åt. Man är re-publikan i ord men monarkist i handling.Kravet på övergång till republik är ett demokra-tiskt krav. Monarkin som system är en kvarleva frånfeodaltid och ståndssamhälle. Det ligger i monarkinsnatur att det är ett system ägnat att sprida glans översamhällets spetsar och den livsstil som odlas av dem.Vår monarki har, som det ofta sägs, liten formellmakt, men den är likväl en institution som uttryckeroch förstärker relationer mellan människor i samhäl-let, som uttrycker och förstärker den över- och under-ordning som finns i ett klassamhälle. Det gäller iprincip hur institutionen fungerar och det gäller allde-les oavsett att vi har en sympatisk och populär kungför tillfället och en representativ och charmfull drott-ning.Kring monarkin samlas en klass- och ståndssam-hällesmentalitet som förhärligar över- och underord-ning, som förhärligar samhällets elit och markerarandras egenskap av undersåtar och utanför- eller ned-anförstående.Vi har den här gången inte ställt ett direkt konkretförfattningsförslag, utan valt att anhålla hos regering-en om ett förslag i den här frågan, därför att det skullevara litet mjukare och vi därför skulle möjliggöra förde programmatiska republikanerna att kunna stödja ettsådant förslag. Eller vågar de kanske inte ens uppma-na regeringen att komma med en idé om hur en över-gång till republik skulle gå till?Det finns ett par andra frågor som är viktiga ochdär vi har gemensamma reservationer med Miljöpar-tiet. En av dem gäller invandrares rösträtt i riksdags-val. var först med att driva kravet på attinvandrare skulle ha rösträtt i kommunala val, därföratt vi ansåg att det när invandringen tilltog skulleskapa ett utanförskap för en växande del av befolk-ningen om de inte kände delaktighet i den demokra-tiska processen.Vi menar att valet av bör följa sammaregler. Detta är inte minst en social fråga. En mycketstor del av arbetarklassen och en mycket stor del avde arbetslösa utgörs av invandrare, och när de, i allafall intill dess de är medborgare, ställs utanför rösträt-ten blir det helt och hållet en sorts klassmässig grade-ring av rösträtten.Särskilt anmärkningsvärt har detta förhållandeblivit när vi har kommit med i EU och väljer till . Då har vissa invandrare, nämligen EU-medborgare, rösträtt till , medan andraställs utanför. Vi får alltså en skiktning och en segre-gation som inte är önskvärd i ett demokratiskt samhäl-le.Den sista frågan som jag vill nämna gäller den s.k.4-procentsspärren. Vi i har undermånga år bekämpat denna spärr, därför att vi anser attden leder till att en stor del av landets väljare riskeraratt ställas utan representation i . Miljöpartiethade till väckt en motion om att halveraspärrens procenttal. Även om vi själva inte har aktua-liserat frågan det här året tycker vi att det är ett steg irätt riktning och biträder denna motion. Vi har därförockså en gemensam reservation.Anf. 8 ()Fru talman! Detta betänkande innehåller egentli-gen ett antal mycket stora frågor. Men vi har en gans-ka kort debatt framför oss, så vi får ta upp viktigafrågor mycket summariskt. Jag skall ändå försöka attkoncentrera mig på några av reservatio-ner och de frågor som jag tycker är viktigast.En sådan fråga gäller sänkt rösträttsålder. Närriksdagen beslutade om en sänk-ning av rösträttsåldern stod det i propositionen: Sam-hällsutvecklingen har fört med sig att ungdomen iallmänhet har större insikter i sociala, politiska ochekonomiska frågor än tidigare och att en sänkning avrösträttsåldern borde kunna medverka till att riktaungdomens intresse i samhällsfrågor till den politiskaaktivitet som hade den representativa demokratin ochdess olika organ som bas.Det var fint.Den här utvecklingen har fortsatt. Det var en riktigbeskrivning av det som hänt. Men en skillnad mellan och hur det var är att vi nu har fåttfyraåriga valperioder. Utvecklingen har fortsatt och vihar fått fyraåriga valperioder. Det har gjort att röst-rättsåldern i praktiken har höjts igen.I verkligheten får man ju inte gå och rösta den fyller , utan man röstar när det blir valdag.Genomsnittsåldern för den som röstar är därför ca 20år i stället. Många får inte rösta förrän defyller . En sänkning av rösträttsåldern till 16 årgör att vi får en genomsnittsålder för dem som röstarför första gången på 18 år.Jag tycker att det vore en fullt rimlig förändring.Många av de som går i gymnasieskolan har ofta ettstörre politiskt engagemang och medvetande än sinaföräldrar och andra vuxna i samhället. Om man låterungdomen i gymnasiet få vara med och använda sinrösträtt när det blir val tror jag att engagemanget ökarännu mer, både för skolundervisningen, den politiskadebatten i skolan, och för politiska partier och denpolitiska organisationen i samhället. Jag tror att dethar många fördelar att ändra rösträttsåldern från 18 årtill 16 år.En möjlighet är också att dela upp rösträtten, så har åldern för kommunala val och förriksdagsvalet, om man är orolig för att ungdomen inteskulle kunna se de stora och viktiga riksdagsfrågornaklart.En annan reservation som jag vill yrka bifall tillgäller rösträtten och bostadsorten. är rösträttentill riksdagsvalet knuten till medborgarskapet. Jagtycker att det naturliga vore, och det är Miljöpartietsidé, att ändra detta, så att vi går över till att bostadsor-ten skall vara grunden för rösträtten snarare än med-borgarskapet. Det är den ort och det land man bor isom man också betalar skatt i. Det är också där mannormalt arbetar eller går i skolan. Praktiskt taget allaskyldigheter och rättigheter är knutna just till denbostadsort man har och det land man lever i. Därförmåste det betraktas som en gammaldags stenåldersfi-losofi, som jag ser det, att fortfarande hävda att röst-rätten skall vara ett privilegium för dem med medbor-garskap. En mycket märklig inställning.Det har också skett en del anpassningar på det härområdet. När det gäller kommunalvalen, som KennethKvist var inne på, är ju inte medborgarskapet längrekriteriet för rösträtten, utan det är bostadsorten.Nu är vi med i EU och där kan man också i storutsträckning rösta där man bor. Många invandraresom har flytt från sitt hemland drömmer om att engång kanske kunna flytta tillbaka hemigen. Det är orsaken till att många invandrare intesöker svenskt medborgarskap, trots att de bott här idecennier och kanske kommer att bo här livet ut.Därför skulle jag vilja fråga socialdemokrater, center-partister, moderater och även folkpartister om deverkligen tycker att det är orimligt att de som betalarskatt i också har rösträtt här. Ser ni inte hursjuk den här uppdelningen är?En annan viktig fråga i detta betänkande som gäl-ler just den demokratiska organisationen i ärkommunalvalen, som helt hamnat i bakvattnet. Jagoch , och jag vet att flera andra partiertycker likadant, vill ha en uppdelning mellan riks-dagsvalet och kommunalvalet, så att vi får dem varför sig. när vi har infört fyraåriga valperioderborde det vara fullt rimligt att återgå till det systemsom vi hade tidigare med skilda valdagar för kommu-nalval och riksdagsval.Jag tror att det är särskilt viktigt då kommu-nalvalen har blivit mycket viktigare . Vi harfått en på många områden stärkt själv-ständighet. Kommunerna har större möjlighet attpåverka den kommunala organisationen. vardet mycket mer strikt och detaljreglerat. Särskilt idessa nedskärningstider då kommunalpolitikerna skallavgöra om man skall göra nedskärningar på skolan,barnomsorgen, äldreomsorgen eller på något annat ärdet viktigt att människor engagerar sig. Många ärockså engagerade i kommunalvalen. Därför är dettragiskt och sorgligt att kommunalvalen alltid hamnari skymundan av riksdagsvalen. Det är ingen bra or-ganisation med tanke på den som vill stärka demo-kratin och också öka möjligheterna för människornaatt engagera sig partipolitiskt. Så länge kommunalva-len hamnar i bakvatten är det ett väldigt stort steg förmånga att ta för att engagera sig i de olika partierna.Ytterligare en sak som jag skulle vilja ta upp gäl-ler folkomröstningar. Vi har från en mo-tion om att på flera sätt stärka folkomröstningsinstitu-tet. Människor tar initiativ och skriver under listor därde vill ha kommunala folkomröstningar. Vi har ensådan ordning - den är ganska genom-förd - att om någon vill ha en folkomröst-ning måste frågan om att anordna en sådan tas upp ikommunfullmäktige. Vi vill ha en ändring på denpunkten så att det då skall bli en folkomröstning. Dethar varit väldigt dåligt . Sedan vi be-slutade om att kommunerna på medborgarinitiativ kananordna folkomröstningar har vi i många kommunersett den utvecklingen att människor har samlat tusen-tals namn för att få en folkomröstning. Men till sy-vende och sist har kommunfullmäktige avslagit begä-ran i alla fall. Det är väldigt dåligt för demokratin iSverige om vi politiker stiftar lagar som ger männi-skor ökade möjligheter att bli delaktiga i besluten ochsedan struntar, kommunalt och på landstingsnivå, i attfölja upp det och låta människor vara med och beslu-ta.Vi skulle vilja få en sådan ändring så att det fak-tiskt blir tvunget för kommunerna att anordna enfolkomröstning när en viss procent av kommuninvå-narna - vårt förslag är - säger att de vill har ensådan.Vi vill också ha en högre grad av beslutande folk-omröstningar, både kommunalt och på riksnivå. är ett viktigt sätt attstärka demokratin över huvud taget i Sverige.I grunden handlar det mycket om vilken männi-skosyn och demokratisyn man har. Har man en positivmänniskosyn och anser att vanliga människor kan ochvill ta ansvar ser man också det som en positiv sak fördemokratin att öka medborgarinflytandet och stärkafolkomröstningsinstitutet. Har man en demokratisynsom går ut på att man vill att många människor deltaraktivt är det också positivt. Men om man har en merelitistisk demokratisyn och vill att ett fåtal människorskall vara utsedda att representera och driva demo-kratin och samhällsutvecklingen framåt, är man na-turligtvis restriktiv och negativt inställd till folkom-röstningsinstitutet.Den sista delen i vår reservation om folkomröst-ningar handlar om att det måste till rättvisare villkor.Vi måste faktiskt från se till att folkom-röstningar, när vi anordnar sådana i , inteurartar så att den ena sidan får ohyggligt mycket merresurser än den andra, som i folkomröstningen omEU-medlemskap. Den typen av riktlinjer och krav pårättvisa villkor ställer man inför folkomröstningar imånga andra länder. Det vore fullt möjligt även iSverige, om majoriteten vill det. Vill majoriteten det,då kan man rösta på vår reservation 8Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 1,2 och 8.Anf. 9 () replikFru talman! och har ettpar gemensamma reservationer, men i de andra fallenhar jag inte reserverat mig till förmån för de miljö-partikrav som vältaligt har lagt ut tex-ten om. Jag skall inte bemöta dem med hänsyn tillkammarens tid, men där är det sakliga skäl som skiljeross åt.Jag har ytterligare en reservation som jag härmedyrkar bifall till, nämligen reservation 5, om införandeav republik. Jag är litet oklar på var står ifrågan om republik eller monarki. Jag skulle viljaveta: Är ett monarkisktiskt parti? Är detdärför som ni inte är med på reservationen, eller vadär anledningen till att inte stödja kravet på övergångtill republik?Anf. 10 () replikFru talman! Principiellt har vi i intetagit ställning till monarki. I partiprogrammet har vi ialla fall inte någon uttalad åsikt i den frågan. Därförär det upp till varje enskild medlem i attrösta som man vill i den frågan.Anf. 11 ()Fru talman! I det här betänkandet behandlas, somredan sagts, en rad grundlagsfrågor. Många av demhar behandlats utförligt under en följd av år här iriksdagen. Det gäller rösträttsålder, rösträtt för ickesvenska medborgare i riksdagsval, den gemensammavaldagen, småpartispärren, övergång till republik,folkomröstningsinstitutet m.fl. I flera av dessa frågorhänvisar utskottet just till den tidigare behandlingen iriksdagen. Därför skall jag bara kommentera några avfrågorna.En gemensam valdag har varit föremål förförhandlingar mellan partierna. I den kompromisssom då slöts förlängdes mandatperioderna till fyra årutan att skilda valdagar infördes. Vi som anser att detriktigaste vore med skilda valdagar för riksdagsvalrespektive kommunalval avstår från att kräva det medanledning av överenskommelsen om att driva denfrågan . Därför bör naturligtvis inte reservation 3bifallas.Det har i vårt land blivit allt vanligare att i debat-ter föra fram krav på folkomröstningar. Sådana kravframförs också i frågor som relativt har varitföremål för folkomröstningar. riktas kritikmot en alltför flitig användning av institutet och mothur det är utformat.Den borgerliga majoriteten i beslutadevåren att en utvärdering av folkomröstningsinsti-tutet i och i andra länder skulle göras. Sam-manställningen efter denna borde sedan ligga tillgrund för en översyn av gällande regler. stårsamtliga partier i utskottet, utom , bakombegäran hos regeringen om en utvärdering och enöversyn. Jag tycker att det är en styrka att en så bredmajoritet nu är överens om en utvärdering och enöversyn. Att då springa i väg med specialbeställningarföre denna översyn är ju inte särskilt klokt. Därför börreservation 8 avslås.Miljöpartiet engagerar sig för beslutande folkom-röstningar. När vi hade EU-omröstningen sade samt-liga partier att man hade lovat att följa folkomröst-ningen, och därmed blev den ju i praktiken egentligenbeslutande. Det hindrade nu inte från atthär i framföra synpunkten att de skulle halagt ner sina röster om det hade blivit en särskildomröstning här i . Därför undrar man hur detär bevänt med önskemålet om beslutande folkom-röstningar.När det gäller invandrarnas rösträtt i riksdagsvaloch det faktum att de betalar skatt vill jag påpeka attden skatt de betalar berättigar dem till samma servicesom alla svenskar har rätt till. Det har alltså ingenkoppling till rösträtten, utan det här handlar om ifallmedborgarskapet skall ha någon betydelse över huvudtaget. När man går till val till påverkar manockså landets relation till andra länder, och det bör välvara de personer som har ett medborgarskap som skallkunna påverka den politiken.Det faktum att alla EU-medborgare har rösträtt in-om EU är precis synonymt med detta: Man kan få bovar som helst i och ändå, om man är svenskmedborgare, rösta i svenskt riksdagsval.När det gäller önskemålet om införande av rösträttvid vill jag säga att 18-årsgränsen i Sveri-ge har en betydelse i många avseenden. Man äromyndig upp till dess att man är . Det finns ettföräldraansvar för barn . Barnkonventio-nen har också den gränsen att barn är man upp tilldess att man är 18 år.Fru talman! Några motioner berör väsentliga frå-gor för att stärka demokratin och för att säkerställa attbeslut fattas på lägsta möjliga nivå. Utskottet beskri-ver ingående flera utredningar som arbetar med för-slag för att stärka demokratin, och det är naturligtvismin förhoppning att de skall kunna producera någotväsentligt. Men förtroendet för demokratin och för deförtroendevalda handlar inte bara om behovet av ettkonstitutionellt system som garanterar inflytande. Dethandlar också i hög grad om hur vi förtroendevaldauppträder och företräder våra uppdragsgivare.Det finns enligt min mening en rad företeelser som bidrar till att urholka förtroendet för vårtrepresentativa system. Jag kan naturligtvis inte häroch ha en lång vetenskaplig utläggning om detta,men företeelser som förenkling av svåra problem,undanhållande av en sanningsenlig beskrivning avverkligheten, svikna löften, dubbelmoral, överdrivalöften om att det politiska systemet har en förmåga attta ansvar för det mesta och i motsvarande mån ennedvärdering av behovet av ett personligt ansvarsta-gande befrämjar naturligtvis inte tilltron till demokra-tin. Det behövs, enligt min mening, mer raka rör ochbättre kvalitet i kontakterna mellan de valda och väl-jarna.Moderaterna vill öka skyddet för en minoritet såatt den kan hindra ett utskott från att ta egna initiativtill beslut här i kammaren. Det är naturligtvis viktigtatt ärenden är väl beredda och att alla ledamöter kanpåverka besluten genom motionsrätten. Därför börutskotten vara återhållsamma med egna initiativ ominte alla inom utskottet är med om att ta ett sådantinitiativ. Något missbruk på den här punkten kan mannog inte tala om även om man har varit nära i någotfall. Därför ser utskottet nu inte något behov av enöversyn.När det gäller initiativrätt till grundlagsändringarhar vi inte hittat något exempel på att så har skett här iriksdagen, i varje fall inte jag. talar ombarnpornografibeslutet i , mendet byggde faktiskt på motioner. Jag kan inte tänkamig att det är avsikt att motioner inteskall kunna ligga till grund för beslut här i riksdagen.Dessutom har i vissa avseenden den här situatio-nen nu förbättrats i och med att budgetåret har lagtsom. Vi har motionsrätt , och det betyderatt tidsfristen för väckande av grundlagsfrågor kan blibättre tillgodosedd , dvs. utskotten kanbehandla sådana allmänna motioner , ochdärmed lägga fram sina förslag nästaval.Fru talman! Slutligen finns det några förslag härsom handlar om jämställdhetsfrågor. Det finns ettförslag om att vi skulle ha en lag om att det skullevara könskvotering till alla beslutande politiska för-samlingar i , dvs. , regeringen,kommunfullmäktige osv.Jag skulle vilja påstå att detta är ett grundskott motden fria nomineringsrätten och mot svenska folketsrätt att själv välja sina företrädare. Det kan inte kom-ma på tal att vi skulle börja förändra den grundläg-gande fri- och rättigheten i vår grundlag. Vi kandessutom konstatera att jämställdhetsarbetet har varitmycket framgångsrikt. Vi är nu kvinnor här iriksdagen, i kommunerna är det och i lands-tingsfullmäktige är det . Det visar sig alltså attett opinionsbildningsarbete och ett aktivt arbete inompartierna lönar sig.Moderaterna vill ändra grundlagen för att hindraatt man skall kunna åstadkomma en positiv särbe-handling för att främja jämställdheten. till en avfattad dom i , ochantyder att grundlag skulle strida mot ettEG-domstolsbeslut. Det kan man verkligen ifrågasät-ta. Det domslut som fattades i hade sittursprung i kommunen i . Där ärbestämmelserna sådana att man ovillkorligen ärtvungen att göra en tjänstetillsättning till en kvinnasfördel. Den svenska lagstiftningen betonar bara att detär en möjlighet.Anf. 12 () replikFru talman! Jag skulle vilja fråga hon anser att den ordning som vi har är bra.På väldigt många håll i , runt om i landet, harmänniskor tagit initiativ i viktiga kommunala frågor,skrivit på namnlistor, gått till kommunfullmäktige ochbett kommunfullmäktige att anordna en folkomröst-ning, men kommunfullmäktige har sagt: Nej, vi villinte ha någon folkomröstning i den här frågan. Är detbra att det fungerar så? Tycker att dethar varit en rimlig utveckling sedan instif-tade denna möjlighet till ett folkinitiativ när det gällerkommunala folkomröstningar?Anf. 13 () replikFru talman! Jag har varit med om att driva framden ordning vi nu har, och den är ganska ny. Jag trorinte att man kan svara med ett rakt ja eller nej påPeter fråga med mindre än att man har entotal överblick över vilka initiativ som har tagits ochvad det är för frågor som han har velat aktualisera förfolkomröstning.Däremot vill jag ange den allmänna inriktningenatt jag tror att det är bra att kommunerna så långt somdet över huvud taget är möjligt verkställer de önske-mål om en folkomröstning som kan finnas ute i kom-munerna.Det här är en ganska ny lagstiftning. Därför fårman efter hand se hur den fungerar. Men min egenuppfattning är att man så långt det är möjligt bör till-mötesgå ett folkinitiativ när det gäller folkomröstning.Anf. 14 () replikFru talman! Enligt grundläggande liberal ideologiföds vi alla lika och skall ha samma möjligheter. Då vill jag fråga , eftersomhon inte sade någonting om kravet på republik: AnserBirgit att monarkin som system och principöverensstämmer med denna grundläggande liberalaprincip? Om hon inte anser det, varför stöder BirgitFriggebo i så fall inte kravet på övergång till ett nyttstatsskick?Anf. 15 () replikFru talman! I anser vi att det systemsom vi har i med en konung fungerar bra.Därför vill vi inte ändra på det.Anf. 16 ()Fru talman! Det vill synas som om en majoritet avSveriges befolkning har bibringats uppfattningen attingen kan få det bättre ekonomiskt utan att någonannan får det sämre, alltså ett nollsum-mespel. Dess värre tycks samma grundläggande miss-uppfattning just nu vara förhärskande på jämställd-hetsområdet. Den signal som regeringen skickar ut äratt kvinnor inte klarar sig på sina egna meriter utanmåste bedömas enligt särskilda regler. För att rege-ringens mycket ytliga, rent matematiska jämviktssträ-vanden skall uppfyllas öppnar man i själva regerings-formen upp en möjlighet att missgynna en medborga-re på grund av hans kön, nämligen om lag eller annanföreskrift utgör ett led i strävandena att åstadkommajämställdhet mellan män och kvinnor.Vi moderater anser att det i en rättsstat inte undernågra förhållanden kan vara berättigat att bland dekonstitutionella fri- och rättigheterna lämna en öpp-ning för diskriminering på grund av kön. Vi kan in-stämma i att ändamålet är gott. Men ändamålet helgarinte alltid medlen. I dessa avseenden anser vi inte ensatt de anvisade medlen kommer att leda till det åsyf-tade resultatet.Det är tydligt att den socialdemokratiska regering-en har hamnat i ett dilemma när det gäller jämställd-hetspolitiken. Den drivs av ett behov av att visa poli-tisk handlingskraft för att skyla över att den saknarvisioner för den verklighet som råder nu och fram-över. Den är kvar i den sociala ingenjörskonstenstankegods och vill uppifrån styra männi-skors liv utifrån vad en elitistisk grupp för närvarandeanser vara "politiskt korrekt".Många anser att kvotering av kvinnor på manligtdominerande områden skulle gynna jämställdheten.Vi moderater tror inte på kvotering. Den bygger påbristande tilltro till kvinnors förmåga och övertro påregleringar. Kvinnor kan väl uppnå formell, menaldrig reell, jämställdhet genom allehanda jippon ochkortsiktiga projekt. Att försöka forcera fram jäm-ställdhet med konstlade medel är i själva verket kon-traproduktivt och skadar mer än det främjar.Det värsta exemplet på detta tänkesätt är vårensproposition 1994/95:124 om jämställdhet mellankvinnor och män inom utbildningsområdet, som riks-dagens majoritet dess värre har ställt sig bakom.