prot · GJ0923 · 1995-11-15 00:00:00 — Den senasteuppgiften jag såg var ca 180 000 människor i dendirekta näringen. Därtill kommer effekten av trans-portväsende och servicenäring som indirekt hör tillskogsindustrin.Det är en förnyelsebar resurs, den kanske störstaförnyelsebara resursen vi har, som skall vara motor ikretsloppet och ta emot koldioxid och kanske ocksåbåde aska och rötslam i framtiden.Det är en källa till rekreation och turism som be-tyder väldigt mycket för många människor och förmånga hushåll också faktiskt, i form av bär, svamp,jakt m.m.Det är med den här vetskapen som den förra rege-ringen moderniserade och liberaliserade den gamlaskogsvårdslagstiftningen, som var stelbent, detaljeradoch centraliserad, och gav skogsbruket och skogsbru-karna en ny frihet under ansvar.Jag skulle vilja säga att den här nya skogsvårds-lagstiftningen och skogsvårdspolitiken har blivit ensuccé. Den har t.ex. inneburit att storskogsbrukareoch småskogsbrukare har blivit stimulerade och in-tresserade av att fortbilda sig och vidareutbilda sigsåväl inom den rena skogsnäringen, naturligtvis, sominom naturvårdskunskap och biologisk mångfald.Således har t.ex. de utbildningsinsatser som harstimulerats av skogsägarrörelsen samlat mer än100 000 personer i det objekt som benämns Rikareskog. Dessutom har de idéerna exporterats till Dan-mark, och , där man köpt det paketet.Nu har ett nytt sådant objekt startats, Alla tidersskog. Också det har blivit en succé, såvitt vi hittillskunnat bedöma.Storskogsbruket har anställt kunnigt folk, ekologeroch biologer, som också har vidareutvecklat dessafrågor. Även och Skogsvårdsstyrel-sens folk har vidareutbildats i viktiga naturvårdsfrå-gor.Frågan om avsättning till bevarandeintressen dis-kuteras mycket. Men frågan om arternas överlevnadoch variation i landskapet tycker jag är alltför kom-plex för att vi skall stirra oss blinda på fasta procent-satser. I själva verket sker på olika sätt avsättning av skogsmark. Skogsvårdslagen t.ex.tillåter över huvud taget inte skogsbruk på s.k. impe-diment, som utgör en mycket stor del av landetsskogsmark. är impediment där det intealls bedrivs skogsbruk. Det sker undantag runt strän-der, vid rinnande vatten och sjöar. Det sker undantagfrån skogsbruket i fråga om de s.k. nyckelbiotopernaoch genom frivilliga naturvårdsavtal men också ge-nom regelrätta inköp av staten. Betalning erläggsalltså, och mark köps in för reservat. har viungefär 600 000 sådana reservat, och det sker ständigten ökning i det avseendet. köps detför ca . Det finns alltsåredan nu en mycket stor verksamhet av det slaget.Vi moderater har i samband med det här betän-kandet inskränkt oss till att poängtera vikten av attdenna nya skogsvårdslag, vilken vi tycker är en lyck-ad lagstiftning, får bestå som en separat lagstiftning.Vi vet att det när det gäller detta med en ny miljöbalkförekommer diskussioner om att införlivaskogsvårdslagen i , men det skulle varaolyckligt. Skogsnäringen behöver enligt vår meninggenom sin stora omfattning - och detta har jag tidiga-re beskrivit - en separat lagstiftning speciellt anpas-sad dels för att svara mot de hårda kraven på en ökadnaturvårdshänsyn, dels för att bibehålla näringen somen välståndsskapande resurs. Detta är skälet till reser-vation 3 från oss moderater, vilken jag yrkar bifall till.Anf. 82 ()Fru talman! roll som centrum för denpolitiska debatten och som ett ställe där politikendiskuteras inte bara utifrån det som är dagsaktuelltutan också utifrån vad som är framtidsfrågor är natur-ligtvis viktigt. Inte minst fru talmannen själv vill juhävda viktiga ställning i ett sådant skeen-de.Det finns givetvis en gräns mellan myndighets-utövning och en politisk process som syftar till för-ändringar. Vi kan titta på det här betänkandet. I vissmån är det självfallet naturligt, eftersom vi nyligenfick en ny skogspolitik, att en myndighet - i det härfallet - får i uppdrag att utvärderaeffekterna av det som beslutat om. Detfordras också att vi själva deltar i utvärderingen. Detär faktiskt en av våra verkligt viktiga uppgifter. Riks-dagen måste alltså själv se vad det blev av dess beslut.Det går inte att i efterhand bara konstatera att det blevvad myndigheterna tyckte.Jag tänkte exemplifiera genom att nämna tre sa-ker: fria förvärvstillstånd, rotsnurr och biotopskyddet.Fria förvärvstillstånd: skall medförtur ta fram underlag för bedömning av vilka åtgär-der som behövs för att motverka de problem somfinns på det här området - inte minst i . Jagtänker särskilt på mitt hemlän, län.Om inte också vi i håller ett öga på dettaoch driver på, kommer missförhållandena - där är välegentligen vi alla överens - att kanske kvarstå onödigtlänge. Jag har inget förslag här, utan jag vill barahävda att vi har ett ansvar när det gäller att följa ut-vecklingen.Rotsnurr: Rotsnurr kan ses som en detalj. Jag serdet också som en yttring i ett större sammanhang och iett större system, där strävan att skapa rationella ochkostnadseffektiva produktionssätt har fått stå tillbakaför det långsiktiga målet: att vi skall ha en produktionsom styrs av naturliga förutsättningar.Problemet kan tyckas mycket enkelt. Men om paper pots och andra sådana för-packningar som gett upphov till problemen med rots-nurr långsiktigt inte är effektiva, kommer de då att tasbort från marknaden? Ja, möjligen. Innan marknads-mekanismerna hunnit verka har det här emellertidställt till stor skada.Även här skall myndigheterna följa utvecklingen.Men frågan är hur mycket och vilket underlag sombehövs för att de skall känna trycket. Det är vi i riks-dagen som skall stå för det politiska trycket.I reservation 2 sägs det att vi måste få fram ett un-derlag för att se vikten och vidden av det som häntoch för att därmed kunna ge myndigheterna en klarinriktning när det gäller det som de skall rangordna isina uppgifter. Jag tror att det problemet är betydligtstörre än som uppmärksammats. Glädjandenog har dock en utveckling kommit i gång på dettaområde. Debatten är lyckligtvis borta i den mån detgäller att ta avstånd från att problemet är fiktivt.Biotopskyddet: Biotopskyddet är det tredje ex-emplet på ansvar som vi politiker har. I tidningenMiljöaktuellt beskrevs för sedan det nyabiotopskyddet som ett stort misslyckande. har bett att se överfrågan, så att det blir som hade tänkt. Härhar vi också avståndet mellan målet och de resursersom vi politiker är beredda att avsätta till detta.Om det behövs en så liten precision - dvs. att vibara tycker att skall få högst20 för att klara detta ochSkogsstyrelsen själv beräknar att det biotopskydd somriksdagen önskat skulle kosta totalt kanske 2 eller 4miljarder kronor för att fastställa vilka medel sombehövs - måste vi naturligtvis titta på det här en gångtill. Att vi räknar fel på decimalen må vara hänt, mennär vi räknar fyra eller fem gånger fel, är det intebara att säga att myndigheterna måste ta tag i fråganutan också att tala om vårt ansvar.Fru talman! I fråga om det sist nämnda har jaginget klart yrkande. Mitt yrkande gäller endast bifalltill reservation 2.Anf. 83 ()Fru talman! Det här betänkandet baseras mycketpå en stor motion om skogen som harlagt fram. Jag vill börja med att yrka bifall till reser-vationerna 1, 2 och 4. Jag kommer mest att tala omreservation 1. kommer att tala omreservation 2 som handlar om rotsnurren och RoyOttosson kommer att tala om reservation 4 somhandlar om skogsvårdslagen.I betänkandet finns många fina ord. Det står t.ex.att biologisk mångfald och genetisk variation i skogenskall säkras. Det står också att hotade arter och natur-typer skall skyddas. Det är som det brukar vara närdet gäller miljön. Orden finns där, men verklighetenser annorlunda ut. Vi läste attThorleif , som är chef för , gickut och talade om att det sker av-verkning av områden där det finns akut hotade arter. Iverkligheten skyddar vi alltså inga hotade arter ochnaturtyper och vi ser inte till att bevara den biologiskamångfalden, trots att politiker här i sagt attså skall ske.Det måste betyda att den skogsvårdslag vi har , enligt vilken produktionsmålet är lika med mil-jömålet, inte fungerar i verkligheten. Det är trots alltverkligheten som är viktigast, inte vad vi politikersäger här eller vad vi skriver i våra betänkanden.Verkligheten är alltså sådan att det finns enskogsvårdslag som inte gör att biotoper skyddas såsom de borde.Det sker fortfarande en utarmning av arter i sko-gen. Det här är så allvarligt att vi direkt borde göranågot åt det; det räcker inte att skriva ett tjusigt be-tänkande till med rätt ord i.I dag är av all skog i landet vad vi skulle kun-na kalla gammal skog. Det handlar t.ex. om urskogoch om naturskog. Vi i menar att det,eftersom det ser ut som det gör, borde vara dags attinstifta en lag som säger att denna skog skall skyddas.Sedan får vi titta på det ekonomiska. Vi borde se tillatt skyddet kommer så att de här arterna får enchans att finnas kvar. Gör vi inte det så är de borta.Då har den biologiska mångfalden försämrats utan attvi lämnat något skydd till dessa arter.Det finns många akuta hot. Ett exempel är desmåbiotoper som med den nya lagstiftningen skulleskyddas automatiskt. Här skulle man ta miljöhänsyn.De områden som är upp till skulle avsättasom det visade sig att det fanns biologiska värden somgjorde dem skyddsvärda. När man instiftade de härlagarna tänkte man sig att ungefär 10 000 sådanaområden skulle avsättas. I verkligheten har det blivit250.Detta visar att ambitionen och verkligheten interiktigt stämmer överens. Alldeles för få områdenavsätts. Här handlar det ofta om områden där detfinns akut hotade lavar och svampar. I stället sitterman och diskuterar hit och dit vilken ersättning manskall ha, om det skall finnas någon ersättning, om detinte skall finnas någon ersättning osv. Naturen och dehotade arterna sätts inte i främsta rummet. Därförfungerar inte vad man har sagt om att miljömålenskall vara jämställda med produktionsmålen.Det finns också många biotoper som är litet störreän men som inte är tillräckligt stora för attkunna utgöra naturreservat. Dessa områden fallermellan stolarna, för dem finns det inget skydd alls - de avsätts inte. Här behövs det både politiskvilja och pengar. Det måste till pengar för att vi skallfå råd att avsätta dessa områden. Samma sak gällerhär: Menar vi allvar med att vi skall skydda den bio-logiska mångfalden och att de hotade arterna skall gesen , måste vi se till att pengar kommer till så attområdena kan avsättas. Annars betyder politiska ordingenting. Vi i Mijöpartiet anser att det är självklartatt det skall finnas resurser så att det går att leva upptill målen.I olika internationella naturvårdssammanhangpratas det mycket om det här. Ett exempel är deninternationella naturvårdsunionen där det sagts bör avsätta av alla representativanaturtyper. av yta är täckt av skog, sånog är det en representativ naturtyp alltid! När bara3,av skogen är skyddad ligger vi långt ifrån vadvi i internationella sammanhang säger att vi skall levaupp till. Det är dags att vi i börjar titta på dethär. Hur skall vi göra för att leva upp till att 10 %skall avsättas? När det sedan gäller areal som liggernedanför skogsodlingsgränsen så sjunker siffran tillbetydligt under 3,3 %.Det behövs alltså en mängd åtgärder för att kom-ma till rätta med den situation som råder i skogen . Därför har vi i i vår motion ocksålagt fram en hel del detaljerade förslag. Som i såmånga andra sammanhang när det gäller jordbruksut-skottet får jag nu höra att förslag äralltför detaljerat. Då skulle jag vilja veta hur ni andraskall ta er till era mål om ni inte börjar titta på detal-jerna för att komma dit. Det är ju just genom att läggaförslag som vi kan nå de visioner som ni talar om. Visäger att vi måste titta på hur man kalavverkar, på hurman inrättar bilvägar och på hur man skyddsdikar.Det är de detaljerna, de åtgärderna, som leder till demål ni säger er ha: att skydda de hotade arterna och setill att biologisk mångfald och genetiska resurser iskogen skall finnas kvar.Till vill jag säga att det finns ettutmärkt sätt att visa att man menar allvar med detta:Stöd reservation 1! Där står många av våra förslag.Det handlar om förslag som leder till just de miljömålsom alla partier säger sig vilja skriva under på. I dagär det tyvärr ofta så om man tittar på skogspolitikenatt det är markägarens ekonomiska intressen - oftaproduktionsintressen - som har fått styra utveckling-en.Det har också kommit en ändring i skogsvårds-och fastighetsbildningslagen. Här har ettsärskilt yttrande i betänkandet. Skogs- och fastig-hetsbildningslagen ses över, något som har disku-terats i kammaren bl.a. i interpella-tionsdebatter. Vi vet alla att man styckar uppfastigheter som är mindre än - då behöverman inte anmäla avverkning - och så avverkas de.Dessutom fortsätter de att styckas. Även med enmycket liten skogsfastighet, t.ex. , kan manfå rätt till jakt.I och med jakträtten får alltså skogsmarken ett an-nat värde. Man får automatiskt medlemskap i jaktla-get även om man bara äger . kandet finnas andra skogsägare inom samma jaktområdesom äger hundratals hektar. Detta är ett ökande pro-blem, eftersom det gör att vi får ett pris på skogsmar-ken som inte på något vis representerar skogsvärdet.Jag vet att regeringen ser över detta, och vi i Miljö-partiet förutsätter att regeringen återkommer i de härärendena. Därför har vi just nu bara skrivit ett särskiltyttrande.Skogspolitiken måste debatteras - skogen är ju vårviktigaste naturresurs. Den är också vår viktigastebiotop. Här finns många av de hotade arterna på vårarödlistor. Om vi politiker menar allvar med det visäger om biologisk mångfald är det i skogen vi skallbörja. Det är där vi verkligen har någonting som ärakut hotat.Med detta yrkar jag alltså bifall till reservationer-na enligt vad jag tidigare anfört.Anf. 84 () replikFru talman! Får jag fråga om honingenting har hört, ingenting har lärt och ingenting harförstått? Hon är så förblindad av sina procentsatserom bevarande att hon är beredd att bevara skogsbru-ket till döds.Sveriges riksdag tog med ganska bred enighet be-slut om en ny skogsvårdslag som radikalt förändradeden gamla skogsvårdslagens mål på så sätt att miljö-målet sattes lika högt som produktionsmålet. Det varen mycket stor förändring. Detta har, som jag påpeka-de i mitt inledningsanförande, föranlett hundratusen-tals skogsägare att utbilda sig och fortbilda sig i frå-gan om hur man skall kunna ta större hänsyn till natu-ren och till bevarandet av biologisk mångfald.Storskogsbruket har anställt ekologer och biolo-ger. Man satsar miljoner för att bli bättre på att ändrasin inriktning. generaldirektör har i flera anföranden sagt att detta innebäratt skogsbruket nu är på väg åt rätt håll. Självklart gåren sådan här skuta inte att vända över . Vi talarju om största näring. Jag påstår ändå medbestämdhet att svenskt skogsbruk i de avseenden somGudrun så häftigt kritiserar absolut är på rättväg.Anf. 85 () replikFru talman! Jag skulle önska att rätt. Jag vet att det finns många skogsägare somverkligen tar detta på allvar. Jag vet att det finns väl-digt många duktiga skogsägare som verkligen har sattsig in i vad det betyder att produktionsmålet och mil-jömålet skall jämställas. Jag vet också, precis somCarl G säger, att det finns många skogsägaresom har gått utbildningar och som har en helt an-nan kompetens än de hade tidigare. Problemet är baraatt det är för mycket frivillighet i detta. De duktigaskogsägarna sköter detta exemplariskt. Och visst hardet skett förändringar. Men tyvärr är det så att de sominte är intresserade måste inte följa detta. Problemetär att det finns en frivillighet i detta som gör att desom inte är intresserade inte bryr sig.Jag blev litet förvånad när gick utoch så dramatiskt slog på trumman för att det som nusker i svenska skogar är så akut att vi måste göranågot för att behålla många av de arter som finns iskogen. Det måste betyda något. Om chefen för går ut på detta sätt, måste vi politikerreagera på att något händer i skogen . Och detsom händer är det som inte får hända, nämligen attarter försvinner.Carl G talade i ett tidigare anförande omatt ingenting sker på av skogsmarken därför attdet är impediment. Impediment kan se otroligt olikaut. Impediment kan t.ex. vara myrar. Och det är välingen som tror att man bedriver ett vettigt skogsbrukpå en myr. Där finns ofta biologiska förtjänster somgör att det där inte skall bedrivas skogsbruk. Det finnsockså många impediment som inte har speciellt högabiologiska värden men där man helt enkelt inte kanbedriva skogsbruk. Men både och jagvet att det finns skogsägare som avverkar på ettsådant sätt att de direkt och akut hotar arterna. vet också att det finns många skogsägare som inte alls tar de miljöhänsyn som man måsteta.Anf. 86 () replikFru talman! Visst ser impediment olika ut, i allrahögsta grad. Att saker ser olika ut är vad man brukarkalla mångfald. Här sker alltså en fredning av skogs-mark i på många olika sätt. Impedimenten ärjust en sådan typ där det blev en förändring i och medden nya skogsvårdslagen, nämligen att det blev för-bjudet att avverka på alla marker där produktionen ärmindre än en kubikmeter per hektar. Det gör att 4,4miljoner hektar undantas genom detta. På detta sätttas många olika typer av biotoper undan, precis somGudrun sade.Jag talade om den hänsyn som tas till strandbrin-karna utmed våra vattendrag. I fråga om detta görs detför närvarande ett jättearbete med att inventera nyck-elbiotoper, som vartefter detta arbete fortskrider un-dantas. Det görs naturvårdsavtal med Skogsvårdssty-relsen. Markägare tar själva spontant initiativet tillmånga privata avsättningar av sina egna små smult-ronställen. Det finns också formella naturreservat,som ökar med 190 miljoner om året.Det finns en ny form som innebär att det görs natur-vårdsavtal mellan markägare och ideella eller frivilli-ga naturvårdsstiftelser av olika slag. Det kommeralltså in privata pengar eller pengar från ideella stif-telser som betalar detta. Så visst sker det en oerhörtstor förbättring. Jag säger inte att det inte kan bli ännubättre och att det inte sker olycksfall. Visst sker detolycksfall i naturvårdsarbetet. Men, ,olycksfall och misstag i skogsbruk innebär i sig ocksåen ytterligare mångfald.Anf. 87 () replikFru talman! Jag tror att vi egentligen talar förbivarandra på ett litet onödigt sätt. När om skog tänker han på små markägare, som oftahar ett mer personligt förhållande till sin skog. Mende stora misstag som sker sker framför allt ibolagsskog. Bolagen avverkar fortfarande urskogaroch avverkar på ett sådant sätt att det som ThorleifIngelöf säger sker, nämligen att man avverkar ävenmarker där det finns akut hotade arter. Det är markersom jag hoppas inte avverkas i sådana skogar somCarl G talar om, där markägarna har störrekunskap. är det precis som sä-ger, dvs. att har gjort en oerhört brainventering av vilka nyckelbiotoper som finns och vet vad man skall skydda. Ändå skyddas inte ensdessa områden. Och det gäller framför allt bolags-skog.Sedan vill jag säga att impediment inte är skogs-mark. När vi talar om en avsättning i procenttal kanman naturligtvis diskutera procentsatsen, men detviktigaste är att det är representativ och bra skog somavsätts. Men impedimenten är inte med i dessa siffror.Impediment är alltså inte skogsmark. Det är mark somligger utanför skogsproduktionen.Anf. 88 TALMANNENJag finner mig föranlåten att påminna om att dedebatter som förs här i kammaren inte är privatasamtal mellan personligt bekanta utan en offentligdebatt inför svenska folket via talmannen.Anf. 89 ()Fru talman! Det betänkande som vi nu diskuterarberör ju skogspolitik i allmänhet och har sin tillkomsti sex motioner som väcktes under allmänna motions-tiden.Den nya skogsvårdslagen har varit i kraft underknappt , vilket kanske avspeglar att det harväckts så få motioner om skogspolitiken. När detgäller detta stora område borde det ha väckts flermotioner. Men fler motioner kommer säkert att väck-as när vi får utvärderingen.Yrkandena begränsas i huvudsak till mycket småområden. motion däremot avviker någotgenom att med sina 13 att-satser spänna över ett be-tydligt större område. Flera av dessa områden ingår iden utvärdering som har fått i uppdragav att göra utifrån den nya skogspolitiken.Innan jag börjar kommentera reservationerna villjag påpeka att den nya skogsvårdslagen utgår frånRiokonferensen. Det innebär att man i lagens portal-paragraf har fastställt att miljömålet och produk-tionsmålet skall jämställas och väga lika tungt. Medandra ord skall vi nyttja skogen och vår skogsmark påett ansvarsfullt sätt så att den ger uthållig och godavkastning. Detta har fastställt.Miljömålet för skogsbruket är att skogsmarkensnaturliga produktionsförmåga skall bevaras och att viskall säkra den biologiska mångfalden i vårt skogs-landskap.Det är de två paragrafer som vi har att utgå från ivår diskussion.Skogsstyrelsen har i uppdrag att ut-värdera effekterna av den nya skogspolitiken. Då harvi skäl att diskutera om skogsvårdslagen har uppfylltdessa två viktiga mål.Jag kan naturligtvis hålla med om mycket av detsom sade i sitt anförande, t.ex. attmycket av den nya skogspolitiken har varit mycketlyckosam. Jag delar allmänt synen att vi har en braskogspolitik i det här landet. Det finns naturligtvisnågra punkter som vi har skäl att diskutera framdeles.Men det intressanta ämne som har diskuterats idenna debatt är biotopskyddet och naturen. I dettasammanhang delar jag inte alls skogsbruk, som kan jämföras med en storskuta som egentligen bör vara ganska svår att vända,har så att säga vridits ganska ordentligt på ganska korttid.När det gäller naturvårdshänsynen kan vi barakonstatera att det i fråga om av de avverkningarsom sker tas tillfredsställande hänsyn, vilket ocksåbeskrivs i betänkandet.När det gäller biotopskyddets utveckling harSkogsstyrelsen via Skogsvårdsstyrelserna fått i upp-drag att göra en biotopinventering. Den pågår förfullt. Den är klar i norra , och den beräknasvara klar . Då vet vi vilka biotoper som skallskyddas. Det är ganska naturligt att Skogsstyrelsenger de områden förtur där indikationer på viktigabiotoper finns.Jag vill också kommentera det som inne på. Han talade framför allt om yrkande 13 iMiljöpartiets motion när det gäller förvärvslagstift-ningen och de problem som har uppstått under desenaste åren. Det finns också en motion från social-demokraterna där man tar upp samma problem. Dethänder naturligtvis otrevliga , och vi måste tittapå dessa problem. Men vi skall icke göra problemetstörre än vad det är.De bosättningsavtal som är skrivna enligt den för-värvslag och fastighetslagstiftning som vi har innebäratt det har gjorts 221 åtaganden. Av dessa har 19innehållit avarter. Efter påpekanden är antalet nere i14. Sedan är det en viktig sak: Det är ett fåtal aktörer idet här landet som har sysslat med detta. Det är såda-na aktörer som är ute efter att spekulera i skog. Såproblemet är inte allmänt förekommande. Då behövervi kanske icke heller göra en stor böld av en sak somkanske går att justera vid kommande översyn avskogsvårdslagstiftningen.Jag kan inte se att det finns några stora felaktighe-ter i förvärvslagstiftningen. Ändringen i förvärvslag-stiftningen tillkom - och den justerades innan jag komtill - i ett syfte att få till stånd en omsätt-ning av våra skogsfastigheter och för att få en levandelandsbygd, dvs. förmå människor att flytta ut tilllandsbygden.Som jag ser det ligger problemet i förändringen avransoneringsparagrafen i skogsvårdslagen. Tidigarefick man icke slutavverka större fastigheter än 5 hek-tar. höjdes gränsen till . Det är klart attdet gjordes ägostyckningar, och då kunde eventuellalycksökare göra om fastighetsbildningen till en billigkostnad och sedan skövla flera hundra hektar. Men,precis som jag påpekade, rör sig detta om få fall. Ärdet så att detta är ett problem kan det kanske lösasgenom en ändring i skogsvårdslagen. Då får ocksåSkogsstyrelsen med förtur titta särskilt på detta, ochsedan måste vi kanske ändra den paragrafen iskogsvårdslagstiftningen.Fru talman! Jag vill gå in på reser-vation.