prot · GJ0937 · 1995-12-13 00:00:00 — Dethar hänt så mycket att man omöjligtkan få en helhetsbild för olika grupper i samhället.Miljöpartiet anser att man också bör ha en framför-hållning. Ett försök till analyser och sammanvägning-ar skall göras innan nya förändringar genomförs inombidragssystemen och vid avgiftshöjningar. Även för-bättringar bör noga övervägas så att de träffar rätt.Genom den ändrade skrivningen i betänkandetavstod jag från att reservera mig. Men jag vill ändåbetona vikten av noggranna konsekvensanalyser ge-nom ett särskilt yttrande.Jag yrkar bifall till reservation 3 mom. 1 och re-servation 12 mom. 14 och 15.Genom de samlade neddragningarna och arbets-lösheten har av befolkningen hamnat under,på eller strax över socialbidragsnormen. - det ärhelt enkelt oerhört. De lever under knapphetens ty-ranni. Man säger att samhället väljer sina fattiga ochatt fattigdomen är klädd i kvinnokläder. Det är kvin-norna som har de lägsta lönerna. Det är kvinnornasom oftast är ensamstående med barn. Men ävenlågavlönade långtidssjuka eller arbetslösa män harstora svårigheter.Genom kommunernas minskande ekonomiertvingas de också att spara och ifrågasätta. Kommu-nerna kräver att de som söker socialbidrag skall varaaktivt arbetssökande och inte bara stå till arbetsmark-nadens förfogande. Det finns olika modeller för detta,bl.a. Uppsalamodellen som är oerhört sträng. Man harminskat socialbidragen på det sättet, men samtidigtblir fler människor utslagna och fler tappar sitt själv-förtroende och går på knäna.Dessa människor har inte råd med barnomsorg.Det finns kommuner som ger fri barnomsorg åt lågin-komsttagare, men det är inget krav. Det är kommunensom bestämmer det. Man måste ha en barnomsorgs-plats för att aktivt kunna söka jobb. Det blir moment22. 2 000 barn har mist sin daghemsplats.Tusentals barnfamiljer vräks. var det när-mare 9 000. Vad händer med dem?Vi vet att självmord och självmordsförsök finnsmed i bilden som en yttersta konsekvens. Vad finnsinte då av hopplöshet och desperation i dessa grupper?De mister sitt självförtroende, sitt hopp och orkarvarken med sig själva eller sina barn.Sverige måste spara, och alla måste hjälpa till,även de ekonomiskt svagaste grupperna, säger man.Det anser inte vara den rätta vägen att gå.Vi har försökt att föra fram en annanmodell som spar något mer än förslaget med en ut-delning på i socialförsäkringarna. Vi kallar dettaför det brutna taket. Att vi råkar spara 500 miljoner -det är en liten summa i de här sammanhangen -handlar mer om att vi vill vara på den sidan eftersomvi har ställt upp på besparingarna.Med det brutna taket visar vi att det finns en annanmodell att spara. Just nu är det ganska låga tak. Vi kansäga som att vi gärna skulle vilja hahögre tak, men vi har satt taket på av en lön påupp till 4,2 basbelopp. Det följer alltså med om basbe-loppet ändras. Det är stora gruppersom ligger där. Det är just dessa grupper som halkarunder socialbidragsnormen med den 75-procentigaersättningen. Den del av inkomsten som överstiger12 700 ger . Alla får på den förstadelen, på resten får man . Det är en ganska skarpneddragning. Men inte förrän man når upp till enmånadslön på 14 500 blir det mindre än ochSocialdemokraternas förslag.Modellen visar att man kan spara på ett mer soli-dariskt sätt. Siffrorna kan naturligtvis höjas, men vihar som sagt var lovat att följa sparkraven, och då ärde ganska låga. Det kan man anmärka på, men vi hardock skyddat de allra svagaste grupperna. Det äravsikten.Vår föreslagna ökning av barnbidraget till 1 000 krper månad och barn skulle ge barnfamiljer med lågainkomster ytterligare en kraftig förbättring. Det be-handlas alltså i socialutskottet, men om man vill ha enhelhetssyn måste det plockas in här.Vi har dessutom förslag på ett grundskydd somskulle ge en bastrygghet vid långvarig arbetslöshet,sjukskrivning m.m. Det handlar alltså inte om detförsta 1-3 åren. Vi har inte preciserat det.Genom våra sammanlagda förslag hjälper vi storagrupper att få behålla greppet över sina liv och slippasöka socialbidrag. Det innebär ofta att man får vika utsig ekonomiskt. Man kan inte behålla några buffertarutan man får göra sig av med dem först. Då är mannästan redan utslagen.900 000 människor står helt eller delvis utan-för välfärdssystemen. Där har vi börjat arbeta medfrågan om en allmän arbetslöshetsförsäkring då viinser att de största skillnaderna går mellan dem somär inne i systemet och dem som är utanför. Även omman för normerna upp och ned till , och85 %, är det de som är utanför systemen som har detallra värst, och det är så många i dag.Tillhör man inte rätt grupp eller rätt fack, har bralön, är anställd på lämpligt företag eller om man inteär frisk kan man få problem med försäkringar. Visäger ju ofta här i att man kan tilläggsför-säkra sig. Men tre av tio LO-fackmedlemmar haringen möjlighet att ta tilläggsförsäkringar. Det handlarinte bara om att de kanske inte har råd, utan de blirinte godkända eftersom de inte är tillräckligt friska.Nu skall förändringar som är större än de olikaprocentsatserna i socialförsäkringssystemen smygin-föras. Man tvingas till privata försäkringar även omman har låga löner. Det är motsatsen till de allmännaobligatoriska försäkringarna. Där står tre av tio LO-medlemmar av hälsoskäl utan möjlighet att tecknaförsäkring. Förändringen innebär att man i tysthetflyttar över från det offentliga systemet till det priva-ta, och där får inte alla vara med. Vi måste alltsåvärna om socialförsäkringarna, men också om avtals-och grupplivförsäkringar.Det är mycket viktigt att man ser till dessa männi-skor, som står helt utanför.I reservation 12, som gäller mom. 14 och 15, re-dogör vi mera i detalj för den finansiering som Miljö-partiet vill förorda. Vi menar att arbetsgivarnas sänktasjuklönekostnader inte bör följas av höjda arbetsgi-varavgifter, utan av miljörelaterade skatter.Vi motsätter oss också höjningen av den allmännasjukförsäkringsavgiften. Höjningen slår fördelnings-politiskt orättvist, genom att högre inkomsttagare kantillgodogöra sig ett högre skatteavdrag, som nämntshär tidigare, och den urgröper kommunernas skatte-politik. Kommunernas och landstingens skatteinkoms-ter minskar med över 2 miljarder, vilket kommer attleda till ett ökat tvång att avskeda ytterligare männi-skor inom kommunerna. får staten övertabetalningen genom ökade kostnader för arbetslöshet-sersättning och arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Detär bara en rundgång av pengar.Sedan vill vi att koldioxidskatten inom industrinskall höjas med /kg, att skatten på elektrisk krafttill hushåll och icke industriell verksamhet skall höjasmed /kWh och att den särskilda skatten påkärnkraftsel skall höjas med /kWh.Det finns alltså en möjlighet att finansiera de härsystemen även på andra sätt och att göra en solidariskfördelning.Anf. 9 () replikFru talman! säger att hon ochMiljöpartiet vill värna socialförsäkringssystemen, ochdär är vi helt eniga. Sedan är frågan på vilket sätt manvill värna socialförsäkringssystemen.Ragnhild Pohankas partiledare har kallat den för-delningsprincip som är grunden för välfärden, dvs.våra socialförsäkringar, idiotisk. Men vad RagnhildPohanka glömmer att ta upp är att det är skärpta reg-ler, nivåsänkningar och andra försämringar som till-sammans har gjort att socialförsäkringarna inklusiveförtidspensionen går med mer än 20 miljarder i över-skott . Det är intressant. Då hjälper det ju inte medett brutet tak, som förespråkar.Problemet med socialförsäkringarna är att det är a-kassan som går med förlust, inte de andra. Men omman lägger in a-kassan under socialförsäkringssyste-met kommer det ju att leda till att vi avhänder osskampen mot full sysselsättning. Det är i och för siginte konstigt eller ologiskt att förespråkargrundtrygghet, eftersom man genom att stödja rege-ringens konvergenskrav därmed också gav upp kam-pen för full sysselsättning.Anf. 10 () re-plikFru talman! Jag är mycket ledsen, men jag hördeväldigt litet av det sade, så jag harsvårt att svara på repliken.Anf. 11 () replikFru talman! Jag skall försöka komma ihåg vad jagsade.Jag sade att jag delar uppfatt-ning att vi måste värna socialförsäkringarna, men attdet finns olika vägar att värna systemet. Jag pekade påatt partiledare, eller språkrör, har kallatden fördelningsprincip som är grunden för socialför-säkringssystemen idiotisk.Jag påpekade också att glöm-mer, när hon talar om det brutna taket, att nämna attsocialförsäkringarna inklusive förtidspensionen gårmed mer än 20 miljarder i överskott . Man behöveralltså inte sänka nivåerna. De pengarna går rakt in istatskassan.Om man lägger arbetslöshetsförsäkringen undersocialförsäkringstaket, som föreslår,innebär det att vi avhänder oss kampen för full syssel-sättning.Jag sade också att jag inte tycker att det är konstigtatt förespråkar grundtrygghet, eftersomman genom att stödja regeringens konvergensprogramdärmed också gav upp kampen för full sysselsättning,som alltså är förutsättningen för den generella välfär-den.Anf. 12 () re-plikFru talman! Det är bra att vi är eniga i vissa frå-gor. Jag känner till att socialförsäkringarna går medett så pass stort överskott, och man räknar med att detskall bli ännu större . Jag har läst att det kanbli 40 miljarder, men jag har inte kontrollerat det ochvet inte om det stämmer. Överskottet är alltså 20miljarder , så visst finns det pengar för att behållanuvarande nivåer. Men vi har ställt upp på den härbesparingen, och då är det svårt att avvika från den.Jag tycker inte alls att detta betyder att vi sätterstopp för kampen mot arbetslösheten. Vi vill ha engrundtrygghet för t.ex. dem som blir utförsäkrade. Detfinns ju människor som blir utförsäkrade , ochvad skall de leva på? Skall de leva på socialbidrag?Det kan inte vara ett bättre alternativ att de måste sökasocialbidrag än att de får en grundtrygghet. Man skallnaturligtvis fortsätta att aktivt försöka föra in männi-skor i arbete igen.Vi har inte heller lämnat inkomstbortfallsprinci-pen, men vi menar att man lämnar den också genommajoritetens förslag. Vad har de som har blivit utför-säkrade? Grundtryggheten skulle vara ett skyddsnätför dem.Anf. 13 () replikFru talman! Jag pekade just på lösningar, när detgäller hur man nu vill värna socialförsäkringssyste-men. Enligt våra beräkningar kostar det ungefär 600miljoner kronor att behålla 80-procentsnivån. Det ärmed andra ord de pengar som sägersig spara.Jag tillhör dem som är inkomstbortfallsprincip-fundamentalister, eftersom jag anser att den fördel-ningsprincipen är den bästa för våra socialförsäkrings-system. Jag delar alltså inte ochMiljöpartiets uppfattning att ett brutet tak skulle lösavåra problem. Tvärtom tror jag att det skulle bli ännufler privata försäkringar med ett sådant system.Anf. 14 () re-plikFru talman! Jag tror att i det härfallet inte har tänkt på de människor som står utanförsystemet. Det är ändå fråga om 900 000 människor . Vi måste tänka på dem också. Jag tror inte allsatt det brutna taket skulle innebära det som UllaHoffmann säger.Dessutom talar om de 500 miljo-ner som vi säger att vi sparar. Jag har fått helt andrasiffror när det gäller dessa , nämligen mellan 2och 3 miljarder. Men jag kan ha fått fel siffror.Anf. 15 () replikFru talman! Eftersom har rest landoch rike runt och pläderat för den här linjen, som detror att folk tycker är jättebra, skulle jag vilja frågaRagnhild Pohanka: Var finns försäkringsmässigheten,som innebär att människor som betalar avgifter tillförsäkringen också får förmåner som motsvarar dem?I dag pågår en debatt ute i samhället där SACOflaggar för att gå ut i och kollektivt köpatilläggsförsäkringar till sina medlemmar. Jag vet attdet finns flera fackförbund som tänker samma tanke.Då uppstår det problem som jag nämnde i mitt anfö-rande, dvs. att höginkomsttagarna försöker försäkrasig på ett annat sätt, försöker komma ur den statligamodellen. Vi behöver dem ju så väl - vi behöver alla iförsäkringen. Höginkomsttagarna har låg sjukfrånvarooch betalar höga avgifter, och de bör också ha enrimlig nivå om de skulle råka bli sjuka.Alla som tjänar skall ni klämma åt.Men det är inga höginkomsttagare, ,utan det är låginkomsttagare. Tänk bara tanken att en ifamiljen är arbetslös och den andre tjänar och blir sjuk. Det är då inte så enkelt attklara de dagliga räkningar som skall betalas eller attklara en rimlig standard.Frågan är då: Hur har tänkt sig avgif-terna för människorna i detta system? Skall de betalalångt över taket, upp till taket eller utifrån de förmå-ner de har? Vad är det försöker säga tillsvenska folket?Anf. 16 () re-plikFru talman! Det är faktiskt så att mycket mer änhälften av svenska folket har inkomster under 14 500kr. Jag kan hålla med om att man kan tycka att det ärmedelinkomsttagare. Det går an så länge det är två ifamiljen, även om de är sjuka, därför att man klararsig mycket lättare då. Det är de ensamstående som hardet svårast att klara sig på de inkomsterna.Vi menar att man skall fortsätta att betala socialaavgifter upp till 7,5 basbelopp. Vi menar att det fort-farande finns en motivation att göra det när man får40 %. Man kan bedöma det olika, om man tycker attden motivationen är tillräcklig.Sedan kan ju faktiskt inte bestämma inte skall betala avgifter som är fastställda i lag;det är ju omöjligt. Man får gärna försäkra sig ytterli-gare. Det kan vi inte förbjuda någon.Men det blir problem om vi tillämpar inkomstbort-fallsprincipen redan för dem som har deltidsarbeteoch t.ex. . Vad skall de göra om debara får ?Anf. 17 () replikFru talman! Jag konstaterar att intetycker att det skall vara någon försäkringsmässighet ivåra system. När det gäller och andra fackför-bund får vi den här debatten i samhället. Vi får ettantal människor, som inte ens är höginkomsttagare,som tycker att det är orimligt att de skall betala till enförsäkring där de, om de blir sjuka, inte får ersättningså att de hjälpligt kan klara sin dagliga standard.Det är det säger, och det är den debat-ten som jag inte tycker om. Om det blir så har vi inteett solidariskt försäkringssystem. Vi kommer att mistadet. Det är alltså som går i täten för attsäga till människor att vi skall ha ett så orättvist sys-tem som möjligt, för det gagnar några få i samhället.Och sedan försöker ni få människor att tro att niklämmer åt höginkomsttagarna medan de andra klararsig. Men så är inte fallet med ert förslag.Anf. 18 () re-plikFru talman! Jag kan hålla med om att är förlågt för att man skall klara sig bra om man är lågin-komsttagare, men jag tror faktiskt att människor kanklara sig på våra ersättningar om de inte har byggt insig i en för hög standard.Vi värnar om det här socialförsäkringssystemet.Vi anser att man får utdelning av det, även om den ärlåg vid inkomster . Det håller vi medom. Men vi anser att det här är ett sätt att mera soli-dariskt försöka spara än när man ger samma bespa-ringskrav åt låg- och höginkomsttagare. Det är jusolidariteten vi är ute efter, inte tvärtom.Anf. 19 ()Fru talman! Jag konstaterar, liksom en del talaregjort tidigare, att det här betänkandet i stort sett inne-håller lagändringar eller andra följdändringar avprincipbeslut som redan fattats här i . Ut-skottsbehandlingen och debatten här kan välnärmast betraktas som någon form av repris. Manskulle egentligen kunna fatta sig mycket kort.Av respekt för alla de medborgare som på olikasätt har hört av sig med sin oro inför de beslut somskall fattas här väljer jag ändå, precis som övri-ga partiföreträdare, att utveckla de ställningstagandensom vi har gjort i dessa frågor.Den riktigt stora frågan är naturligtvis ersätt-ningsnivåerna i socialförsäkringssystemen, där la-gändringarna nu kommer som skall göra det möjligtatt sänkningarna sker den 1 januari 1996.Vi kristdemokrater har alltså inte ställt oss bakomförslaget till sänkningar av dessa nivåer. Därmedstöder vi inte heller förslaget att ändra lagarna såatt detta blir möjligt. Vi anser visserligen att en en-hetlig ersättningsnivå, både i socialförsäkringssyste-men och i arbetslöshetsförsäkringen, är bra, för attinte säga nödvändig av olika skäl. Men vi håller på attden ersättningen bör liggapå . Jag skall strax nämna något om vad vi anserom framtiden.För dem som är riktigt lågavlönade vet vi alla attdet kan vara kämpigt att ens klara sig på , alltsåsin fulla lön. Även de månader, förhoppningsvismånga, när man inte har något avbräck,inte blir sjuk, har man ändå svårt att klara sig. Redanmed den nivå vi hade tidigare, , kunde det varabesvärligt för de lågavlönade. Sänkningen till 80 %blev naturligtvis ytterst påfrestande för dessa grupper.Nu kommer nästa sänkning, ned till 75 %.Vad innebär detta? Jo, det innebär en oerhördekonomisk stress för många människor. Jag skall inteutveckla vad det kan leda till, men det är alltså en nyriskfaktor i samhället. Det innebär också en stor ökadkostnad för kommunerna när det gäller socialhjälp.Då går jag tillbaka och tänker på hur det lät i valrörel-sen. Socialdemokraterna deklarerade att det var verk-samheten ute i kommunerna som skulle värnas, snara-re än transfereringarna. Är det då så att man kan havattentäta skott mellan olika system och olika eko-nomiska ansvarsnivåer i samhället? Nej, det kan maninte. Här ser vi att det är fråga om kommunicerandekärl.Om vi i beslutar om sänkta nivåer itransfereringssystemen leder det alltså till att kommu-nerna får ökade kostnader för sina socialbidrag. Runtom i landet, när man har arbetat med sinakommunala budgetar, har man kunnat göra beräk-ningar på det här och tala om: Så här många miljonerinnebär det för vår kommun, och så här många miljo-ner för vår kommun, i ökade socialbidragskostnader.Var det det man menade när man sade att manskulle värna verksamheten ute i kommunerna? Skallsocialbidrag inte längre vara ett yttersta skyddsnät förvåra medborgare? Skall det vara det som ligger när-mast till när man får problem av olika slag? Jag trorinte att det är så som vi egentligen har menat att detborde vara i vårt välfärdsland.När det gäller framtiden anser vi kristdemokrater ilikhet med att vi bör ha ett helt reforme-rat system. Vi bör ha ett system med brutet tak, meninte på de låga nivåer som har föreslagitmed ett brutet tak vid 4 basbelopp. Vi har sagt 5,5basbelopp, det som är taket i arbetslöshetsför-säkringen, där jag inte vet att det är många som harföreslagit någon ökning. Vi vill ha upp till dennivån, för att sedan ha en lägre ersättning upp till 7,5basbelopp, dock inte så låg som , men man kantänka sig 50 %.Anledningen till detta är att vi inte vill dra nedjämnt för alla, för låginkomsttagarnas skull. Detta äroerhört viktigt.Det gäller också föräldraförsäkringen. Vi anser attden skall ligga på . Vi ställer alltså inte upp påförslaget där.När det gäller det förlängda barnbidraget har vimotsatt oss den konstruktion av besparing som Soci-aldemokraterna har föreslagit och beslutat med stödav vissa andra partier. Därför ställer vi inte heller upppå den modellen när den nu föreslås även för detförlängda barnbidraget.En annan fråga där vi har en avvikande syn gällerplaceringsreglerna för fonder.Vi har en reservation där. Vi föreslår att man skall fåmöjlighet att placera även i utländska räntebärandepapper.Vidare gäller det frågorna om arbetsgivaravgifteroch egenavgifter, där vi inte heller ställer upp på re-geringens och utskottsmajoritetens förslag om enytterligare växling av avgifterna. Detta avvisar vialltså.Slutligen vill jag återigen säga att kommunernadrabbas oerhört hårt av statens besparingar, bl.a. ge-nom införandet av de s.k. egenavgifterna. För attbegränsa de effekterna har vi kristdemokrater tidigareföreslagit en begränsning av egenavgifterna till 2 %för 1998. Av det skälet säger vi också nej till rege-ringens förslag om en höjning av egenavgifterna i denallmänna sjukförsäkringen.Jag är också med på ett särskilt yttrande när detgäller konsekvensanalyser. Jag konstaterar att detsaknas konsekvensanalyser i den proposition somregeringen har lagt fram. Fortsättningsvis kan vi na-turligtvis inte acceptera det.Vi kristdemokrater står bakom alla våra reserva-tioner - nr. 4, 9, 11, 13 och 14. Av respekt för kam-marens ledamöter och vår tidspress yrkar jag endastbifall till reservation 4 avseende mom. 1 beträffandeenhetlig ersättningsnivå.Anf. 20 ()Fru talman! Betänkandet om vissa socialförsäk-ringsfrågor är, som många har påpekat, ett rent lag-stiftningsärende. Man kan säga att det här är en reprispå de debatter i denna fråga som vi har haft tidigareunder året.Som bekant har strax före sommaruppe-hållet och i samband med behandlingen av komplet-teringspropositionen fattat ett principbeslut i alla dehär frågorna och lagt fast en enhetlig ersättningsnivåpå i sjuk- och föräldraförsäkringen fr.o.m. den 1januari 1996. Det fattades också beslut om att dennanivå även skall införas i sjuklönesystemet samt om attkarensdagen skulle bibehållas i sjukersättningssyste-met.För de s.k. pappa- och mammamånaderna utgesdock enligt vårt förslag en förhöjd ersättning motsva-rande . Den högre ersättningen motiveras med attdet är viktigt att denna reform får en sådan effekt attdet anses som naturligt såväl på arbetsplatsen, i sam-hället som i familjen att mannen likaväl som kvinnantar det praktiska ansvaret för omsorg av barnen. Ut-skottet anser därför - i motsats till - attreformen inte bör avskaffas vare sig det gäller självaförbehållet eller den högre kompensationsnivån.Utöver lagförslagen om ersättningsnivåer föreslårregeringen att den särskilda minskningsregeln bibe-hålls. Det innebär att den helt övervägande delen avlandets arbetstagare kommer att erhålla av densjukpenninggrundande inkomsten fr.o.m. den femton-de dagen t.o.m. den i varje sjukdomsfall.För att förstärka finansieringen av arbetslöshets-försäkringen blir det enligt betänkandet en växlingmed mellan sjukförsäkringsavgif-ten och arbetsmarknadsavgiften. Även detta är i en-lighet med tidigare beslut i . före-slås i enlighet med tidigare ställningstagande att denallmänna egenavgiften i form av sjukförsäkringsavgifthöjs . Det finns nu också en lagre-gel på den här punkten.I betänkandet lämnas också en redovisning somsocialförsäkringsutskottet begärt angående kvinnorssjukskrivning under senare delen av graviditeten ochsambandet med havandeskapspenningen. Mot bak-grund av uppföljning anslutersig utskottet till regeringens bedömning att reglernainte bör ändras.När man studerar betänkandet litet närmare finnerman att oppositionen i stort sett upprepar sina förslagfrån tidigare behandlingar i då principbeslutfattades om ersättningsnivå m.m. hadevi en ingående debatt om socialförsäk-ringarna då direktiven till Sjuk- och arbetsskadebe-redningen antogs. Det är alltså nu tredje gången vidiskuterar samma frågor.Liksom vid tidigare omgångar reserverar sig nuFolkpartiet, kds och för en ersättningsni-vå på . Man skall lägga märke till att totalt settkommer dessa förslag inte att ge mer ekonomiskt förde försäkrade. De ger inte en enda krona mer för deförsäkrade.Folkpartiet och kds drabbar t.ex. de försäkrade ge-nom att dra in två miljarder i nya SGI-beräkningar.Det innebär ungefär samma påfrestning för de försäk-rade. Jag tror att man skall vara litet försiktig i debat-ten. Man lägger ut besparingarna på ett annat sätt,men för de försäkrade innebär det ekonomiskt ungefärdetsamma.Vänsterpartiet föreslår t.o.m. och ser ingasom helst ekonomiska problem i . Mangår den enkla vägen. Man skall sänka ar-betstiden, höja transfereringarna, förbättra den offent-liga sektorn, sanera ekonomin och ha låga skatter. Alltdetta skall man göra utan att det kostar någonting. Detär en politik som naturligtvis inte går ihop. Vänster-partiet skjuter allt till kommande gene-rationer, till barn och barnbarn. Det är en oerhörtförrädisk väg. Jag tycker nog att man skall vara litetförsiktig i den här debatten.Sigge Godin undrade var de som demonstrerademot a-kassesänkningarna är . Han syftade då pådemonstrationen . Det är na-turligtvis en oerhört viktig skillnad på a-kassesänkningar, . sänks ersättningeni a-kassan för att sanera en dålig ekonomi, och detförstår väldigt många.