prot · GI0964 · 1995-02-22 00:00:00 — Dessa motsättningar underblås-tes av extremister från båda befolkningsgrupperna. Deförebyggande insatser som bidragit med iförsoningsprocessen i har bidragit till attavvärja ett nytt blodbad.Herr talman! Jag har i mitt anförande valt att ilyfta fram nyckelord som fattigdomsbekämpning,långsiktighet, koncentration, effektivitet, flexibilitetoch . Jag har inte gått in på förslag vare sig frånbudgetpropositionen eller de motioner som har lagtsfram under den allmänna motionstiden eftersom dejust nu behandlas i utrikesutskottet. Jag menar att detvore att föregripa utskottsbehandlingen. Men jag villnaturligtvis svara på några av de frågor som har ställtshär.Jag vill ställa en fråga till . Han sä-ger att mer bistånd skall kanaliseras genom BrettonWoods-institutionerna. Då måste jag fråga vilken delav det är som avser här.Jag tycker att det skulle vara intressant att få veta det.Kravet på öppenhet i har också ta-gits upp. Det är något som jag verkligen kan instäm-ma i. hade vi en interpellationsdebatt somtog upp den här frågan. Interpellationen ställdes tillGöran . Han svarade då att han såg t.ex. folk-rörelserna som mycket viktiga när det gällde bankensarbete och insyn i bankens arbete.Det är många som har tagit upp kvinnornas roll ibiståndet. Vi har ju ingen olika uppfattning i denfrågan. Jag är mycket glad över att det står i budget-propositionen att man skall utreda om det inte är dagsför ytterligare ett biståndsmål eller för att kompletterade biståndsmål där man tar upp jämställdhetsfrågorna.Detta kommer att utredas, som vi vet.Låt mig sedan ta upp volymfrågan. Det är natur-ligtvis inte med glädje som vi fryser biståndet. Det ärett mycket smärtsamt beslut som vi tvingas att fatta.Vi måste ha klart för oss varför vi måste göra detta.Då måste vi se sambandet och relationen till vår in-hemska ekonomiska situation. Om vi stabiliserar våregen ekonomi har vi möjlighet att öka biståndet igen.Vår avsikt är ju, som det uttrycks i propositionen, attåterföra enprocentsmålet när ekonomin så tillåter.Det är några som har tagit upp valinstitutet. Detkommer att instiftas här i . Allasom har varit aktiva i den debatten delar glädjen överdetta. Genom det skall vi ytterligare kunna stödjaarbetet för demokrati. Vi är flera som har varit utesom valövervakare. Vi vet att demokrati inte bara ärsjälva valproceduren utan en lång process.Anf. 70 HANS () replikHerr talman! Jag har två frågor. Den ena gäller dethär med volymen. uttalade sig tidiga-re för att enprocentsmålet skulle prioriteras. Detskulle ske successivt i takt med att ekonomin förstärk-tes. Vi hade velat gå snabbare fram, och Socialdemo-kraterna sade inför valet att de också ville försökagöra det. går man precis andra vägen - man fryserbeloppet och hoppas, liksom jag, på tillväxten, ochman kommer 1998 att ligga i närheten av FN-målet,dvs. , och inte i närheten av 1 %.Jag skulle vilja fråga hur mankan försvara det inte bara reellt utan även med tankepå den symboliska betydelse detta har för mångaandra länder som - såsom jag påpekade i mitt anfö-rande - håller på att släppa taget. ärnere i av BNI.Min andra fråga gäller och struktu-ranpasssningsprogrammen. Regeringen skriver i bila-gan på s. 53: "Regeringen anser att stöd till ekono-miska reformprogram är av central betydelse i samar-bete med de länder där mottagarlandets regering tarreellt ansvar för att genomföra programmet." Det låterju bra, men jag tror att vet lika välsom jag hur de där programmen i realiteten ofta ser utoch hur illa de slår i låginkomstländer. Men då sägerman i : tar vi större hänsyn till hurförhållandena är i låginkomstländerna, t.ex. Nicara-gua. Jag vet hur det ser ut i . Det här slårrakt ner på den sociala strukturen - på skola och påsjukvård - och det medför ytterligare klyftor ochytterligare fattigdom. Dessutom ger det inte alls oftaupphov till någon bättre tillväxt, bättre export ellerbättre nyckeltal för ekonomin i stort.Anf. 71 () replikHerr talman! Precis som jag sade hade vi natur-ligtvis helst sett att vi hade kunnat behålla enpro-centsmålet intakt. kan vi inte göra det. Detta är entillfällig frysning, och det är vår avsikt att kommatillbaka till enprocentsmålet när vi åter har fått enstabil ekonomi. Ni måste tro oss på vårt ord när visäger det.Jag ser en utmaning. Jag för-sökte säga i mitt anförande att när vi nu har mindrepengar till vårt förfogande så måste vi se till att vi fårut det mesta möjliga av dessa kronor. Jag tänker påkvalitetsbegreppet. Det finns i budgetpropositionenförslag bl.a. om hur vi skall kunna minska administ-rationskostnaderna.I fråga om tror jag personligen attde ekonomiska strukturprogrammen är nödvändiga.Man måste se till att åstadkomma balans i ekonomier-na och vidta de makroekonomiska åtgärder som krävsför att genomföra strukturprogrammen. Men - ochdetta är jätteviktigt - man måste komplettera pro-grammen, så att man fredar sociala sektorer, utbild-ning osv. Det är nödvändigt.Anf. 72 HANS () replikHerr talman! Nej, vi har inte någon bra ekonomi iSverige. Men det är en förpliktelse att vi avstår frånen hundradel. "Tiondet" talas det om i andra traditio-ner. Man siktar då inte exakt på dagsekonomin ellerdagsformen. Det har varit mycket tydliga besked frånvår sida - och även från er sida - att man snabbtskulle komma tillbaka till enprocentsmålet. går viallt längre bort från målet. Det kan inte försvaras. Detkan ännu mindre försvaras med tanke på att det om ettpar timmar skall slängas ett antal miljarder i sjöngenom ett fullkomligt uselt arbetsmarknadspolitisktbeslut.I fråga om säger det behövs en komplettering. Det är jättebra atthon sade det. Men ännu har det i många länder inteskett någon komplettering. Därför har jag sett dessakatastrofala konsekvensen, både i och i fleralatinamerikanska länder.Det sägs vidare att regeringen i mottagarlandetmåste ta ansvar. Det ligger ett slags absurditet i detta.Vad skall man ta ansvar för när politiken bestäms avVärldsbanken och , ochdet dessutom kopplas på en serie bilaterala avtal medländer som har makt och inflytande i Världsbankenoch valutafonden? Det gör att det blir en ren utpress-ningspolitik mot många av de länder vars fattigdom vifaktiskt skulle bekämpa.Jag inser att det här finns stora problem, men jagtycker att regeringens proposition visar alldeles förmycket undfallenhet och osjälvständighet i förhållan-de till dem som har makten inom de internationellaorganen. Jag hoppas på en något mer offensiv inrikt-ning från regeringspartiets sida.Anf. 73 () replikHerr talman! Jag tror inte att vi kommer så långtgenom att fortsätta att diskutera volymfrågan. Låt migbara säga att är ett föredöme somgivarland - det försvinner litet i debatten. Vi talarfortfarande med en stark och tydlig röst i de här frå-gorna.Hans Andersson säger att de ekonomiska pro-grammen tillsammans med bilaterala avtal innebär enutpressning. Jag har också sett exempel på det, menjag tycker att jag har lagt märke till en kursändringoch en större medvetenhet t.ex. om att man inte kangenomföra sådana här program under en kort tidspe-riod. Det är fruktansvärt skadligt och smärtsamt förett land och dess invånare. Man måste ta hänsyn tilltidsfaktorn, och det tycker jag att man gör . Vårmedverkan består i att vi kompletterar på ett positivtsätt just inom de sociala sektorerna.Anf. 74 () replikHerr talman! Jag lade märke till att när KristinaSvensson talade om nyckelord i biståndet, nämndehon inte med ett enda ord vikten av att satsa på enlandsbygdsutveckling. Inte heller i huvudanförandetfanns detta viktiga område med.När tre fjärdedelar av världens befolkning lever pålandsbygden - andelen är ännu högre i fattiga länder -är satsningar just på landsbygden och på landsbygds-utveckling mycket mer än en fråga om ett hunger-problem i världen. Jag skulle gärna se att KristnaSvensson litet mer utvecklade sina synpunkter påCenterns absoluta krav på ökade satsningar på enlandsbygdsutveckling, som gäller såväl småindustriellverksamhet som miljösatsningar och annat som gör attbefolkningen kan stanna kvar på landsbygden och intetvingas flytta till städerna, något som skulle innebäramiljöförstöringar.Så några ord om syn i volymfrågan. Vihar noterat att naturligtvis är det partisidan av Socialdemokraterna som vill spara mest påbiståndsvolym. Att vill spara på bi-ståndsvolymen förvånar inte.Anf. 75 TREDJE VICE TALMANNENRepliken gäller inlägg.Anf. 76 () replikHerr talman! Däremot förvånar det mig att Social-demokraterna, som har haft "solidaritet" som ett avsina honnörs- och nyckelord så länge jag hört talasom socialdemokratisk politik, slår sig samman medModeraterna i en fråga som gäller solidariteten medde fattigaste i världen.Anf. 77 () replikHerr talman! Det var ju mycket som jag inte sade imitt anförande. Landsbygdsutvecklingen är naturligt-vis en stor fråga. Jag tycker att man kan se den kopp-lad till den situation som kvinnorna i har.Insatser för att förbättra villkoren och förhållandenapå landsbygden innebär att man också förbättrar vill-koren och förhållandena för kvinnor. I är detkvinnorna som är odlarna osv.Sedan är det naturligtvis väldigt viktigt att man ut-vecklar och vidareförädlar det man producerar. Det ärväl någonting som kommer, och viskall vara beredda att stödja en sådan utveckling. Detär alldeles självklart.När det gäller volymfrågan anser jag mig ha sagtvad jag har att säga om den.Anf. 78 () replikHerr talman! Visst var det mycket som KristinaSvensson inte sade i sitt anförande. Jag är nu litet mertillfredsställd, eftersom jag åtminstone har fått detlöftet, att Socialdemokraterna vill satsa på industriellverksamhet för att göra det möjligt att utveckla lands-bygden. Detta skulle naturligtvis också gynna kvin-norna.Att jag tog upp denna fråga beror på att tre fjärde-delar av befolkningen bor på landsbygden. För atthjälpa människorna bort från fattigdomen måste vigöra satsningarna där den största delen av befolkning-en bor och där det är som allra fattigast.Anf. 79 () replikHerr talman! Jag vill bara klargöra följande. OmIngbritt Irhammar syftade på specifika motionskrav,kan jag naturligtvis inte här i kammaren stå och yrkabifall till dem. Det pågår en utskottsbehandling justnu. Var den landar får vi se.Anf. 80 ()replikHerr talman! sade att hon harsagt vad hon har att säga i volymfrågan. Jag kan tänkamig att upplever det som tjatigt närjag kommer tillbaka till den frågan. Jag gör det i allafall.Jag tog upp två områden i mitt anförande. Det varvolymfrågan, som jag utvecklade ganska utförligt. Detvar vidare demokratifrågan.Att jag, trots allt, tar upp detta en gång till berorpå att det upplägg hade i sitt anfö-rande andades det vi har hört tidigare i kammaren,nämligen att nu när biståndet blir lägre måste vi blieffektivare.Detta är litet försåtligt. Det ger dem som inte är såintresserade av att vi skall upprätthålla enprocentsmå-let argumentet ju lägre bistånd, desto effektivare. Detär fel argument.Biståndet skall vara effektivt och av bättre kvalitetoberoende av om målet är 0,97, 1,0, eller 1,3. Vi skallalltid jaga effektivitet och kvalitet i biståndet.Kristina sade att fortfarande ärett föredöme. Jag är rädd att de signaler som sändsut från i samband med de beslut som kommeratt fattas i denna kammare om någon månad eller såkommer att vara felaktiga. blir inte längre ettföredöme. tappar i trovärdighet.Delar min uppfattning att en-procentsmålet var en moraliskt bindande målsättningoch ett åtagande som skulle verka oberoende av omsvensk ekonomi gick upp eller ned? Jag har alltiduppfattat enprocentsmålet som just en garanti även isvåra tider.Anf. 81 () replikHerr talman! Först vill jag göra ett klargörande.När jag talade om minskande överföringar och resur-ser i mitt anförande, talade jag om det totala bi-ståndsflödet. Det var inte från utan i det störreperspektivet.Man skall alltid ha kravet på sig att vara effektiv.Det är väl alldeles självklart. Men jag tycker att ut-maningen är desto större när vi befinner oss i läget attfrysa biståndet på den nominella nivån.K-G Biörsmark frågade om det var ett moralisktåtagande eller ej. Det är väl ingen hemlighet attmånga av oss tycker att det är svårt att det hela liggerstilla. Det är de facto så att den positiva ekonomiskautveckling vi förväntar oss i , med ekonomiskaprogram framlagda från socialdemokratiskt håll, skallge positiv tillväxt. Det betyder de facto att biståndetrelativt sjunker.Men då måste man se denna fråga i ett något stör-re och längre perspektiv. Vi måste komma igenomdetta för att bli så stabila i vår ekonomi att vi kanåtergå till det tidigare åtagandet om 1 %.Jag hade för avsikt att inte här i kammaren disku-tera orsakerna till varför svensk ekonomi har fått ensådan negativ utveckling. Ytterst är detta ändå vad dethela handlar om. Vem som bär eller inte bär ansvarettänker jag inte diskutera här.Anf. 82 ()replikHerr talman! Jag förstår inte riktigt det sista somsades. Jag har inte tagit upp frågan om vem som haransvaret. Jag förstod inte riktigt den kommentaren.Jag återkommer till det resonemang som jag tyck-er kan vara litet försåtligt och som ger fel signaler tilldem som attackerar biståndet, nämligen att utmaning-en blir desto större om vi har mindre resurser. Utma-ningen blir lika stor vare sig vi har som mål ellerinte. Jag tycker att skall lämna dentypen av resonemang därhän. Det ger fel signal ochnågot slags ammunition för dem som attackerar bi-ståndet.Precis som säger gör en positivekonomisk utveckling - om det blir så - att eftersomvi bestämmer oss för att frysa biståndet ett antal årframöver, och det skulle bli en bra ekonomisk ut-veckling, sjunker andelen automatiskt.Äventyrar ett åtagande om svensk ekonomi?Jag tror inte det. Det är inte så att svensk ekonomi ståroch faller på om vi ger av bruttonationalinkoms-ten till de fattiga länderna. Det är också fel resone-mang. Det är inte så att detta enskilda åtagande skulleäventyra utvecklingen av svensk ekonomi. Vi har engång lagt fast enprocentsmålet, och det är ett svek attinte upprätthålla det även när ekonomin i Sverigebefinner sig i ett bekymmersamt läge.Anf. 83 () replikHerr talman! Vi för angående samtliga samhälls-sektorer effektivitetsresonemang. Jag tycker att det ärganska naturligt att jag tar upp den frågan även i dethär sammanhanget.Egentligen tycker jag inte att kds, ochCentern är riktigt trovärdiga. Varför gjorde ni intenågonting själva under den förra mandatperioden?Varför höjde ni inte upp till den volym ni talar om?Anf. 84 () replikHerr talman! Jag har uppfattat att målet för bistån-det är att biståndet skall vara oljan i motorn för attavskaffa fattigdomen. Vi har också sett att det går attgöra detta på en ganska , , i en radländer som tillhör u-världen, framför allt i Stillahav-sasien. Det har gått via frihandel, demokrati, respektför mänskliga rättigheter, marknadsekonomi och ettstabilt rättssamhälle som skapar grunden för en nä-ringslivsexpansion. Det tycker jag är positivt.Jag tycker att det är bra när sä-ger att vi skall koncentrera oss på . Det är därproblemen finns. Det är det som gör att jag bl.a. villslå vakt om NGO:s kyrkor, som faktiskt har visat sigkunna nå ut till de fattigaste människorna i de fattigaländerna. Det har skett på ett sätt som jag tror ettaldrig så stort super-SIDA med en fast egenregiverk-samhet som expanderar någonsin kan göra.Vidare har vi . Där vill jag särskiltunderstryka på fråga betydelsenav IFC. Man behöver där hjälp att lämna en socialis-tisk planekonomi och komma över till privata verk-samheter och marknadsekonomi. Det är naturligtvisockså viktigt med IDA:s verksamhet när det gällerfattigdomsbekämpning, tillväxtstimulanser och håll-bar utveckling.Anf. 85 () replikHerr talman! Det var framför allt det sista som jagvar intresserad av att få veta, t.ex. var ni står i frågaom påfyllning av och andra länder. Vi vet att detfinns komplikationer. Om vi tycker att det hela är brahandlar det verkligen om att utöva påtryckningar föratt nå ett gott resultat. Det kan vi som politiker görapå många sätt.Jag har inte hört talas om något super-SIDA.Tvärtom. När de olika myndigheterna sammanförskommer vi att göra vinster på många sätt. Jag nämndei mitt anförande administrativa vinster. Vi kommer attfrigöras från de överlappningar som har skett tidigare.Jag vill också säga att jag har den allra största re-spekt för det arbete som enskilda organisationer göroch det som volontärerna gör; jag är mycket impone-rad av det arbetet. Jag har också sett många godaexempel på att detta är ett biståndsarbete som nårfram och leder just till förändringar av människorsvillkor. Men sedan måste vi ha många olika sortersbistånd, på olika nivåer. Man kan inte renodlat sägaatt vi bara skall ha bistånd t.ex. genom enskilda or-ganisationer, utan det krävs så många olika insatser.Anf. 86 () replikHerr talman! Det är just det som sade sist som gör att jag tycker att det är så oer-hört viktigt att man inte överlämnar ansvaret för detsvenska biståndet till en jättelik organisation medegenregiverksamhet - kalla det super-SIDA, Fenixeller vad som helst. Man bör i stället behålla ansvaretinom den politiska sfären, dvs. inom regeringen ochUD, så att man därifrån får den flexibilitet som ensuccessiv övergång till en upphandling av projektdirekt från UD ger.Jag vill ställa en direkt fråga. När vi nu är överensom att insatserna skall göras, framför allt i , harvi fört fram önskemålet att skall få en årligrapportering från UD om MR-läget - som vi allatycker är viktigt, speciellt i många -som är mer utförlig än vad som förekommer i bi-ståndsboken. Det är naturligtvis angeläget för samtli-ga länder, men alldeles speciellt för de länder där viär involverade. Jag vill gärna veta om är villig att medverka till en sådan utökad rappor-tering om MR-läget i våra biståndsländer.Anf. 87 () replikHerr talman! När det gäller det som upp först, tycker jag att det är väldigt viktigt skall ha klara roller, som jag nämnde, mellanämbetsverk och departement. Jag är rädd för att detkan bli litet diffust med det förslag som det gäller förslaget om en redovisning av MR-läget har jag inte helt klart för mig vad som står imoderaternas motion. Men det är väl självklart att detär bra om vi får rapporter om sådana saker, precissom vi får rapporter om hur man arbetar i Världsban-ken, som andra har tagit upp i sina motioner. Jagtycker personligen att det är alldeles utmärkt.Anf. 88 () replikHerr talman! får det nästan attlåta som om det mesta av det svenska biståndet gickvia de ideella och frivilliga organisationerna. Men detär så att det har rört sig om 1 miljard av drygt 13miljarder kronor. vill regeringen skära ner dettamed 150 miljoner, vilket vi kraftigt avvisar. Jag villfråga vad det kommer sig att man vill göra den ned-skärningen. Det har ju visat sig att de enskilda organi-sationerna, genom väldokumenterad kompetens ocherfarenhet och just därför att de är så nära människor-na, utför det bistånd vi alla är överens om är det mestaktuella. Dessutom kan vi inte negligera de här orga-nisationernas starka förankring i , där de på ettmycket utsökt sätt påverkar biståndsviljan.Sedan vill jag också fråga vad det kommer sig ökar avräkningen när det gäller flyktingbiståndet.Andelen flyktingar från biståndsländer är nu bara7 %. Man klagade väldigt mycket under den förraregeringsperioden och sade att det bara var motiveratmed en avräkning på . Somjag sade tidigare, vill man nu utvisa tusentals flyk-tingar från . Hur kan det då komma sig att mananser att det nu behövs flyktingbistånd på 965 miljo-ner?Anf. 89 () replikHerr talman! Storleken på de olika anslag som re-geringen har föreslagit i budgetpropositionen är na-turligtvis relaterad till den totala summan.Vår syn på enskilda organisationer skiljer sig intefrån vare sig , , eller syn.Jag tror att de flesta av oss som sitter i utskottet harsett ute på fältet hur enskilda organisationer arbetar,och vi är fulla av beundran för deras arbete och vadde uträttar. Men vi har inte mer pengar än så här, ochvi fördelar dem. Det är många olika anslag, och vi kaninte lägga - nu överdriver jag naturligtvis - hela pot-ten på enskilda organisationer. Jag tror inte heller attIngrid föreslår det.Frågan om avräkningen för asylkostnaderna kan vita upp och fortsätta att diskutera vid utskottsbehand-lingen.Anf. 90 () replikHerr talman! Det låter lovande att vi skall åter-komma till frågan om avräkningen av asylkostnadernai utskottet. Jag hoppas att vi då skall komma fram rimligare summa.Jag vill upprepa att det är en minimal andel av bi-ståndet som går via de frivilliga organisationerna ochatt vi tycker att andelen 1 miljard borde ha varit kvar.Jag kan inte låta bli att fråga vad menar med att säga att biståndsnivån ligger kvar.Det gör den ju inte, om man ser över den här valperi-oden. Vi måste ändå se vart vi är på väg. Redan nugår nivån alltså ned till 0,87 eller , beroende påutvecklingen under det här året. Vid valperiodens slutkommer den förmodligen att hamna på , ellert.o.m. - om det går så pass bra som vialla önskar. Då kan man väl inte säga att den nuva-rande nivån ligger kvar.När vi gjorde vissa små sänkningar var det inomrimlighetens gräns, så att vi skulle kunna kommauppåt igen. Vi ligger verkligen kvar på samma nivåunder det här året och även nästkommande år. Däri-från hoppas vi kunna lyfta. Men när man skall försökalyfta från en nivå , som det kanske blirfråga om , kan man verkligenifrågasätta trovärdigheten. Jag skulle ha velat se meropposition från dem som opponerade mycket kraftigtunder den förra regeringsperioden.Anf. 91 () replikHerr talman! laborerar medmycket hypotetiska antaganden. Jag har mycket svårtatt föreställa mig att vi socialdemokrater skulle accep-tera att svenskt bistånd ligger . Jag kan ståhär i kammaren och säga att det inte är tal om det. Omvi får en positiv utveckling av den svenska ekonominkommer vi - det står i budgetpropositionen -naturligtvis att ta upp en ny diskussion om vilkamöjligheter vi har att reglera det här.Övriga utrikespolitiska frågorAnf. 92 ()Herr talman! Dagens politiska världsordning ingerstora förhoppningar. Efter har envåg av demokratisering gått över världen, och fler avvärldens länder styrs av regeringar som utsettsav folken i fria val.Den stora omvälvning som kommunistdiktaturer-nas fall i innebar har lett till att flertalet avdessa länder är demokratiska eller visar tydligatecken på en framväxande demokrati.Samtidigt måste vi med stor oro konstatera att kri-get i det fortsätter. Vi har ävenunder mycket påtagligt genom TV:sförsorg upplevt en rad nya övergrepp på den försvars-lösa civilbefolkningen.Även kriget i och de ryska truppernassvåra övergrepp på civilbefolkningen som detta fördemed sig har upprört det övriga Europa.De konflikter som vi ser i flera av de nya,självständiga stater som bildats efter Sovjetunionensoch upplösning visar på nödvändighetenoch behovet av hjälp från det övriga och frånvärldssamfundet med att bygga upp fungerande de-mokratier, där respekten för mänskliga rättigheter bliren självklarhet.Lika viktigt är det att vi tidigt och med kraft rea-gerar på alla former av övergrepp och brott motmänskliga rättigheter. Det har vi moderater alltidhävdat.Dagens konflikter eller hot om konflikter orsakas iflera fall av att regeringarna inte accepterar sina mi-noritetsbefolkningar. Minoritetsfrågorna kommer attspela en viktig roll i europeisk politik under lång tidframöver. Det är därför nödvändigt för en framtidastabil utveckling i dessa nya länder att de i sina kon-stitutioner har tillfredsställande skydd för mänskligarättigheter och för minoritetsrättigheter. harnu genom sitt medlemskap i stora möjligheter attmedverka till att så sker.Men, herr talman, stora och dramatiska föränd-ringar sker också i . Det gäller inte minst län-derna på . År har här brutalainbördeskrig rasat, med förfärliga dödssiffror.I kunde svälten bringas under kontrolltack vare FN:s stora insatser.