prot · GI0987 · 1995-04-06 00:00:00 — Det kan ge väldigt allvar-liga konsekvenser.Utvecklingen går mot att det sker en uppdelning imiljöpoliser, narkotikapoliser och poliser som är merinriktade på ekonomiska brott. Dessa poliser special-utbildas alltså inom ett område. Det kräver ju ocksåväldigt duktig personal.Precis som regeringen tycker vi att fortbildningenav redan utbildade poliser skall fortsätta, med miljö-rätt, som jag sade tidigare. En lösning skulle kunnavara att det finns för poliser, som inom andra utbild-ningar, en grundutbildning och att man sedan kanvälja ett specialområde.Anf. 85 ()Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 13.Vi kristdemokrater accepterar inga besparingarinom rättsväsendet. Polisen kan säkerligen rationalise-ra och effektivisera sin verksamhet. Dessa effektivi-seringsvinster skall komma polisväsendet till godo.Ingen har väl intryck av att vi i har enöverdimensionerad poliskår.Ett av de viktigaste brottspreventiva medlen ärhög upptäcksrisk. Upptäcksrisken för flera typerav brott av försumbar eller knappt mätbar. Jag tänkerinte bara på rättsväsendets kollaps inför den ekono-miska kriminaliteten utan även på tryggheten i sam-hället i stort avseende våldsbrott, skadegörelse ochförmögenhetsbrott. Vem fick senast sitt lägenhetsin-brott utrett och uppklarat? Vem kan acceptera attmänniskor blir nerskjutna på öppen gata, nerslagnaoch misshandlade?Polisen kan inte finnas överallt jämt och ständigt,men den insats som görs är inte tillräcklig.Självfallet finns det inget utrymme för att montera nerdelar av polisväsendet, t.ex. verksamheten vid . Med den allvarliga brottsutveckling somvi har får vi inte heller negligera att minskningarav polisiära resurser leder till ökad privat justis. Dettaär ingen acceptabel utveckling. En av samhälletskärnverksamheter är att upprätthålla en rättsordningoch i denna förbehålla utnyttjande av våld i statenshänder. Så är inte fallet , och det är allvarligt.Helt oberoende av den statsfinansiella krisenmåste rättsväsendet upprätthållas. Förmåner av väl-färdskaraktär måste vika för vitala konstitutionellaintressen av det civilrättsliga samhällets fortbestånd.Anf. 86 ()Fru talman! Den svenska polisen är just nu inne ien ytterst dynamisk utvecklingsprocess. Nyckelord idenna omställning är målstyrning, ett problemoriente-rat arbetssätt, närpolisverksamhet och kvalificeradbrottsutredningsverksamhet.Målstyrningen syftar till att ge polisväsendet ettstörre ansvar och en ökad frihet över ekonomi ochverksamhet. Regering och riksdag fastställer sålundanumera bara de övergripande verksamhetsmässigaoch ekonomiska ramarna för polisen.Det problemorienterade arbetssättet innebär attpolisen mer aktivt skall använda sin kunskap omkriminella handlingar och deras orsaker till att för-hindra att brott uppkommer. Polisen skall inte baravara reaktiv utan arbeta aktivt och förebyggande.Närpolisverksamheten syftar till att polisens gene-ralistkompetens bättre tas till vara och att det lokala,vardagsnära polisarbetet uppvärderas och kommernärmare medborgarna.Den kvalificerade brottsutredningsverksamhetenär den andra sidan av det "polisiära myntet". Närpoli-sverksamheten kompletteras med en organisation påcentral och regional nivå som har kraft, kompetensoch kunnande att ta itu med den allra grövsta brotts-ligheten.Kring detta - målstyrningen, ett problemorienteratarbetssätt, närpolisverksamhet och den kvalificeradebrottsutredningsverksamheten - råder bred politiskenighet. Denna enighet är en styrka för polisväsendet.Vi må ha delade meningar om enskildheter, men omhuvudinriktningen råder enighet.Låt mig, fru talman, emellertid kommentera två avde reservationer som är fogade till utskottets betän-kande. Först frågan om vilket slags brottslighet poli-sen skall prioritera.I regeringens proposition anges mycket tydligt attkriminalpolitiken i sin helhet skall ägna särskild upp-märksamhet åt fyra frågor: det brottsförebyggandearbetet, kampen mot narkotikabrottsligheten, en kraft-samling mot våldet och kampen mot den ekonomiskabrottsligheten. Detta upprepas sedan under proposi-tionens polisavsnitt.I reservation 1 från och Folkpartietkan man få intrycket att regeringen och utskottetsmajoritet inte anser att narkotikabrottsligheten skallvara ett prioriterat område för polisen. Så är givetvisinte fallet.Jag måste konstatera att det är litet trist att manhär försöker frammana en åsiktsskillnad mellan parti-erna när någon sådan i själva verket inte finns. Nar-kotikabrottsligheten skall bekämpas av polisen, varhelst den förekommer.Den andra kommentaren till reservationerna gällerdetta betänkandes huvudfråga, nämligen de bespa-ringar som kommer att falla på polisväsendets lott.Fru talman! Samma vecka som det i an-ordnas en särskild debatt med anledning av det akutaallvarliga statsfinansiella läget, samma vecka somregeringen - tillsammans med - läggerfram ett omfattande program för att sanera statsfinan-serna ligger på bord förslag om att fredaen samhällssektor, rättsväsendet, från besparingar näralla andra skall vara med och ta sitt ansvar.Det är måhända en ödets ironi för Moderata sam-lingspartiet och kds att dessa händelser råkar samman-falla. Det får sägas vara dålig politisk tajming, ominte annat.När justitieutskottet behandlade regering-ens ekonomisk-politiska proposition, dvs. den sominnehöll det första stora besparingspaketet under dettariksdagsår, uttalade utskottet följande i anslutning motion av Moderata samlingspartiet:"Utskottet vill först konstatera att det allvarligastatsfinansiella läget gör att inget område kan undan-tas från besparingar. Enligt utskottets mening är detockså möjligt att genomföra besparingar inom utskot-tets beredningsområde utan att centrala värden sättspå spel, förutsatt att besparingskraven anpassas till dekrav som bör ställas i ett rättssamhälle.Mot den bakgrunden finner utskottet det omöjligtatt, som föreslås i motionen, helt och hållet freda ensamhällssektor från besparingar när alla andra områ-den tvingas bidra till saneringen av statsfinanserna. "Vidare konstaterade utskottets mycket breda ma-joritet, bestående av , ,, och , att ettsådant här fribrev kan få allvarliga konsekvenser förjust kampen mot brottsligheten. Man skrev så här:"Inte minst från kriminalpolitiska utgångspunkter ärdetta oacceptabelt. Rättsväsendet i sig kan aldrigkompensera att brottsförebyggande åtgärder gentemotbarn och ungdomar i skolor och socialtjänst sätts påundantag genom ytterligare besparingar i dessa sekto-rer. "Så är det naturligtvis. Just så blir resultatet av attundanta rättsväsendet från besparingar när alla andrafår bidra till sådana. Andra verksamheter drabbas somdirekt har bäring på kriminalitetens omfattning.Jag måste säga att här avslöjas hur kortsiktigt dessvärre tänker i kriminalpolitiken. Maninser inte sambanden, förstår inte orsakerna. Aldrig såmånga poliser kan inte kompensera dåliga uppväxt-villkor för barn och unga.I Moderata samlingspartiets reservation 9 finns enmening som jag anser inte kan få passera obemärkt.Där står nämligen följande: "Ett stopp för rekryteringav nya poliser innebär - - - tvärtom en påtaglig riskför att brottsligheten och otryggheten i samhälletökar. "Detta, fru talman, är enligt min uppfattning ingen-ting annat än ren och skär skrämselpropaganda. Faktaär nämligen följande.Riksdagen hade 1992 inget att erinra mot dåva-rande justitieminister förslag om attantalet poliser i riket skall vara 16 700. I sommarkommer vi att ha knappt 17 500 poliser, klart fler änriksdagens mål.Om ingen intagning till sker underkommande budgetår, vilket regeringen nu föreslår isitt besparingsprogram, kommer antalet poliser år1998 att vara 17 200, alltså klart över det mål somriksdagen fastställde 1992.Alltså: T.o.m. kommer antalet poliser attöverskrida det antal poliser som har upp-ställt som mål, även om ingen intagning sker till Po-lishögskolan under nästa budgetår. Minskningen avdet faktiska antalet poliser blir försumbar, och detförst 1998.Visst kommer besparingarna att ställa stora kravpå rättsväsendet och polisväsendet - det är inget tvi-vel om den saken. Det krävs bl.a. att rationaliserings-arbetet bedrivs med kraft och på ett sätt att nedskär-ningar av den operativa verksamheten undviks. Där-utöver måste förbättra sina systemför uppföljning av tillsyn av polisverksamheten.Justitieutskottet förutsätter i detta sammanhang attregeringen noga och fortlöpande följer förändringsar-betet och, när detta kommit längre, låter utvärdera deti lämplig form och därefter redovisar det för riksda-gen.Låt mig avslutningsvis peka på en mycket viktigpunkt, där utskottet kunnat enas kring en gemensammotion från samtliga partier med undantag för Mode-raterna, nämligen att regeringen med kraft inom EUmåste driva frågan om bekämpning av barnpornografioch utnyttja de möjligheter som EU-samarbetet kanerbjuda. Detta bör ge regeringen till känna.Med detta, fru talman, ber jag att få yrka bifall tilljustitieutskottets hemställan på de däri fogade punk-terna och avslag på samtliga reservationer.Anf. 87 ()Fru talman! Jag kan konstatera att det råder enganska stor diskrepans mellan de uttalanden, löftenoch utfästelser som regeringspartiet binder sig för delsi propositionen, dels i utskottets skrivningar. Jagefterlyste i mitt inlägg en förklaring till de effektersom neddragningarna får när det gäller de åtgärdersom regeringen vill sätta in och som drabbar framförallt den lokala operativa verksamheten.Svaret jag får är att vi lever på ödets ironi, somPär Nuder säger, och menar att vi inte på något sätttar ekonomiskt ansvar när vi vill värna alla samhälletsinvånare, inklusive de svagaste i samhället, genom attse till att polismakten har den inte bara numerär utanockså slagkraft som krävs för att den skall klara sinauppgifter.Pär Nuder kan läsa i våra motioner, där det finnsmycket tydliga heltäckande ekonomiska lösningar föralla de politiska områdena, inklusive justitieområdet,som talar om vilka totala prioriteringar vi gör. Tillskillnad från den i och för sig väl utvecklade verbalakonst som socialdemokraterna ägnarsig åt, genom att som gör säga: Vi villprioritera narkotikabrottsligheten, vi vill prioriteraekobrottsligheten osv.Men hur klarar ni prioriteringarna, ,med de neddragningar som ni vill genomföra med detbetänkande som föreligger? Tala om för oss alla, inteminst för poliskåren, var besparingarna kommer attslå igenom någonstans! Är det ute på fältet, där po-lismännen skall finnas, eller är det bara i betänkandet,där ni försöker gömma er bakom en rad skrivningar?Jag tycker att det är på sin plats att ni verkligenstår för konsekvenserna och inte verbalt försökergömma er och skjuta skulden på andra.Anf. 88 ()Fru talman! skullejag tro, röstade samtliga moderata ledamöter i kam-maren bifall till en reservation som gällde beräknandeav medel till museum. Där finns följandemycket tänkvärda mening: Med hänsyn till rådandeekonomiska läge är det enligt utskottets uppfattningviktigt att alla sektorer bidrar till saneringen av stats-finanserna. Den meningen delar jag. Den kan ävenöversättas just till rättsväsendets område, som vi nuhar att behandla.Med tanke på det statsfinansiella läge som Sverigebefinner sig i går det naturligtvis inte att skriva ut ettfribrev för en speciell samhällssektor, särskilt inte närman ställer krav på att andra samhällssektorer som hardirekt bäring på det som polisen har att hantera, näm-ligen kriminalitet, skall friskrivas.Faktum är ju, , som jag sade i mittinledningsanförande, att antalet poliser genom stoppetav intagning till inte kommer attminska . Om motsätter sigdenna besparing må så vara. Men hur många poliseranser att det behövs i ? Varförökar man i sitt budgetalternativ inte på med ytterligarepoliser, så att brottsligheten skulle kunna gå ner radi-kalt? Det svaret anser jag att är kam-maren skyldig.Anf. 89 ()Fru talman! Jag sade redan i mitt inledningsanfö-rande att det inte finns någon möjlighet att fastställaett exakt antal poliser som skall finnas. Det är om-ständigheterna som kräver att vi skall ha tillräckligtmed polisresurser för att klara de behov och de mål-sättningar som riksdag och regering har uttalat.När svänger sig med tal som 17 000poliser vill jag notera att det inte var de borgerligapartiernas sifferlek som ledde fram till den siffran.Det är en numerär som den socialdemokratiska rege-ringen har fastställt. Vi känner oss inte trygga med ettvisst antal poliser, utan trygga först när de klarar attlösa de uppgifter de ställs inför.Fru talman! , , antog viförslag i ett betänkande från justitieutskottet där vi ifull enighet mycket tydligt markerade att vi skullegöra ett krafttag vad gäller satsningarna på ekobrotts-ligheten. Vi har gjort liknande uttalanden när detgäller satsningarna på narkotikabekämpningen.Vi har, , i och för sig lärt oss att rege-ringens politik är något av en färskvara som har enmycket begränsad hållbarhet, men har det som uttala-des om de här stora satsningarna, somutskottet var enigt om, plötsligen omvärderats till att inte gälla? Är det den ekonomiska politik ni villslå vakt om?Vi har klart markerat i våra resp. motioner, somjag har redogjort för, att vi har täckning förde olika förslag som vi har lagt fram. Vi har valt attspara på administration och på säkerhetspolissidannär det gäller de anslagspunkter som vi har i dennahemställan. Men ni har dragit ner på framför allt denoperativa verksamheten. Det tycker vi är allvarligt,därför att det drabbar den verksamhet där medborgar-na har förväntningar på att kunna känna trygghet. Detkommer ni inte att kunna erbjuda.Anf. 90 ()Fru talman! Låt oss gå till dem som har att hanterabesparingen i praktiken. Låt oss gå till poliserna själ-va och höra vad de har att säga om det förslag som vinu har att ta ställning till.Så här skriver ordförande strax efter det att budgetpropositionen pre-senterades: Visserligen en del dramatik i budgetensdrastiska sparkrav också för polisens del. Men spar-kravet i sig får inte tilldra sig vårt största intresse. Vihar trots allt klarat oss relativt bra. Sparkravet är enrealitet. Utmaningen ligger i hur vi i samspel mellanregeringskansli, Rikspolisstyrelse och förbund skallkunna slå vakt om den utvecklingsprocess som nupågår inom polisen.Sedan utvecklar hur det här skallkunna gå till inom befintliga resurser, med hänsyntagen till den besparing som är nödvändig avstatsfinansiella skäl.Låt mig också avslutningsvis kommentera fråganom vilken typ av brottslighet som polisen skall priori-tera. Det råder faktiskt inga delade meningar på denhär punkten. Polisen skall prioritera narkotikabrotts-lighet.Jag vet inte hur jag skall kunna övertyga modera-terna om det här, men jag tror att det finns ett sätt,nämligen att hänvisa till egen förträff-lighet i det här avseendet under den gångna mandat-perioden. I regeringens proposition står nämligenföljande: Polisens insatser mot narkotikabrottslighetenmåste fortsätta med oförminskad kraft. Regeringennoterar att polisen mellan budgetåren 1992/93 och1993/94 ökat sina resurser mot narkotikabrott med ca5 %.Så står det - med oförminskad kraft. Vi skall alltsåvara lika duktiga som polisen var somGun var justitieminister. Därom råder ingatvivel.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutJuU14 Anslag till polisväsendet, m.m.Mom. 1 (narkotikabrottslighet)1. utskottet2. 1 (m, fp)Votering:207 röster för utskottet92 röster för res. 150 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösternaFör utskottet: 143 s, 22 c, 16 v, 15 mp, 11 kdsFör res. 1: 74 m, 18 fpFrånvarande: 18 s, 6 m, 5 c, 8 fp, 6 v, 3 mp, dsMom. 2 (miljöbrottslighet)1. utskottet2. 2 (mp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 12 (besparingar under /96)1. utskottet2. 9 (m)3. res. 10 (c)4. res. 11 (fp)5. res. 12 (mp)6. res. 13 (kds)Förberedande votering 1:15 röster för res. 1212 röster för res. 13270 avstod52 frånvarandeKammaren biträdde res. 12.Förberedande votering 2:18 röster för res. 1115 röster för res. 12267 avstod49 frånvarandeKammaren biträdde res. 11.Förberedande votering 3:23 röster för res. 1018 röster för res. 11259 avstod49 frånvarandeKammaren biträdde res. 10.Förberedande votering 4:72 röster för res. 923 röster för res. 10205 avstod49 frånvarandeKammaren biträdde res. 9.Göthe () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats ha röstat nej.Huvudvotering:161 röster för utskottet74 röster för res. 965 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna.För utskottet: 143 s, 17 v, 1 mpFör res. 9: 74 mAvstod: 22 c, 18 fp, 14 mp, 11 kdsFrånvarande: 18 s, 6 m, 5 c, 8 fp, 5 v, 3 mp,4 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av andre vice talmannen medgav kam-maren att de ärenden som hann debatteras färdigtunder dagens sammanträde fick avgöras i ett sam-manhang vid morgondagens arbetsplenum.12 § Anslag till domstolsväsendet, m.m.FöredrogsJustitieutskottets betänkande 1994/95:JuU15Anslag till domstolsväsendet, m.m. (prop.1994/95:100 delvis)Anf. 91 (m)Fru talman! Till detta betänkande om domstolsvä-sendet har vi moderater fogat tre reservationer och ettsärskilt yttrande. Två av reservationerna behandlaranslagsfrågor, den tredje behandlar våra synpunkterpå sammansättningen av ochTjänsteförslagsnämnden. Vårt särskilda yttrandehandlar om parlamentarisk medverkan i Domarutred-ningen.Låt mig inledningsvis, fru talman, markera attdomstolsväsendet har en central roll i den demokra-tiska rättsstaten. Domstolsväsendet utgör rättsväsen-dets viktigaste grundpelare och är ytterst den enskildemedborgarens rättssäkerhetsgaranti. Därför är det avså utomordentligt stor betydelse att vårt domstolsvä-sende fungerar, att det har rimliga villkor, att detorganiseras på rätt sätt och att man inte stryper dettadomstolsväsende genom farliga besparingar. Jagåterkommer till det senare.Domstolsväsendet befinner sig nu i ett intensivtutvecklingsskede och står inför omfattande organisa-toriska förändringar. Huvuddelen av reformarbetethar påbörjats och bedrivits under den borgerliga re-geringsperioden. Det är roligt att regeringen har full-följt initiativ som tagits tidigare.Ledstjärnorna i reformarbetet har varit att renodladomstolarnas uppgifter till rättsskipning och avlastadomstolarna olika typer av förvaltningsuppgifter somav tradition ankommit på dem. Tyngdpunkten i rätts-skipningen bör ligga i första instans och överprövning- inte omprövning - bör vara andra instansens upp-gift, medan de högsta domstolarna mera har rättsska-pande och prejudikatbildande uppgifter.På det organisatoriska och administrativa områdetbör domstolarna ges förutsättningar att själva, medstöd av som central förvaltning-smyndighet, svara för sitt utvecklingsarbete och tillseatt de krav som rättssäkerhet och rättsstatsprinciper iövrigt ställer på den dömande verksamheten blir till-godosedda.Vår uppfattning är att specialdomstolar bör sålångt som möjligt avskaffas och deras uppgifter fogasin i det allmänna domstolssystemet.Reformarbetet har bedrivits med hänsyn till attSverige genom medlemskap i och inkorporering iEuropakonventionen om mänskliga rättigheter ochgrundläggande friheter fått en ny rättslig miljö därdomstolarna blir direkt berörda.Det är mot denna bakgrund angeläget att det arbe-te som bedrivits i bl.a. Hovrättsprocessutredningenförs vidare, och att den andra etappen do-marutredning påbörjas utan dröjsmål.Det är därför, fru talman, som vi moderater medviss förvåning noterar att det arbetet från regeringenssida uppenbarligen är tänkt - i strid mot direktiv - attske utan parlamentarisk medverkan. Det har vi alltsånoterat i det särskilda yttrande som vi fogat till betän-kandet.Mot den bakgrunden - att vi uppfattar domstol-sväsendet så centralt - är det naturligt att vi från mo-derat sida agerar mot de omfattande besparingar re-geringen föreslår. Vi tycker det är utomordentligtolyckligt att sådana föreslås. Man kan konstatera attunder de närmast föregående åren har domstolarna påolika sätt - rapporter har entydigt vittnat om det - fåtten alltmer orimlig arbetsbörda. Det kom kontinuerligtrapporter om detta. Under de sistatvå tre åren tog man krafttag mot detta. Glädjande nogkunde man då förmärka att vi fick en mindre ökningav ärendebalanserna mot förut - det t.o.m. noteradesvissa minskningar. Det var inga dramatiska minsk-ningar, men det var ändå glädjande att inte försäm-ringen fortsatte.Förra året när man behandlade anslagen till dom-stolsväsendet fanns en bred enighet mellan regeringoch opposition om att inte göra besparingar. att det nuvarande regeringsparti som då var iopposition föreslog en liten ökning av anslaget tilldomstolsväsendet på något tiotal . Dåfanns alltså en genuin uppslutning i denna kammareom vikten och värdet av att satsa på domstolsväsendetoch se till att fortsätta den fina utvecklingen att ommöjligt få ned ärendebalanserna.Det låter så anonymt med ärendebalanser, fru tal-man, men det handlar om att människor av kött ochblod får sin sak prövad i rimlig tid. Detta tillhör rätts-statens mest elementära insatser. Folk skall inte behö-va vänta och vänta på att få sin sak prövad. Ordetärendebalans är som sagt ibland litet anonymt. Därförär det viktigt att man lyfter fram vad det betyder förden enskilda människan. Det är viktigt ur rättssäker-hetssynpunkt.Det var alltså en utveckling som var på glädjandeväg. Men har regeringen kommit med ett förslag ibudgetpropositionen där neddragningar i storleks-ordningen föreslås. Det harockså blivit utskottets majoritets uppfattning.Det är alldeles uppenbart att när man presenterarbesparingar i storleksordningen så kommerdetta att få negativa konsekvenser för domstolarnasarbete. Även om man genomför förändringar av olikaslag i regelsystemet - de skall fortsätta, det vill vigärna instämma i, det är bra att det finns en uppslut-ning kring detta - är det naturligt att man inte kan påett enda bräde skära ned på det här sättet utan att detfår konsekvenser.Mot den bakgrunden vill vi reducera dessa bespa-ringar till hälften, vilket framgår av vår reservation 3som jag yrkar bifall till.I reservation 2 vänder vi oss mot att man ur dettareducerade anslag till domstolsväsendet som rege-ringen föreslår skall föra över medel till i storleksordningen 5 miljoner kronor.I reservation 1 markerar vi vår principiella syn närdet gäller sammansättningen av styrelsen för och . Riksdagenbeslöt om andra principer för den sammansättningenför . Vi menar att de principerna börfortsätta att gälla. Bl.a. kan det fackliga inflytande,som föreslås återkomma med utskottsmajoritetensförslag, ske via de sedvanliga arbetsrättsliga paragra-ferna. Vi yrkar alltså avslag på den förändringen ochmenar att gällande ordning kan bestå.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till reserva-tion 3.Anf. 92 (mp)Fru talman! Jag yrkar bifall till miljöreservation 4.Den gäller anslag på till domstolarna somskall gå till utbildning och personalförstärkning avdomare i miljörättsfrågor.Fortfarande är det så att alldeles för få döms förmiljöbrott. Inte för att inga sådana brott begås, utanberoende på en dålig orsakskedja. Vi har inte effektivövervakning och kontrollanter. Vi börjar få miljöpoli-ser, som glädjande nog togs upp i det andra ärendet.Våra åklagare har mycket stora svårigheter och bris-tande kunskaper. är vi inne på domarna.Det finns inte någon utbildning i miljörätt för do-mare. Vi vill politiskt markera, medvetandegöra ochlyfta fram denna fråga för att få en attitydförändring.Domstolarna är alldeles för milda i sina domar.Man dömer kanhända till fem eller iböter för ett miljöbrott som någon eller några hartjänat miljonbelopp på.Just detta att kunna tjäna pengar på att strunta imiljölagarna är stötande.Regeringen har, som jag sade i ett tidigare ärende,i proposition 100 prioriterat bekämpningen av eko-nomisk brottslighet. Vi anser att miljöbrott ocksåskulle gå under denna rubrik. Dessa brott har mångalikheter.