prot · GI0962 · 1995-02-17 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:62Fredagen den 17 februariKl. 9.00 11.32Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Meddelande om tidpunkten för den utri-kespolitiska debatten den 22 februariTalmannen meddelade att den utrikespolitiskadebatten skulle inledas kl.9.00.2 § Meddelande om ändring i kammarenssammanträdesplan den 24 februariTalmannen meddelade att tidigare aviserat ple-num för interpellationssvar fredagen den 24 februarikl. 9.00 var inställt. I stället skulle kammaren sam-manträda för bordläggning kl. 15.00.3 § Svar på interpellation 1994/95:50 om i SundsvallsområdetAnf. 1 Kommunikationsminister ()Fru talman! har ställt följande frå-gor till mig:- Avser ministern att kritiskt granska kost-samma vägprojekt, som t.ex. E 4-projektet i Sunds-vall, i syfte att förhindra onödigt kostsamma ellerinte tillräckligt motiverade projekt genomförs?- Överväger ministern att ompröva E 4-projektet i , om det med god säkerhet kanvisas att det inte medför de väsentliga miljöförbätt-ringar som förutsattes då projektet påbörjades?- Hur mycket investeringsmedel för vägut-byggnader avser regeringen avsätta till Sundsvalls-området den närmaste tioårsperioden?Roy två första frågor handlar om kon-kreta vägprojekt och prövningen av dessa.Enligt gällande regler i väglagen är ansvaret förframtagande av underlag och upprättande av ar-betsplan för enskilda projekt väghållarens ansvar, idetta fall . hu-vudkontor kan efter prövning och i samråd medlänsstyrelsen fastställa en arbetsplan. Om länsstyrel-sen och är oense om ett projekts utform-ning eller om fastställelsebeslut över-klagas prövar regeringen arbetsplanen.Om en plan på något av de angivna sätten kom-mer för regeringens prövning ingår i denna pröv-ning, liksom i , att ta hänsyn till reglernai väglagen och i naturresurslagen. Det innebär bl.a.,enligt väglagen, "att vägen får sådant läge och utfö-rande att ändamålet med vägen vinnes med minstaintrång och olägenhet utan oskälig kostnad". Enligtnaturresurslagen skall bl.a. "marken, vattnet och denfysiska miljön i övrigt användas så att en från eko-logisk, social och samhällsekonomisk synpunktlångsiktig god hushållning främjas".Hur utfallet av en sådan eventuell prövning avregeringen kan komma att bli kan jag av naturligaskäl inte nu uttala mig om. Vad jag kan säga är attregeringen vid sina prövningar av vägarbetsplanernoga beaktar de krav som lagstiftningen ställer ochutifrån dessa gör erforderliga bedömningar. Detinnnebär bl.a. hänsyn till miljön, men också tilltrafiksäkerhet, framkomlighet m.m.Roy tredje fråga till mig handlar omanvändningen av planerade investeringsmedel.Inriktningen för investeringarna under perioden1994-2003 har lagts fast av i juni 1993.Regeringen har godkänt den nationellaväghållningsplanen, av vilken framgår fördelningenav medel för investeringar på olika delar av stam-vägnätet. Planen har redovisats för , somhuvudsak godtagit planen.Enligt denna plan har för väg E 4 delen avsatts för dentioårsperiod som planen omfattar. Fördelningen avdessa medel på olika projekt görs av . I enredovisning, som regeringen särskilt begärt angåen-de bl.a. lämplig utbyggnadsordning för väg E 4, harVägverket planerat investeringar på delen Njurun-da-Sundsvall . Regering-en planerar inte att avsätta ytterligareväginvesteringsmedel till Sundsvallsområdet.Tidplanen för vissa projekt på stamvägnätet kandock komma att ändras till följd av de besparingar iväginvesteringar som den nuvarande regeringenföreslagit i årets budgetproposition. Dessutom harregeringen tillkallat en kommitté, som hartill uppgift att utarbeta en nationell plan för kom-munikationerna i . Kommittén skall bl.a. geförslag till den inriktning revideringen av gällandeplaner för infrastrukturinvesteringarna skall ha, ochdetta kan också komma att påverka de åtgärder somär planerade i Sundsvallsområdet. Jag kan därför förnärvarande inte ge något besked om hur mycketmedel som kan komma att avsättas till under den kommande tioårsperioden.Anf. 2 ()Fru talman! Jag ersätter på intet sätt och har tillsam-mans utrett lämpligt läge för en ny sträckning avE 4 genom Sundsvall.Många alternativ har studerats och det har gjortsingående studier av deras effekter i en miljökon-sekvensbeskrivning. Bl.a. har avgaseffekterna iSundsvalls centrum studerats. centraladelar har stora luftmiljöproblem på grund av trafi-ken och nuvarande E 4 med över 30 000 fordon perdygn som går från Stora torget.Kommunen, och äröverens om vilket alternativ som skall väljas. Dettahar också lagts fast i en fördjupad översiktsplan.Den fördjupade planen antogs av kommunfullmäk-tige med mycket stor majoritet.Sundsvalls kommun har vidtagit många åtgärderför att minska luftföroreningarna i centrum. Somexempel kan nämnas avstängningar av genomfart-strafik och satsningar på kollektivtrafiken. De kon-sekvensstudier som gjorts visar att om avgashalter-na i centrum skall kunna minskas radikalt, måsteäven det övergripande vägnätet byggas ut. Beräk-ningen visar att om E 4 byggs ut, skulle avgashal-terna på centrumgatorna minska med ca 40 %.Det viktigaste delprojektet ur miljösynpunkt ärbron över . lönsam-hetsberäkningar visar på en mycket god lönsamhetför projektet, trots att beräkningarna inte beaktarmiljöaspekterna i särskilt hög grad. Enligt andralönsamhetsberäkningar som tar större hänsyn tillmiljön får projektet ännu större lönsamhet. I långtidsplan finns in-planerat med start i slutet av 90-talet.Statsverkspropositionen innebär att insatsernaför att bygga ut infrastrukturen minskas och attmiljömålen för trafiksektorn betonas starkt.Jag anser att utbyggnaden av genom Sunds-vall är ett mycket tydligt exempel på projekt somhar stor betydelse för infrastrukturen somdet är starkt motiverat ur miljösynpunkt.De föreslagna ändringarna i inriktningen på in-frastruktursatsningarna är därför enligt min meningett stöd för att genomföra de ur miljösyn-punkt mest angelägna delarna av Sundsvallsprojek-tet, bron över och E 4 syd. Jagförutsätter därför att neddragningen inte kommer attdrabba detta mycket viktiga projekt och vädjar tillkommunikationsministern att stödja det.Anf. 3 TALMANNENJag vill framhålla att ledamöterna bör passa ti-den och också komma hit till dess statsråden lämnarsina svar.Anf. 4 ()Fru talman! Enligt Kammarkalendern skulle detvara två interpellationsdebatter före denna. Därförvar jag inte riktigt på alerten.När det gäller ministerns svar på min interpella-tion kan jag inte dölja att jag är rätt besviken.E 4-projektet i är väldigt kostsamt.Det borde finnas skäl att kritiskt granska det hela. Iprojektet ingår nämligen både en västerled för E 14och en högbro mitt i staden. Jag menar att det kanfinnas skäl att från kostnadssynpunkt nöja sig meddet ena. Jag kritiserar alltså högbrodelen i staden,för den är inte motiverad när det gäller att ledatrafiken ut ur staden. I stället leds trafiken in i sta-den.Som sade har man fått för sigatt en högbro inne i staden skulle vara en förbättringför miljön. Hon sade ju att det skulle bli 40 %mindre avgashalter inne i centrum. Det är inte rik-tigt rättvisande. Avgashalterna i centrum kommernämligen att minska med , även ombron inte bygggs och man inte gör någonting; dettapå grund av katalysatorreningen.Den förbättring som de här utbyggnaderna gerberäknas till eller - ja, kanske , men dåunder förutsättning att trafiken inte ökar. Om trafi-ken ökar på grund av att en bro byggs över Sunds-vallsfjärden kommer siffrorna naturligtvis inte alls ilängden att stämma, utan avgashalterna kommer attöka. Det är just det som jag ganska säkert trorkommer att inträffa.Byggandet av nya trafikleder i tättbefolkade om-råden, t.ex. i Sundsvallsområdet, i en riktning därdet finns ganska få trafikleder - i dethär fallet i nord-sydlig riktning - kommer att ledatill en ökad trafik, utöver vad som gäller för riket isnitt. Därför kommer kalkylerna över miljöförbätt-ringar till följd av en högbro helt enkelt att bli fel-aktiga.Jag anser att börtitta på det här och inse att det inte är fråga om ettmiljöprojekt. Bl.a. hela miljörörelsen i Sundsvalls-området och på riksnivå harmycket hårt kritiserat projektet från miljösynpunkt.Skälet till kritiken från miljösynpunkt är att väldigtmycket pengar binds upp i ett projekt som inte gernågon miljöförbättring. Dessutom innebär detta attprojekt som skulle kunna ge rejäla miljöförbättring-ar inte blir genomförda. Det gäller framför allt ned-sänkningen av järnvägen genom ochbyggandet av norrut för att på det sättetfå över långväga gods på järnväg i första hand.Järnvägssystemet norr om är bristfälligtpå många sätt. Det finns därför goda skäl att byggaut det längs kusten. Det finns ju ingen kustjärnvägnorr om är alldeles uppenbart att ett projekt imångmiljardklassen av den här typen konkurrerarmed - betraktade som transportlederligger de ju parallellt. Det finns alltså starka skäl förmiljörörelsen att vara kritisk.I ministerns interpellationssvar finns det ändå enbetydande ljuspunkt, och den vill jag framhålla.Ministern säger nämligen att 1 550 miljoner kronoravsätts för E 4 när det gäller delenGävle-Sundsvall. i svaret säger hon dock attdet inte är säkert att det blir så mycket, eftersomman nu har dragit ned på takten.Såvitt jag förstår betyder det att högbron iSundsvall inte kan bli aktuell . Pengarna skulle inte räcka till det. Dessutomsäger ministern att man i första hand planerar fördelen . Det är alltså inte därfråga om högbrodelen. Det måste därför tolkas så,att projektet med en högbro inne i staden är aktuellt under de närmaste tio åren.Vägverket regionalt och kommunplanerar emellertid för att bygga högbron. Den gårföre alla andra projekt. Man är nog rätt långt fram-me i planeringen. Det sägs att man har avsatt 100miljoner kronor till förberedelser av det här bygget.Det går för högtryck när det gäller förberedelserna.Detta betyder att det slösas en massa pengar påförberedelser som egentligen inte borde vara aktuel-la, om nu det stämmer som ministern sade. Dåfinns det skäl för attskicka signaler till och kommunen om attde skall lugna ner sig. Det kan ju inte vara motiveratatt satsa på nämnda vis om det inte är aktuellt medinvesteringspengar under de närmaste tio åren.Jag hoppas således att ministern kan klargörahur ser på de härinvesteringarna under den närmaste tiden.Anf. 5 Kommunikationsminister ()Fru talman! När det gäller investeringarna totaltsett i den aktuella regionen är ett antal kronor avsat-ta. Självklart skall de användas så bra som möjligt.Vem är det då som avgör vad som är den bästanyttan? Ja, vi har ett antal kriterier/regler som vi vialagstiftningen har satt upp. Men det är också viktigtatt detta diskuteras lokalt och regionalt. I de härfrågorna, särskilt gäller det då frågan om infartentill , är de olika intressenterna i Sunds-vallsområdet väldigt överens - dvs. ,kommunen och regionalt. Det gäller dåden fördjupade översiktsplanen.Självklart kommer alternativa förslag upp. Jagtror att det är väldigt bra att man får belysa dem.Utan att gå in på detaljer och recensera vad med stor majoritet fak-tiskt har varit överens om skall jag kommenteranågra av de saker som tagits upp i debatten.När avgashalter skall mätas ligger det väldigtnära till hands att man kommer snett i diskussionenefteråt, om man inte är överens om jämförelsegrun-derna för diskussionen.När det gäller handlar det om inre ochyttre centrum samt om den s.k. stenstaden. Ja, detgäller hela regionen. De siffror som vi på departe-mentet bygger vårt svar och som jag utgår frångäller också NOX-halterna i förhållande till denkatalytiska avgasreningen.Trots att man räknar trafikökningmenar man att emissionerna minskar med 20 %jämfört med dagens nivå, på grund av den ökadeandelen katalysatorrenad personbilstrafik, menockså i viss mån beroende på bättre dieselfordon.Om ingenting görs skulle alltså NOX-halterna sjun-ka jämfört med dagens nivå. Men därut-över blir det en påtaglig förbättring beroende på atttrafiken flyttas från centrum till en bro utanför cent-rum. Om inget görs räknar man med att väldigtmycket av trafiken med det västliga alternativetskulle fortsätta att gå genom den s.k. stenstaden.Svaret i denna del är något detaljrikt, men fråganvar också detaljrik.Vidare säger att pengarna inte kanräcka, eftersom departementet säger att vi skallbörja med delen . Men i dendelen ingår också broprojektet.Visst är det dyrt att bygga broar och vägar. Mendet gäller att försöka att göra det på ett sätt så att dethåller för framtiden. Det faktum att det intefinns några bra nord-sydliga kommunikationer förbioch genom kan inte vara ett skäl till i vårt avlånga land inte skall ha nord-sydligakommunikationer också för vägtrafiken. Jag har litetsvårt att se logiken i det.Avvägningarna mellan järnvägstrafik och väg-trafik kommer att göras av den kommunikations-kommitté som jag precis har tillsatt. Därkommer naturligtvis att värderas ochanalyseras.Men vi skall komma ihåg att av detlångväga godset fraktas på järnvägen, och det gälleri hög grad norr om . Vi skall inte förledasatt tro att det går att öka den delen så mycket. Menvarje procentenhet är naturligtvis viktig.Anf. 6 ()Fru talman! Flera alternativa vägnät har nog-grant studerats och miljökonsekvensbeskrivits. Detgäller både ett västligt alternativ och kustvägen.Avgasfrågorna har varit en viktig faktor i detslutliga analysarbetet. Men det finns naturligtvismånga andra faktorer som också är viktiga, t.ex.trafikmängder, restider, trafiksäkerhet, ingrepp inatur och kulturvärden samt kostnader.Kommunikationsministern har redogjort för deberäkningar som har gjorts från avgassynpunkt, såjag återupprepar inte det. Men det är just dessaberäkningar som är ett av skälen till att översikts-planen baserades på kustalternativet. av kom-munfullmäktige ställde sig bakom planen. Fullmäk-tige hade också tillgång till hela utredningsmateria-let. Beslutet föregicks av omfattande debatter ipolitiska församlingar, i massmedierna och vidoffentliga möten.Efter översiktsplanens antagande har Vägverketdessutom gjort beräkningar som visar på mycketgod lönsamhet från samhällsekonomisk synpunkt.Det finns därför ingen anledning att neddragningenskall drabba Sundsvallsborna.Anf. 7 ()Fru talman! Den översiktsplan som Sundsvallskommun har antagit innehåller fem delar, däriblanden västerled, som alltså är antagen i den fördjupadeöversiktsplanen. Den kallas för E 14-länkarna, mendet är egentligen en västerled, där hela Europavägs-trafiken mycket väl skulle kunna gå, även E 4-trafiken. Det skulle bli en marginellt längre sträckaän att trafiken skall gå rakt genom stan på en broöver fjärden. Man skulle då också bespara staten enhel del utgifter. Merkostnaden för brobygget ärnaturligtvis betydande. Det är som bekant inte bil-ligt att bygga broar.Jag tycker att beskrivningav översiktsplanen är litet missvisande. Min upp-fattning är att man skall genomföra översiktsplanen,men inte just den mest kostsamma delen med bronsom dessutom är onödig.I det underlag som fanns med när kommunfull-mäktige i fattade sina beslut framgick dethelt entydigt av miljö- och hälsoskyddskontoretsberäkningar att brons effekt på halterna av avgaserinne i är en förbättring ,kanske under förutsättning att bron i siginte leder till någon ytterligare trafikökning. Dettahar bekräftats ett stort antal gånger av miljöchefen iSundsvall, så det vore dumt att ifrågasätta de upp-gifterna.Om man leder E 4 på en bro och bygger denförst, kommer E 14 att gå rakt igenom stan även iframtiden, ända till dess man har byggt den västligaförbifarten. Jag tycker att man skall bygga den förstoch se om man inte kan klara sig med enbart den.Då sparar vi kanske för staten. Denmiljarden kan man sedan använda för att sätta fartpå järnvägsbyggandet.Enligt de prognoser som vi har tagit del avkommer den tunga trafikens andel av utsläppen iframtiden att öka kraftigt på grund av kravet påkatalysatorrening på personbilar. Norr om det i praktiken bara en enda järnvägslinje, ochden är kurvig, backig och har begränsad kapacitet.SJ och har i utredning efter utredningvisat på att det finns en stor potential att få övermera gods på järnväg om man bygger en Botniaba-na och att detta borde prioriteras före - som jag serdet - en lyxbro inne i Sundsvall.Det är därför viktigt att Kommunikationsdepar-tementet nu ger rätt signaler så att det inte förslösasstatliga pengar i onödan.Anf. 8 Kommunikationsminister ()Fru talman! Epitetet lyxbro får stå för själv. Jag tycker inte att vi skall anläggasådana värderingar. Man kan möjligtvis säga attbroar, precis som infarter till städer, skall vara este-tiskt tilltalande. Det kan ligga något i det om mantycker att lyxigt är detsamma som att det också skallvara vackert. Annars vill jag vända mig mot dentypen av formuleringar.När det gäller förbifarter och genomfarter runtoch i städerna är det viktigt att komma ihåg att dentrafiken ofta har sitt slut och sin start i regionen. Detinnebär att det i väldigt hög grad blir betydligt bättresamhällsekonomisk effektivitet att bygga bra infar-ter och genomfarter än att bygga breda och rakavägar i myrlandskap eller i andra områden.Beträffande järnvägens förträfflighet handlar detom storskaliga lösningar. Det är fråga om långatransporter och om tunga transporter där varje enhetinte kostar så mycket. Där är järnvägstransporternaoerhört effektiva. Men runt städer kan vi inte klaraoss med enbart järnvägsutbyggnad. Därför behövsbåda systemen för att komplettera varandra.Susanne är orolig för att Sundsvalls-borna skall råka illa ut och drabbas av eventuellaneddragningar . Idet sammanhanget vill det till en avvägning. Miljö-frågorna är en sak och trafiksäkerheten är en annansak. Men framkomligheten är också viktig. Trafik-säkerheten har naturligtvis en stor betydelse när detgäller infarterna till städerna.Allt detta kommer att vägas samman i Sunds-vallsområdet precis som i övriga regioner.Anf. 9 ()Fru talman! sade att bron eller al-ternativt hela vägnätets utbyggnad bara ger 6-8 %miljöförbättring. Det är en vanlig missuppfattningsom har valsat runt i tidningen hemma. Men det blirju inte mera sant för att man säger det många gång-er och för att det står i tidningen.Vägverket och kommunen är i stället överensom följande: Miljökonsekvensbeskrivningen redovi-sar att utsläppen av kväveoxider minskar ihela vägnätet. Utsläppen i centrum minskar med40 % med den föreslagna bron. Kväveoxidhalternapå gatunivå, vilket bäst representerar miljöförbätt-ringen ur hälsosynpunkt, minskar på detföreslagna vägnätet.Varför och vill mot-arbeta en bättre miljö i genomatt försöka stoppa E 4-projektet och ersätta medBotniabanan och andra storartade järnvägsprojekt ären gåta framför allt för oss som bor i med våra barn och vill att de skall få enbättre miljö.Jag förstår att kommunikationsministern intekan lämna mera bestämda svar, men jag vidhållerändå min vädjan: Detta är ett mycket viktigt mil-jöprojekt och bör inte drabbas av neddragning ellerförsening.Anf. 10 ()Fru talman! I det underlag som fanns när kom-munfullmäktige i fattade beslut om enöversiktsplan säger miljökontoret att kväveoxidhal-terna i , det som kallas stenstan,blir lägre än om man inte skulle bygga enbro. Detta har jag läst innantill för SusanneEberstein och andra i kommunfullmäktige. Det äringenting som fabulerats i tidningar. Däremot hardet stått i tidningar att det skulle bli en minskningmed om man bygger en bro, vilket är felaktigtenligt det sakliga underlaget.Det här är inget miljöprojekt. Totalutsläppenminskar inte heller till följd av att en bro byggs.Däremot är jag helt överens med ochden stora majoriteten i om att man måstebygga om Europavägarna i Sundsvallsområdet så får ut trafiken ur staden. Man får ut trafiken urstaden bäst om man lägger vägen utanför staden ochinte drar den rakt igenom de tätbebyggda områdena,rakt igenom staden. Det enda man missar är genom att man lägger den på en bro straxutanför staden. Sundsvallsfjärden, som bron skall gåöver om och andra får sin viljaigenom, ligger omgärdad av staden på både norraoch södra sidan, mitt i staden.Nöj er med att bygga vägen väster om staden.Det ingår i översiktsplanen. Då får man ut all trafikpå och E 4 på en gång.Det råder ingen oenighet mellan kommunika-tionsministern och mig på den punkten, inte hellerom att den södra infarten till naturligtvismåste bli bättre, alltså E 4 syd, som har diskuteratsintensivt S . Det är detta somSusanne talar om när hon refererar till dendebatt som förts. Däremot kom bron in i ett ganskasent skede och har inte diskuterats på allvar förränpå senare tid, . Den har inte baramiljörörelsen gått emot därför att man insett att broninte är något miljöprojekt och bara försvårar situa-tionen. Också har gåttemot den ur trafiksynpunkt. Man ser allvarliga tra-fikproblem med en sådan led genom staden med deav- och påfarter och köer som det leder till.Det råder en stor samstämmighet i den lokaladebatten mellan miljöintressen och dem som beva-kar trafikfrågorna om att detta inte är någon bra idé.Bygg en västerled i stället, se till att den blir bra ochför över tunga godstransporter på järnväg i störreutsträckning.Anf. 11 Kommunikationsminister ()Fru talman! Jag skall avhålla mig från att recen-sera den debatt som förs mellan . Jag förstår att det faktiskt är enförlängning av den debatt som förts i kommunfull-mäktige i under , kanskeår.När det gäller utbyggnad av stora projekt somhar bäring på transportområdet är det miljöaspekter,trafiksäkerhetsaspekter och framkomligheten som ärviktiga. Miljöfrågorna är ett mycket prioriterat om-råde, men också trafiksäkerheten måste in i be-dömningarna. Det kanske nya i trafikpolitiken är attmiljön och trafiksäkerheten prioriteras och att fram-komligheten, som alltid har varit en självklarhet, fåren något annorlunda roll.I trafiksäkerheten ingår att man också skall an-vända de nya och bra lösningarna så att inte envägutbyggnad innebär att människor fortsätter attköra på smitvägar, på smala och dåliga vägar därföratt de psykologiskt känner att det kanske ändå gårfortare. Den risken skulle, som jag ser det, var rättså stor om man bara byggde det västliga alternati-vet.I sakfrågan kommer det här ärendet upp för endetaljgranskning i regeringen, under förutsättningatt det skulle vara något överklagande eller oenighetvad gäller arbetsplaner. Så långt jag kan se har densaken ännu inte aktualiserats.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1994/95:53 om in-vandrarkvinnor och jämställdhetAnf. 12 Statsrådet ()Fru talman! har ställt följande frå-gor till mig:1. Avser jämställdhetsministern att verka för attinvandrarnas, särskilt kvinnornas, situation i sam-hället lyfts fram ur jämställdhetssynpunkt så attdessa gruppers problem belyses på ett mer handfastsätt än vad som har varit?2. Avser jämställdhetsministern att verka för attinvandrarkvinnornas situation inom hälsoområdetlyfts fram så att åtgärder kan vidtas för att förbättradessa kvinnors hälsa?3. Avser jämställdhetsministern att verka för attJämställdhetsdelegationen lyfter fram invandrark-vinnornas situation i det svenska samhället så attdenna förbättras ut jämställdhetssynpunkt?4. Avser jämställdhetsministern att verka för atten landsomfattande konferens om invandrarkvin-nornas arbetsmarknad, hälsa, utbildning m.m. kangenomföras?5. Avser jämställdhetsministern att verka för atti direktiv till översyn av invandrarpolitiken också tasärskild hänsyn till invandrarkvinnornas situation iSverige?Egentligen är svaret på alla dessa frågor ja, menlåt mig utveckla det litet.Jag vill inledningsvis påminna om att jämställd-hetsperspektivet måste omfatta samtliga politikom-råden. Det innebär att också invandrarministern harett ansvar för att lyfta fram jämställdhetsperspekti-vet på invandrings-, flykting- och invandrarpoliti-ken.Den socialdemokratiska regeringen har enligtmin mening ett särskilt ansvar för att synliggörabåde de mycket värdefulla insatser för det svenskasamhället som invandrare - både män och kvinnor -har gjort, gör och kan göra för framtiden.