prot · GI0953 · 1995-01-19 00:00:00 — Jag läste på text-TV att han föreslår vägbyg-gen som en sysselsättningsskapande åtgärd. i så fall ytterligare vägbyggen, utöver demsom redan är planerade, eller omfattar det bara devägbyggen som är planerade?Anf. 62 Finansminister ()Fru talman! Det är snarare så att vi i budgetpro-positionen gör en neddragning av anslagen på in-frastrukturområdet, alltså vägbyggen. Om det är så attdet i text-TV har åberopats någonting som jaghar sagt måste det i sin tur vara kopplat till det syssel-sättningspaket vi lägger fram, som har tyngdpunktenpå underhåll på vägsidan. Det kan säkert AndersSundström utveckla vidare.Ökad arbetsbelastning på socialtjänstenAnf. 63 ()Fru talman! Jag vill fråga om finansministern ochsocialdemokratiska regeringen har någon förberedelseför det ökade tryck på kommunernas socialbyråer somtorde bli en följd av besparingarna i socialförsäkrings-systemet - barnbidragen, förtidspensioner, sjukför-säkring och arbetslöshetsförsäkring.Anf. 64 Finansminister ()Fru talman! Jag har två synpunkter på frågan. Dentotala avvägningen av kommunernas ekonomi görs ikompletteringspropositionen efter överläggningarmed . Vi kommertillbaka till den diskussionen.De åtgärder vi nu tvingas vidta därför att vi är i enstatsfinansiell kris innebär för många människor enutomordentligt svår situation. Det känns i mångasvenska hushåll. Vi kommer inte förbi en sådan situa-tion.Om det är så, vilket vi också tror, att den politik vinu bedriver leder till en ökad sysselsättning, blir detotala effekterna av regeringens åtgärder av sådantslag att vi inte skall behöva se en ökad belastning påkommunernas socialbyråer.Den absolut avgörande frågan i sammanhanget äralltså följande: Om fler människor får jobb och sätts iarbete kommer fler att försörja sig. Om inte det inträf-far, utan det bara blir nedskärningar, inträffar situa-tionen att fler tvingas leva på socialbidrag. Det ärsjälvfallet inte regeringens avsikt.Anf. 65 ()Fru talman! Jag menar att fördelningsprofilenkunde ha sett annorlunda ut än vad den gör. Bespa-ringarna drabbar så jämnt över att även de allra sva-gaste grupperna drabbas. per månad.Det är fördelningsprofilen jag vänder mig emot.Man kunde ha skyddat de svagaste grupperna. Jag troratt alla här i är överens om att neddragning-arna är nödvändiga.Anf. 66 Finansminister ()Fru talman! Alla tycks vara överens om nödvän-digheten av att spara, men när det sparas är ingenberedd att ställa upp på sparåtgärder. Däri ligger denpolitiska kraftlösheten.Den fördelningsprofil regeringens åtgärder har sersådan ut - det finns redovisat i finansplanen - att de10 % av hushållen som har de högsta inkomsterna bär30 % av saneringen av statsfinanserna. De avhushållen som har de lägsta inkomsterna bär avsaneringen av statsfinanserna.Det innebär inte att de som har de lägsta in-komsterna skulle ha en lätt situation. Så djup är krisenatt också de hushållen måste vara med och ta sin delav bördan. Men det är de starkaste som bär mest, ochså måste det vara.EU-nämndenAnf. 67 ()Fru talman! Jag har en väldigt kort fråga som gäl-ler EU-nämnden.På senaste mötet var inget statsråd närvarande,och underlaget var som vanligt väldigt bristfälligt. Jagundrar om statsministern skall försöka verka för attstatsråden faktiskt kommer och informerar i och inte skickar en statssekreterare, och attunderlaget blir mer fylligt än det har varit. Det harfunnits klagomål ganska länge - 6 månader i stort sett- ända sedan delegationen startade.Anf. 68 Statsrådet ()Fru talman! Jag har fått en förfrågan från ordförande om just statsrådens närvaro . Jag har också redovisat för regeringen att det ärönskvärt att statsråden närvarar.Jag tror att det har varit tillfälligheter och inte nå-gon planerad strategi att icke närvara. Tvärtom harväldigt många statsråd ansträngt sig ordentligt attdelta i den tidigare EU-delegationens sammanträden.Det är också vår ambition i fortsättningen.Vi avvaktar också från sida en re-dovisning av vilket underlag som vill begära i förhållande till fackutskotten. Vi harefterfrågat detta från . EU-nämndenkommer vid ett möte att diskutera vadman formellt vill kräva av regeringen. Det är en dia-log mellan oss och EU-nämnden.Det har varit enstaka fall - absolut inte många -av klagomål. Jag har varit med vid de flesta av dessasammanträden. Det har inte varit kritik i många fall,som säger. Det stämmer inte.BiståndsmåletAnf. 69 PER ()Fru talman! Jag skulle vilja fråga statsministernom biståndsmålet. När kan vi räkna med att åter varatillbaks på ? Vad gör regeringen för att vi skall nåupp dit?Anf. 70 Statsminister ()Fru talman! Det sker när ekonomi åter ärstark, och det hoppas jag att den skall bli relativt snartmed den socialdemokratiska politiken. Det samman-hänger med om orkar fatta beslut om desaneringsåtgärder som är önskvärda och nödvändiga.Till detta kan alla partier medverka.Starta-eget-bidragAnf. 71 ()Fru talman! Jag vill rikta en fråga till arbetsmark-nadsministern. Det gäller starta-eget-bidrag. Jag und-rar om man kan styra dessa bidrag så att de verkligenkommer till nytta och går till personer som har kreati-va idéer och kanske kan starta företag som kan varaett led i att vi får ett uthålligt samhälle.Som det är nu kan bidragen missbrukas. Jag har ettexempel från en mellansvensk stad där starta-eget-bidrag har gått till icke utbildade frisörer som haröppnat affär eller frisersalong och som utan riktigutbildning klipper folk för under halva priset ochkonkurrerar ut de befintliga frisörerna i staden så attde går i konkurs.De konkurrerar ut de befintliga frisörerna i stadenså att de går i konkurs. Därefter klipper de ett tag,men sedan går de själva i konkurs. Det här har gjortmedlemmar i i denna stad väldigtupprörda.Anf. 72 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Det är riktigt att den förra regerignenväldigt hårt prioriterade starta-eget-bidraget. Detgjorde att man drev fram starta-eget-projekt somibland inte gicks igenom ordentligt.Det här är ett bidrag som den enskilde tilhandahål-les. När samhället ger ett bidrag till en individ attstarta ett företag tar också samhället på sig ett ansvar.Man ger därmed egentligen individen ett råd att draigång ett företag och att sätta sig i skuld för att satsapå en affärsidé.När man ger ett bidrag har man alltid ett ansvar.Det följer med bidragsgivningen. Därför har jag isamtal med understrykit att detär oerhört viktigt att de människor som får starta-eget-bidrag får en ordentlig rådgivning innan de ger sig in iprojekt.Man skall inte ge subventioner som snedvriderkonkurrensen, ofta på en lokal marknad, på det sättsom ni beskriver. Det är oerhört viktigt att starta-eget-bidraget också följs av ett stort ansvarstagande frånsamhället som ger detta bidrag.Anf. 73 ()Fru talman! Jag har en kort följdfråga.Hur skall man se till att arbetsförmedlingarna föl-jer upp att starta-eget-bidraget har getts till en företa-gare som verkligen klarar av att fullfölja intentioner-na?Anf. 74 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Länsarbetsnämndsdirektörerna ochArbetsmarknadsverket har uppdraget att också följaupp starta-eget-bidraget och se till att det används påett korrekt sätt.Det jag sade om ansvaret innebär inte att regering-en inte tycker att det är viktigt att det startas väldigtmånga nya företag och att vi också skall stimulerafolk att starta egna företag. Men med stimulansenföljer ansvaret, och det tycker jag kanske inte alltidtillräckligt har betonats.NyanställningsstödetAnf. 75 ()Fru talman! Jag vill ställa en fråga till AndersSundström som anknyter till föregående fråga.Det finns ett förslag i budgetpropositionen att densom anställer en arbetslös slipper att betala arbetsgi-varavgift för den personen i början.Detta leder till precis samma problem. Då slår denpersonen ut någon annan som skulle ha varit anställd,eller någon annan firma eller något annat företag somkonkurrerar med detta företag. Det blir en konkur-renssnedvridande fördel att kunna ta in nya anställda,kunna slå sig in på en marknad och slå ut befintligaföretag.När nu säger att det finns ettansvar från samhällets sida, eller om det var frånAMS, frågar man sig naturligtvis: Hur skall det an-svaret se ut i det här fallet? Hur skall det följas upp?Hur skall man förhindra att det blir konkurrenssned-vridande? Hur har tänkt sig det?Anf. 76 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Jag vill till att börja med understrykaatt det är en väsentlig skillnad mellan att ge bidrag därsamhället täcker hela lönekostnaden - som starta-eget-bidraget, ungdomspraktiken, ALU-verksamhetoch den typen av åtgärder som präglade mycket avden gamla regeringens åtgärder - och att ge ett rekry-teringsstöd för att nyanställa folk, där arbetsgivarentar på sig ett långsiktigt ansvar att ge en människa ettarbete.Mot detta ansvar som arbetsgivaren tar på sig fårarbetsgivaren en rabatt på lönen som är långt mycketmindre än den totala lönekostnaden.I nyanställningsstödet är just det som ni pekar påavvägt. Arbetsgivaren måste tänka igenom noga ochfråga sig: Vad tar jag på mig för åtaganden? Det ärinte ett bidrag till som utgår, som vid de andratypen av stöd.UngdomsintroduktionenAnf. 77 ()Fru talman! Jag vill ställa en fråga till arbetsmark-nadsministern. När man är ute och talar med arbets-förmedlare och länsarbetsdirektörer märker man attdet finns en utbredd oro för att ungdomsintroduktio-nen inte kommer att ge lika mycket jobb till ungdo-mar som ungdomspraktiken har gjort.Jag undrar vad det finns för bedömningar bakomdetta skifte. Vilka värderingar och bedömningar liggerbakom att man tar bort ungdomspraktiken och införungdomsintroduktionen? Vad är det som tyder på attdet skulle kunna ge fler jobb till ungdomar?Anf. 78 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Först gör sig skyldigtill en, hoppas jag, felsägning. Ungdomspraktiken varinget jobb, utan det var precis som det heter, en prak-tik.Den här regeringen har inte tänkt att bygga uppsysselsättningen på att människor skall gå i praktikhela livet. Vi skall förhoppningsvis försöka att få utmänniskor i ett arbete. Ungdomsintroduktionen harjust den inriktningen.Arbetsgivaren får ett stöd för att anställa ungdo-mar. Det stödet betalas av samhället under de förstafyra månaderna. Men för att få detta stöd krävs avarbetsgivaren att man tar på sig ett ansvar för anställ-ning.Det finns åtgärder som innebär praktik men somen del tyvärr använder som jobb. Jag hoppas att inteSven menar att vi skall använda dem somjobb, men det fanns de som använde dem som jobb.Det är ett allvarligt missbruk som kan leda till attvi permanentar en hög ungdomsarbetslöshet. Den härregeringen vill satsa på riktiga jobb.Anf. 79 ()Fru talman! Jag upprepar min fråga: Vilka be-dömningar ligger bakom detta, och hur mycket trorman att det ger? Jag tror inte att ungdomar i förstahand funderar på om det är praktik. Det viktiga är får in en fot på arbetsmarknaden.Det är det som är det viktiga för många ungdomar,och det hjälper inte att arbetsmarknadsministern för-söker att dölja detta i retorik. Jag skulle gärna viljaveta: Hur mycket uppskattar man att ungdomsintro-duktionen ger i jobb till ungdomar?Anf. 80 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Jag vill vänta med att säga någontingom hur volymen blir. Det kommer att ske en utvärde-ring av detta. Vi får se hur duktiga arbetsförmedlingenoch är att marknadsförastödet och vilket intresse det finns hos arbetsgivarna.Det viktiga är att vi satsar resurserna på att förmåarbetsgivarna att utöka antalet anställda. Det innebärinte att det är förbjudet att bedriva praktik. lämpligt att man går på praktik.Frågan är den: Skall man använda ungdomspraktiksom ett sätt att kvala in till en ny a-kasse-period? Detskedde under den förra regeringens tid. Praktik fårman alltid syssla med man är arbets-lös.Vi vill lägga samhällets stöd på att förmå arbets-givarna att anställa ungdomar. Vi tycker också att detligger ett värde i att man använder sig av praktik förde individer som vill.FördelningspolitikenAnf. 81 BO ()Fru talman! Återigen en fråga till finansministern.Han har i flera sammanhang åbropat de fördelnings-politiska studierna i samband med budgetförslaget,och så även under denna frågestund.Om jag förstod honom rätt hävdar han att det är enbra fördelningspolitisk profil. I studien tycks det varaså att flerbarnsfamiljer i vårt land är de som för denstörsta minskningen av sitt utrymme.Min enkla fråga är: Anser finansministern att dehar extra stor bärkraft?Anf. 82 Finansminister ()Fru talman! Den fördelningspolitiska studie jagåberopade är den som finns redovisad i finansplanenoch som rör olika hushållstyper.Bland de olika hushållstyperna finns naturligtvishushållstyper med olika inkomstmöjligheter och ock-så med olika antal barn. Det är ingen tvekan om attdet såväl bland dem med hög inkomst som dem medlåg inkomst finns flerbarnsfamiljer.När vi nu tvingas skära i de sociala stöden får vien fördelningspolitisk profil. Vi skär t.ex. ner fler-barnsstödet, som naturligtvis drabbar flerbarnsfamil-jerna. Det är ofrånkomligt. Men det är icke destomindre ett resultat av den ekonomiska kris vi sitter i.Anf. 83 TALMANNENDen muntliga frågestunden är härmed avslutad.Jag tackar de ledamöter från regeringen och kamma-ren som har medverkat i frågestunden.14 § Information från regeringen om regering-ens politik rörande informationsteknikAnf. 84 Statsrådet ()Fru talman! Regeringen har fattat beslut omatt tillsätta en med medföljande di-rektiv. Regeringen har också fattat beslut om att utseett ungdomens IT-råd med medföljande direktiv.Den förra regeringen hade en somarbetade i form av en myndighet och därmed utannågra mer formaliserade direktiv. En del av det arbetesom denna startade kommer att följasupp av den som regeringen nu hartillsatt. Den som har tillsatts kom-mer också att ha en del andra uppgifter i förhållandetill vad den tidigare kommissionen hade.Likheterna består i att den nya IT-kommissionenskall vara rådgivande till regeringen i övergripandeoch strategiska frågor inom informationsteknikensområde. Den skall också vara pådrivande och kun-skapsspridande i fråga om informationsteknikensmöjligheter i samhällsutvecklingen. Kommissionenskall hålla sig orienterad om utvecklingen internatio-nellt och särskilt inom EU. Kommissionen skall ocksåvara framåtblickande, aktualisera nya frågeställningaroch ta initiativ som uppmuntrar till en ökad använd-ning av informationsteknik. Detta sammanfaller åt-minstone delvis med de arbetsuppgifter den tidigareIT-kommissionen hade.Den nuvarande regeringen har också sagt, vilket ären komplettering av uppgifterna, att kommissionenskall belysa vilka följder utnyttjandet av informations-teknik kan få i samhällslivet i vid mening samt tillföljd av kommissionens förslag och överväganden.Vid sidan av det positiva och det mycket angeläg-na i att arbetet med att driva informationsteknikfrå-gorna vidare, framstår det också som angeläget attparallellt studera vilka konsekvenser den nya teknikenkan få. I direktiven står bl.a. att ambitionen måstevara att göra den nya tekniken tillgänglig för alla ochinom samtliga samhällssektorer.Jag vill understryka att det faktum att det står"ambitionen" och inte att den nya tekniken "skall"göras tillgänglig är en viktig markering. Ty ambitio-nen måste vara den som beskrivs i kommissionensdirektiv. Men insikten om att också väldigt mångasannolikt inte kommer att kunna ta del av informa-tionstekniken är en lika viktig utgångspunkt förkommissionens arbete. På den positiva färden mot ettutbyggt IT-samhälle är det viktigt att också ha klartför sig att konsekvenserna kan bli risker för utanför-skap för dem som inte till alla delar kan ta till sigtekniken. Detta måste man kunna säga utan att blibetraktad som fientlig. Tvärtom är omhändertagandetav denna typ av analyser och frågeställningar oerhörtviktig för att det fortsatta arbetet med informations-tekniken skall kunna gå smärtfritt och utan problem.Regeringen har också, som jag nämnde, tillsatt ettungdomens IT-råd. Jo, om man är i medelål-dern och har lärt sig hur en dator fungeraroch möter 17-, 18-, 19- och 20-åringar förstår manvilken oerhörd potential som finns i dessa system. Deflesta - inte alla - ungdomar i den åldern har kunska-per om dessa system som vida överstiger de somåtminstone jag har lyckats skaffa mig, och då tyckerjag ändå att jag har hunnit en bit på väg. Det är ett avskälen till att regeringen tycker att ett ungdomens IT-råd bör få chansen att se över hur man skall främjabarns och ungdomars användning av informations-teknik.Vi har också konstaterat att det mycket ofta är justpojkar som lockas av den datorteknik som finns till-gänglig i form av spel och andra företeelser. En annanviktig uppgift för ungdomens IT-råd är självfallet attförsöka finna åtgärder som främjar flickors intresseför kunskaper om den nya tekniken, såsom det byrå-kratiskt uttrycks i direktiven.Ungdomens IT-råd leds av . Ytter-ligare tre ledamöter är utsedda. De får därefter självakomplettera med flera ungdomar som de tycker passarin i gruppen.IT-kommissionens ledamöter är, förutom jag självsom av regeringen har förordnats som ordförande,universitetskansler som är vice ordfö-rande, kanslichef , Stattel, direktörJan-Åke Kark, i -ett Ericssonföretag -, forskningschef , ABB Atom, regionchef ,i , rektor , Lundsuniversitet, professor , uni-versitet, , i , verkställande direktör , , länsdirektör , Arbetslivsfonden i , näringslivschefGunnar , , verkställande direktörUlla Frang, , undersköterska , , direktör , och förbundsdirektörMona Hillman-Pineiro, ABF.Kommissionen har fått formen av en kommitté,men kommer att jobba löpande så som ordet kom-mission ger föreställningar om.Anf. 85 PER ()Fru talman! Jag beklagar att det ofrånkomliga in-trycket av redovisning här och påpresskonferensen är att socialdemokraterna nu riske-rar att devalvera ambitioner när det gällermöjligheterna att vidga användningen av IT.Nyckelbegrepp när talade inför pres-sen var att man skulle förvalta arvet från den tidigarekommissionen. Det var nu fråga om att gå in i enlugnare fas.Fru talman! Slutsatsen från den IT-kommissiondär jag själv hade förmånen att medverka var denmotsatta, nämligen att IT-arbetet måste gå in i enstarkare och snabbare fas. Det gäller de juridiskaförändringarna liksom den stora satsning på skolansom vi föreslog.Vi slog fast som en ambition för vår del att Sveri-ge borde tillhöra den globala utveckling-ens absoluta spjutspetsar beträffande varje del avutnyttjandet av informationsteknologin. Den ambitio-nen, fru talman, finns över huvud taget inte med närregeringen nu efter mycket funderande har bestämtsig för att också den tänker intressera sig för informa-tionsteknologin.Jag har två frågor till statsrådet . Minförsta fråga gäller just skolan. Statsrådet sade vidpresentationen inför medierna att man nu skall funde-ra över skolan. Finns det något konkret i regeringensplaner om vad man faktiskt skall göra för att åstad-komma den nödvändiga förnyelsen av skolarbetet?Min andra fråga handlar om förnyelsen av rätten.Jag misstänket att statsrådet har märkt att nästan var-enda lag är skriven för ett annat samhälle än informa-tionsteknologins. Vilka planer har man i regerings-kansliet för att snabbt - tiden rinner i väg - åstad-komma en förändring av all lagstiftning, inte bara densom är IT-relaterad?Anf. 86 Statsrådet ()Fru talman! När regeringen bestämde sig för att tatid på sig när det gäller hur man vill hantera IT-frågorna, har jag vid åtskilliga tillfällen sagt, och vidnågra tillfällen även skrivit, att snabbheten inte fårlägga krokben för klokheten.Jag har också sagt att den tid under vilken IT-frågorna kastades upp som en boll i taket och applåde-rades, inte minst av den tidigare regeringen i honore-rade tal, är förbi. Den tid är också förbi då man skallbetrakta IT-frågorna som en statsbidragsberättigadverksamhet. Det betyder att jag tycker att regeringenshantering av IT-frågorna bör gå in i en annan ochmöjligen lugnare lunk. Det har ingenting att göra medutvecklingens fart eller något slags värdering att in-formationsteknikfrågorna, på marknaden och i skolor-na eller varhelst annorstädes, nu skall bromsas upp.Men jag tror att det är viktigt att var tid har sitt ut-tryckssätt.Jag ger gärna en eloge - det har jag också sagt ti-digare - till den tidigare regeringen för att IT-frågornaplacerades i ett politiskt fokus. Att förvalta det arvetbetraktar jag inte som något negativt utan som någotmycket positivt. Men jag anser att det finns ett antaleffekter av informationstekniken som man måstekunna ägna sig åt utan att för den skull bli betraktadsom teknikfientlig eller som bromskloss. En sådanfråga är just utanförskapet och de effekter, konsek-venser och risker som faktiskt finns med den i övrigtmycket positiva utvecklingen.Vad gäller skolan har den tidigare lämnat ett antal förslag till den stiftelsesom hade och har att förvalta ett antal resurser pådetta område. Det mesta av det som lagts fram ärpositivt, men från kommissionens sida vill vi gärnasnabbt titta närmare på de förslag som den tidigarekommissionen lämnade till . Det betyder varken utredning eller lång-halning. Det betyder att vi är intresserade av att satsapå skolan i likhet med tidigare regering.Det faktum att vi i huvudsak råkar ha en samsynmed tidigare regering på den här punkten är ingentingsom jag tänker skämmas för ens i denna talarstol.Frågan om den legala aspekten finns också angi-ven i direktiven som en av de frågor som kommissio-nen bör fortsätta att arbeta med. Kommissionen bör tainitiativ och vända sig till lagstiftare och departementför att skynda på processen. Men det skall inte ske så,att man blint säger att allt som är ett hinder förinformationsteknikens utveckling skall bort - jag trorinte heller att Per menade så, även om det kanlåta så ibland - utan genom en vettig analys av lag-stiftningens förutsättningar, där man tar hänsyn bådetill den nya teknikens utveckling och till de människorsom skall hantera den.Anf. 87 PER ()Fru talman! Jag noterar att svaret på min fråga är:Vi skall tänka efter. Det är alltid klokt, ,att tänka efter - jag medger gärna detta. Men tänkefter med sådan hastighet att har en chans iden internationella kapplöpningen om informations-teknologin som just nu pågår. I snabbheten ligger detunika i den nya teknologin. Detta är inte en teknologisom kan hanteras på vanligt sätt. Det var därför denförra regeringen satte sin främsta företrädare somordförande. Det är viktigt att denna typ av markering-ar görs.I den mån som statsrådet enligt reglerna får svarapå ytterligare en fråga skulle jag vilja få reda på vaddet var för klokskap som ingöts i direktiven som gick för att tänka ut dem; det är jagrysligt nyfiken på. Det är nämligen inte alldeles lättatt själv finna svaret på detta när man läser direktiven.Anf. 88 Statsrådet ()Fru talman! Det är mycket glädjande att notera attäven Per tycker att eftertanke kan vara klok-skap. Det är alldeles riktigt att förutsättningarna förden nya tekniken ligger i snabbheten. Men det är intealldeles säkert att det i det beslutsfattande som skallange förutsättningarna för den nya tekniken är ställtexakt lika.Vi har tagit på oss för att fundera omifall vi skall fortsätta med en kommission, ifall detskall vara en myndighet som tidigare eller ifall detskall vara en kommission av det här snittet. Vi harockså funderat över hur den skall sammansättas ochvilka frågor som, utöver den vällovliga positivismsom den tidigare regeringen gav uttryck för, också bördiskuteras i denna kommissions hägn.Om inte Per upptäckt klokskapen i dettagenom att läsa direktiven, lär jag inte kunna övertygahonom från talarstolen. Jag konstaterar då bara att viså att säga plockat ned hyllningsbollen från taket ochvalt att gå in i den andra fasen av informationstekno-logiteknikens hantering i regeringen. Det innebär intenågon nedvärdering av frågan. Tvärtom tycker vi atten hantering från hyllningsfas till genomförandefas -om jag får uttrycka mig så - är vad informationstek-niken faktiskt förtjänar.Anf. 89 ()Fru talman! Det var speciellt glädjande att höra attett ungdomens IT-råd kommer att tillsättas.