prot · GI0991 · 1995-04-20 00:00:00 — Vi kommer från regeringens sida att nogafölja både genomförandet och resultatet av det arbe-tet. Vi menar att den positiva utveckling av trafiksä-kerheten som vi har fått måstefortsätta.Det andra ord som jag ville stanna vid var ordetmiljö. En av de stora och svåra uppgifter som liggerframför oss är att minska vägtrafikens påverkan påmänniskors hälsa och på miljön. Detta är ett måste omvi också i fortsättningen skall klara vårt transportbe-hov och kunna använda bilen också för att besökasläkt och vänner.Men vägtrafikens miljöpåverkan består inte baraav buller och utsläpp av skadliga luftföroreningar.Ny- och ombyggnader av vägar leder till förändringari landskapet, oavsett om det är i , i Bohus-län eller t.o.m. i västra - eller hur, JarlLander? Barriärer uppstår, nya vägsträckor gör in-trång i känsliga natur- och kulturmiljöer, och männi-skorna reagerar mot detta. Därför är det när man pla-nerar för en ny väg viktigt att man har en dialog meddem som bor i närheten och även med andra som pånågot sätt är berörda av planeringen.Vägverket har sektorsansvaret för ett miljöanpas-sat vägtrafiksystem. har också ansvaret föratt följa upp miljöpåverkan av vägtransportsystemet idess helhet och för att driva på en miljöanpassadutveckling.När det gäller väghållningen betyder det att an-vända metoder som inte skadar mark och vatten längsvägarna. När det gäller vägplanering innebär det attvägar, broar och andra trafikanläggningar skall lokali-seras så att de så mycket som möjligt är i samklangmed omgivningen och så att de gör minsta möjligaintrång i natur- och kulturmiljön.I tätorterna är det naturligtvis viktigt att ny- ochombyggnad av vägar sker så att trafiken kan ledasutanför bostadsområdena och så att bullerstörningarnaminskas och kulturområden skyddas. Tyvärr blir detofta en konflikt med naturintressena när man villbygga vägar i orörd natur.När det gäller utsläpp av skadliga ämnen är detnaturligtvis viktigt att vi fortsätter att skärpa kravenpå fordon och bränslen, som varinne på tidigare, och att vi höjer gränserna för tillåtnautsläpp. Det finns också flera åtgärder att ta till.Trafikanterna i vårt land tycker nämligen att mil-jön är viktig. Att ha en god miljö är lika viktigt somatt ha en god sjukvård. Det har man visat i undersök-ningar som har gjorts både förra och förrförra året.Det betyder att det finns en positiv inställning till attbete sig miljövänligt i trafiken, och den tycker jag skall ta vara på.Men det har också visat sig att människors kun-skap om vad ett miljöanpassat körsätt egentligeninnebär inte är så stor som man kan tro. Därför finnsdet stora miljövinster att göra genom att man informe-rar trafikanterna om hur man minskar trafikens mil-jöpåverkan. Här har naturligtvis men ocksåandra organisationer såsom motororganisationer ochfolkrörelser en stor folkbildningsuppgift.Det finns ett miljöprogram inom somman nu jobbar efter. Jag tycker att man faktiskt kan seresultat på olika trafikanläggningar. Det har byggtsbetydligt vackrare broar och vägar som är anpassadeefter omgivningen. Man kan redan se resultatet.Fru talman! , ,beslutade om investeringar i det statligavägnätet fram . Mot bakgrund av det beslu-tet fastställdes långsiktiga investeringspla-ner för vägarna. Dessa investeringsplaner skall liggatill grund för de anslag till byggande av statliga vägarsom skall tas upp i statsbudgeten . Hur fortdessa investeringsplaner kan genomföras beror på hurstatens finanser ser ut.Som redan har varit inne på kommergenomförandet att ske i enlighet med den prioriteringsom har beslutat och som finns fastställd iVägverkets investeringsplan. I det sammanhanget ärElisa diskussion om kopplingen mel-lan tillväxt och ökad transportvolym intressant. Menprecis som sade är detta en analys somskall göras i . Det är ing-enting som vi kan ta ställning till i samband med attriksdagen beslutar om anslag.Vi känner ju till hur det ser ut i statens finanseroch att det finns ett behov av kraftiga besparingar.Det är också det som gör att vi på kort sikt drarner på investeringsanslaget för byggandet av vägar.Följden blir att den koncentrerade utbyggnaden somplanerades för det närmaste året fördelas på en längretidsperiod. Genomförandet av planen blir alltså fram-skjutet. Det kommer återigen att ske en ny prövningav investeringsanslagen 1997.Kommunikationskommittén har också i uppdragatt se på innehållet i de gällande investeringsplanerna,och man kommer att redovisa detta i januari 1996.Vad vi nu föreslår och som jag hoppas att riksda-gen skall godkänna är att man skall anta deinfrastrukturplaner som finns hos verken och att deskall revideras i stället för som tidigarevart tredje år. Det beror på att vi numera har fyraårigamandatperioder, och det blir då möjligt att både initie-ra och avsluta en ny infrastrukturplanering under enmandatperiod.Fru talman! Eftersom vi nu måste spara är detviktigt att vi använder de medel som vi här där de görallra störst nytta. Jag anser att det vore väldigt olyck-ligt om vi, utifrån ett kanske inte alltid alldeles rele-vant stråktänkande, använde ett stor del av pengarnatill att bygga ut några få vägprojekt till en mycket högstandard, även när det gäller sträckor där trafikmäng-den inte kräver det. Det finns nämligen ett stort behovav att förbättra många av våra vägar. Det finns ocksåbehov av att bygga förbifarter runt större tätorter. Dåär det bättre att vi använder pengarna till att genomfö-ra de åtgärder som är mest angelägna från trafiksäker-hets- och miljösynpunkt. Annars finns det en risk föratt vi kraftigt försenar viktiga förbättringar.Det är därför som regeringen föreslår en ompröv-ning av beslutet om målstandard på ett antal vägar.Målstandarden skall vara , men det skall varamöjligt att avvika från denna målstandard om det äruppenbart att en avvikelse innebär betydande sam-hällsekonomiska effektivitetsvinster. Men då skallman från kunna påvisa detta.Så över till enskilda vägar. Regeringens förslagom en halvering av stödet till enskilda vägar är be-tingat av att det är nödvändigt att minska på statensutgifter. Alternativet som har diskuterats här i kvällhade varit att ytterligare dra ner på investeringsansla-get eller att minska anslaget till drift och underhåll avdet statliga vägnätet. Det hade varit mycket olyckligtatt genomföra detta just från trafiksäkerhetssynpunkt.Det är angeläget även här att de medel som finnstillgängliga används på det effektivast möjliga sättet.Jag tycker därför att det är bra att trafikutskottet nuföreslår att man skall göra en analys av stödets an-vändning och fördelning.Fru talman! Att komma till rätta med trafikprob-lemen i storstadsområdena är en av de mest angelägnaåtgärderna om man vill åstadkomma ett miljöanpassattransportsystem. Av det skälet tillsatte den förra soci-aldemokratiska regeringen en förhand-lingsman för vart och ett av de tre storstadsregionernaStockholm, och för att åstadkommaen förbättrad trafikförsörjning och en minskning avmiljöstörningarna från trafiken. Förhandlingsmännenhar sedan presenterat sina förslag till trafiklösningarför de tre regionerna.Regeringen anser fortfarande att det är nödvändigtatt få ordning på trafiksituationen i storstadsområde-na. Därför måste nu berörda parter ta sitt ansvar föratt överenskommelserna skall genomföras i rimlig tidoch till en rimlig kostnad.Fru talman! har beslutat om en upp-delning av i en beställardel och en produk-tionsdel. har också beslutat att all produk-tion, inte bara byggande utan också drift och under-håll, skall konkurrensutsättas och att konkurrensut-sättningen skall vara helt genomförd den 1 januari1996.Drift- och underhåll är en komplex fråga att hante-ra. får nu en ny roll, att lägga ut tydligabeställningar och att hantera entreprenadavtal. Sär-skilt vinterväghållningen är en grannlaga uppgift.Regeringens utgångspunkt är att konkurrensutsätt-ningen inte får ske så att de trafikpolitiska målen, ochdå särskilt trafiksäkerhetsmålet, äventyras. Därförgenomförs nu en utvärdering av den konkurrensupp-handling som har skett . har nyligenlämnat en delrapport till regeringen. Eftersom utvär-deringen endast gäller kan manännu inte dra några särskilt säkra slutsatser. Men, ochdet vill jag säga , det mesta tyder ändå på attVägverket behöver ha ytterligare tid på sig för attutvecklas som beställare och för att få entreprenörernaatt göra rätt saker. Det kan finnas anledning att ytter-ligare förlänga tiden för försöksverksamheten. slutredovisning skall lämnas , och dåkommer regeringen att ta slutgiltig ställning.Fru talman! När jag deltog iriksdagens debatt om trafikpolitikens inriktning kundejag konstatera att det fanns en bred samstämmighetmellan partierna. Det finns betydligt flera reservatio-ner till dagens betänkande, men jag tycker ändå attenigheten är ganska stor. Detta gäller inte minst nöd-vändigheten av att spara även på det här området.Anf. 211 ()replikFru talman! Statsrådet talade omöverskådlig tid. Då skulle jag vilja påpeka att det ärdags att ompröva begreppet överskådlig tid. Meddagens teknik och dagens konsumtion har vi en heltannan möjlighet att överblicka framtiden och denkonsumtion som vi har . Därför måste begreppetöverskådlig tid vidgas till att inte bara innefatta detsystem som vi har i dag.Kommunikationsministern påpekade att bilen vardet effektivaste transportmedlet. Det beror på hur manser det. Bilen är det effektivaste transportmedlet påmånga sätt, eftersom den ger en väldigt stor indivi-duell frihet. Men om vi ser på den framtid som kanvara och som just nu är realitet i ärbilen inte särskilt effektiv. Kommunikationsministernär säkert bekant med det som kallas autoinfarkt, alltsåtrafikstockningar och svåra effektivitetsproblem.Jag har tidigare påpekat att har visat attenergieffektiviseringen när det gäller bilar inte harvarit särskilt lysande under det seaste året, snararetvärtom.Jag uppskattar att kommunikationsministern näm-ner andra alternativ som rör säkerhet såsom planfriakorsningar osv. Framför allt skulle jag då vilja nämnasänkning av hastigheterna. Här spelar motorvägarnaen viktig roll, eftersom folk ofta tenderar att körafortare på motorvägarna.Jag saknar fortfarande EU-perspektivet.Sedan undrar jag kort hur det blir när Vägverketarbetar genom dotterbolag. Hur kan kontrollen överkalkylerna utövas? Hur blir regeringens och riksda-gens insyn i kalkylerna för olika uppköp? Det kan jufaktiskt råda oklarheter om detta.Anf. 212 Kommunikationsminister ()Fru talman! Vad är överskådlig tid? Det beror litethur gammal man själv är. Jag utgår naturligtvis frånmin egen något mer ålderstigna position jämfört medElisa . Jag tror ändå att det är viktigt attkomma ihåg att bilen också kommer attvara ett effektivt transportmedel. Och bilen skall blimer energieffektiv - där delar jag uppfattning. Det handlar också om att man i vissafall skall använda alternativa drivmedel.I det perspektivet att är ettglesbygdsland kan man inte bortse från bilen som ettbra och bekvämt transportmedel.Bilinfarkterna, som vi märker inte minst i norraTyskland och t.o.m. utanför Stockholmsområdetibland, är framför allt ett problem i storstadsområde-na. Det gäller att använda rätt transportmedel i rättmiljö. Jag tror att och jag är överens omden saken.Det finns många sätt att förbättra trafiksäkerheten.Sänkning av hastigheter är ett, att ha en stenhård kollpå nykterheten är ett annat. Motorvägsutbyggnaden ärbara en del, som kan användas vid höga trafikvoly-mer.När det gäller Stockholmsleder och Öresundsbronhar dotterbolagen varit praktiska medel för att hanterastatens investeringar. Jag vidhåller att det kommer attvara så i fortsättningen också.Anf. 213 ()replikFru talman! Då får jag konstatera att man bortserfrån de problem som anges i rapporten om kalkylernaför infrastrukturprojekt för bl.a. och och de problem med insyn och kontroll i olikadotterbolag i regi.Jag är helt överens med kommunikationsministernom att man skall använda rätt transportmedel i rättmiljö. Där kan vi inte påstå att investeringspaket förstorstäderna har varit särskilt lyckade. Tvärtom har deslagit ganska hårt mot miljön. Det är viktigt att se.Vad gäller överskådlig tid har socialdemokraternarätt att vara stolta över sitt historiska arv, att ha enpolitisk historia där man har arbetat för framtida ge-nerationers välfärd. Det skulle också kunna vara envärdering som kännetecknar dagens besparingsvilja.Framtida generationer skall inte betala för den kon-sumtion som vi har . Däremot gäller det tydligeninte på miljöområdet. Dagens konsumtion får framtidagenerationer betala för. Om det var en syftning på minungdom skall jag be att få citera ur Milan : "Den som påpekar att han är unggör det föra att visa att han lever när deandra (löjligt nog) trillat av pinn." Det är inte riktigtdet jag avser, utan jag avser även tiden efter min egenlivstid. Det är viktigt att behålla det perspektivet.Bilinfarkterna är en verklighet, särskilt som Sveri-ge är ett glesbygdsland. är en del ien union. Hur länge till kommer att vara ettglesbygdsland? Till vissa delar kommer attvara det, men vi kommer att få se en ökad koncentra-tion till storstäderna med den regionalpolitik som vihar i dag.Anf. 214 Kommunikationsminister ()Fru talman! Jag vill bara kort reda ut detta medSWEDAB och . De bolagenfinns till för det som hänger ihop med Öresundsbronoch de trafikleder som skall finansieras på annat sättän via den vanliga statsbudgeten. Man behöver enorganisation för att hantera det. Vi lånar pengar somsedan skall betalas tillbaka via bilavgifter och broav-gifter. I det perspektivet är det praktiskt med en bo-lagsform.Anf. 215 () replikFru talman! Kvällen är sen, så jag skall fatta migkort. Jag tyckte mycket bra om det mesta i kommuni-kationsministerns anförande, speciellt när hon antyderatt vägkapitalet måste vi säkra genom underhållet iförsta hand, inte bygga ut så mycket. Den priorite-ringen har också vi gjort från sida.Kommunikationsministern sade att vi skall använ-da medlen där de gör den största nyttan. Jag måste,utan att upprepa alla argument, ställa en fråga tillkommunikationsministern. Till nybyggen anslås 7miljarder, till enskilda vägar 300 miljoner, plus 3miljoner till. Delar kommunikationsministern den orosom gav uttryck för beträffande anslags-nivån? Delar kommunikationsministern att det här måste vara ettårsanslag? Sedanfår vi komma tillbaka nästa år.Anf. 216 Kommunikationsminister ()Fru talman! Jag lyssnade ganska noga på vad BoNilsson sade om kortsiktighet och långsiktighet närdet gäller de enskilda vägarna. Det var inte tal om ettårs anslag utan om att man på kort sikt klarar detta.Analysen skall få avgöra om man måste spä på mednya pengar. Jag delar uppfattning i denfrågan.Anf. 217 () replikFru talman! Jag tolkar kort sikt som maximalt ettår framöver. Analysen kommer att ge svar på en delfrågor. Pengar kommer att behövas även nästa år.Anf. 218 Kommunikationsminister ()Fru talman! Om man är störtsäker på hur det skallvara, behöver man inte göra någon analys. Jag tyckeratt det är viktigt att man tar trafikutskottets begäran påallvar och ser vad analysen ger vid handen. Sedan fårvi ta ställning till i vad mån vi behöver anslå merpengar och till var dessa pengar skall tas. Det är intealldeles självklart. Det finns inga nya pengar.Anf. 219 ()Fru talman! Vägfrågor har alltid rönt stort intresseför debatt i kammaren. Men jag tror att jag aldrigförut har upplevt att ett betänkande kan missförstås såsom detta, både medvetet och omedvetet, av mass-medierna och ledamöter som har sett sin chans att drafördelar av ett beslut.Bo Nilsson och även kommunikationsministernhar förut i debatten förklarat hur majoriteten har settpå dessa frågor och hur resonemanget har varit.Nu är det trots allt så, som vi har hört talas om iandra sammanhang, att ekonomin i vårt land inte ärden bästa. Då har vi alla ett ansvar att försöka finnalösningar och hjälpa till med att få en förbättring tillstånd.Vad gäller de enskilda vägarna vill absolut ingenav oss att anslagen för skötsel av dessa skall dras ner.Det är alltså detta som ligger till grund för att begäraatt regeringen skall tillsätta en analysgrupp som före1995 års slut skall se över vilket behov som finns föratt klara underhållet av de enskilda vägarna. Undertiden skall allt ligga kvar hos staten och föratt därefter - vilket vi utgår ifrån - återkomma tillriksdagen för vidare behandling.Vi har från sida i ett särskilt yttrandeförklarat hur vi ser på denna fråga just nu.Den andra stora frågan i detta betänkande gällervägutbyggnaden, där vi diskuterar fortsatt utbyggnadav Europavägarna E 6, E 4, E 22 och E 20. För unge-fär förordade utskottet en utbyggnad avdessa vägar till motorvägar. Därför måste jag erkännaatt det kändes konstigt när budgetpropositionen ijanuari visade på ett förslag om att sänka målstandar-den för 13 meters väg. Regeringen borde ha följt förutfattade beslut angående motorvägar och inte ha ändratförutsättningarna.Eftersom det är regeringens sak att nu bestämmasig för vilket förslag man skall lämna, anser vi frånFolkpartiet att det är viktigt att man ändrar sig beträf-fande målstandard för E 6 och E 4 och bestämmer sigför att fortsätta utbyggandet av och E 4 till motor-vägar samt att man, om man anser att medel inte finnstill förfogande, gör en viss förskjutning i tidsperspek-tivet för färdigställandet.Beträffande målstandarden på de övriga Europa-vägarna bör regeringen bestämma sig, alltberoende av hur trafiksituationen ser ut på nämndavägar. Vi skall dock inte glömma att det också finnstidigare beslut om den s.k. huvudstadstriangelns ut-byggnad till motorväg.För övrigt är det angeläget att vi är noga med attse till att det finns medel till underhåll av befintligalänsvägar och skogsvägar, vilka i många fall är imycket dåligt skick och förorsakar stora problemframför allt vid tjällossningstider.Fru talman! Jag anser det oerhört angeläget medett samtal mellan regering och riksdag i dessa frågorför att finna en lösning på hur vårt vägsystem ochunderhållet av detsamma skall se ut - ochdetta så snart som möjligt.Anf. 220 () replikFru talman! Jag måste be om ettförtydligande om missuppfattningen vad gäller en-skilda vägar. Förstod jag rätt när hansäger att beslutet kommer att innebära att pengarnaför enskilda vägar skall ligga kvar hos tillhösten 1995? Som jag har förstått förslaget innebärdet en halvering av anslagen till enskilda vägar till329 miljoner, inte att skall ha någon pottför att fylla ut resten. Var det detta ?Anf. 221 () replikFru talman! Jag är helt på det klara med och dethar klart och tydligt sagts här förut att på kort siktkommer säkert ingen förändring att ske. Jag är ocksåövertygad om att om pengarna ligger kvar hos , hos staten, kommer man att se till att sköta dehär vägarna detta år. Det är därför vi tycker att det ärviktigt att analysen görs , att vi kommertillbaka till frågan och får fortsätta behandlingen.Däremot är jag helt på det klara med att en halve-ring ligger i beslutet. Men jag är också övertygad omatt de enskilda vägarna kommer att skötas under dettaår. Det finns ingen som vill att de skall försämras, attde skall stängas eller att de skall vara oframkomliga.Anf. 222 () replikFru talman! Jag är inte lika övertygad som KenthSkårvik. Den signal som man ger till de enskildavägföreningarna är att bidraget kommer att halveras.Det är ingen tidsutdräkt på detta.Visserligen har man sagt att det skall analyserasoch att analysen skall vara klar . Men detgaranterar på intet sätt att kommer att ökapå bidraget. Det beror på hur analysen ser ut, antarjag, och på hur statsfinanserna ser ut.Anf. 223 () replikFru talman! Jag kan förstå vad me-nar. Men vi har klart och tydligt från sidasagt att vi går med på villkor att analysen görs och sköter de här vägarna , så att vi sedankan komma tillbaka och se vad som är det verkligabehovet för att kunna klara de enskilda vägarna.Det är inte säkert att man behöver fullt anslag.Behöver man det får vi på något sätt försöka se var vikan finna pengar någonstans, så att vi slipper varamed på att anslagen skall dras ned. Men just nu ställervi upp på detta, för att man skall kunna göra analyseni lugn och ro. Sedan får vi återkomma med ett beslut.Anf. 224 ()Fru talman! Låt mig börja med några kommentarertill det som har sagts här under den senaste timmen.Det är positivt att så många understryker att underhål-let är minst lika viktigt som nybygge eller snarareviktigare.Det är smärtsamt men nödvändigt på kort sikt mednedskärningar på de enskilda vägarna, säger , men pengar kan nog komma . Såtolkade jag också det han sade. Sedan får vi väl se iprotokollet exakt hur han formulerade sig.Det som var intressant tyckte jag var att det fannsen ganska betydande nyansskillnad mellan kommuni-kationsministern och när det gällde synenpå motorvägar. underströk att det skallvara rätt målstandard, med undertonen att det nog börvara motorväg i flera fall än man säger, medanInes Uusmann sade att det är olyckligt att byggamycket hög standard på några få sträckor. Nog lästejag in en viss skillnad mellan kommunikationsminis-tern och . För min del vill jag nog stödjaInes Uusmanns uppfattning.I mitt hemlän finns det lysande exempel på hurvansinnigt vägpengarna faktiskt används. På den allrabästa vägsträckan mellan och nu för fullt på att bygga ut motor-vägsstandard söder om för många hundra mil-joner kronor, medan sträckan ,som har väntat , får ligga kvar med mycketdålig standard. Det tycker jag är ett gott exempel påatt inte alltid använder pengarna på ettoptimalt sätt. Att bygga ut den bästa sträckan mellanStockholm och från den 13-metersstandardsom den fick till motorvägs-standard kan aldrig vara en rimlig användning avpengarna.Sedan vill jag säga några ord om den analys somså många lutar sig emot. Bl.a. sade: Vikommunaliserar inte, vi analyserar. I det låg, om jagförstod det rätt, att man inte är beredd att tillstyrkakommunalisering av pengarna.Vi från stöder också analysen. Jag vore ioch för sig glad om det gick att läsa in allt det som BoNilsson och andra gör i skrivningen. Men läser mannoga det som sägs i utskottsbetänkandet finner manatt utskottet bara säger att man skall avvakta medförhandlingar med om enöverföring av de statliga medlen till kommunerna tilldess analysen är genomförd. Kan man redan nu sägaatt analysen kommer att visa att det är fel att föra överdet här ansvaret på kommunerna är det utmärkt. Menså står det inte riktigt om man läser i betänkandet.Men jag hoppas att man kan tolka det på det sättet.Hela den här debatten tycker jag visar på hur pa-radoxalt man kan använda samhälleliga pengar. Manpratar ganska litet om miljardrullningen till alla destora projekten. Man drar ned litet grand på byggan-det, inte mer.Men när det gäller den lilla posten, de 100 miljo-nerna till enskilda vägar, tar man fram den riktigtstora yxan.För den som roar sig med att läsa statistik är deträtt intressant. Om man tittar på statistik från t.ex.1980 fram till nu finner man att de här anslagen harlegat ungefär stilla, om man räknar i rätt penningvär-de. Men med den här förändringen blir det yxhugg, ettAlexanderhugg. Det blir genast en halvering av peng-arna. Det är ingen rimlig nedtrappning.Av alla anslag i budgeten tror jag att det här är denpost som man hugger värst på. Till saken hör att faktiskt hade äskat ochman anslår . Det är alltså en tred-jedel av vad faktiskt hade äskat. Även medCenterns förslag blir det en avsevärd reducering avdet faktiskt hade sagt.Det här är ingen rimlig nedtrappning. Det är ettAlexanderhugg som är orimligt. Jag hoppas verkligenatt alla de vittnesbörd som har kommit om attdet här inte är så bra och att vi borde återställa dennapost innebär att vi kan förverkliga det redan nästa år.Som och andra har understrukit ärdetta finmaskiga nät av vägar oerhört viktigt. Det ärsammantaget ungefär dubbelt så långt som alla riks-vägar, länsvägar och kommunala gator och vägartillsammans, närmare bestämt. Det ärvägar som öppnar allmänhetens tillgång till skog ochmark, bär, svamp, jakt, fiske, rekreation, bad, turismoch allt vad ni vill.