prot · GJ0933 · 1995-12-07 00:00:00 — Det ställs på dem som utövar jaktkrav att göra en rimlig avskjutning av olika typer avvilt inom området.Så kommer vi och lagstiftar om att en av parterna ijaktvårdsområdet får extra tryck på sig. Han måsteskjuta av mera. I annat fall kommer han i konfliktmed den markarrendator som han har.Att gå in lagstiftningsvägen är som gjort för att fåtill stånd tvist och tråkigheter i ett område på lands-bygden, i stället för att låta parterna bestämma hurdenna typ av frågor skall regleras när de gör upp avta-let.Anf. 104 () replikFru talman! Jag kan till viss del ha förståelse förRolf synpunkt just när det gäller frågan omjaktvårsdområden. Visst kan det uppstå situationer avdet slag som nämner.Men det går inte att komma ifrån det faktum attlagstiftningen har kommit till just på grund av att maninte har kunnat komma fram avtalsvägen på ett sättsom har varit tillfredsställande för jordbruksarrendato-rerna. Det går heller inte att komma ifrån, trots att detsom jag nämnde finns skäl som jag kan ha förståelseför, att det är jordbruksarrendatorn som drabbas på ettsätt som är besvärande för honom. Det blir viltskadorosv. Det är knappast till glädje för honom att mankonstaterar att det är en massa andra omständighetersom gör att det blir så här. Hans skador är lika storaändå.Lagstiftningen kommer till därför att man vill för-stärka arrendatorns rätt att undvika denna typ av ska-dor.Jag har själv besökt och träffat jord-bruksarrendatorer. Man har framfört detta problemsom väldigt besvärande, framför allt på de stora god-sen där man bedriver jakt i en ganska avancerad formoch där vilttrycket är ganska högt. Det är besvärandeför dem som skall leva på det jordbruk som man hararrenderat.Anf. 105 ()Fru talman! Vi diskuterar vissa arren-derättsliga frågor. Arrende är en form som har funnitsväldigt . Genom nyttjanderättslag in-fördes arrende som ett enhetligt rättsinstitut i Sverige.I och med den lagen lades grunden för arrenderätten.Hur mycket mark som då arrenderades ut vet jaginte, men 1993 var enligt Statistisk årsbok ungefär tvåtredjedelar av all utarrenderad. Det är därförväldigt viktigt att det finns klara och tydliga reglersom reglerar förhållandena mellan jordägare ocharrendatorer.Under de senaste åren har det skett ganska storaförändringar och förbättringar av villkoren för arren-datorer. Dessa frågor har diskuterats många gångerhär i kammaren. Det förra förslaget, som vi antog ivåras, gällde investeringar i arrendejordbruket. I daggäller det vissa arrenderättsliga frågor. Jag hoppas attdetta är det sista förslaget på detta område, i alla fallinom överskådlig tid. De förslag vi skall besluta om är de sista av de förslag som hänger samman med1990 års arrendekommittés utredning. Alla dessabeslut är viktiga både för jordägare och arrendatorer.I förra betänkandet lyfte utskottet fram att arrende-lagstiftningen i väsentliga stycken alltjämt bygger påatt man i första hand skall eftersträva frivilliga över-enskommelser. Även i fortsättningen gäller att arren-dator och jordägare skall vara överens. Det är bara närman inte klarar av detta som det är viktigt att det finnsklara och tydliga regler som talar om för både jord-ägare och arrendatorer vad som gäller för var och enav dem.Fru talman! Vi från yrkar bifall tillhemställan i lagutskottets betänkande 8. Vi anser inteatt balansen i arrendeförhållandet förändras negativt inågon större utsträckning för jordägaren.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 23 §. )23 § Stöd till konsumentpolitiska åtgärder påområdet finansiella tjänsterFöredrogsLagutskottets betänkande 1995/96:LU10Stöd till konsumentpolitiska åtgärder på områdetfinansiella tjänster (prop. 1995/96:82)Anf. 106 ()Fru talman! "Konsumenter är vi allihopa, du medoch jag med!" Denna inledning, särskilt passande närdet nu närmar sig , får ge uttryck för att konsu-mentpolitiken såväl i stort som i smått faktiskt handlarom och berör oss alla. Vi är alla konsumenter medolika behov och önskemål under skilda skeden i livet.Vår efterfrågan handlar både om produkter och tjäns-ter - såväl offentliga som privata.Lagutskottets majoritet har i huvudsak ställt sigbakom regeringens förslag om att Konsumentverketskall tillföras ytterligare resurser genom viss omför-delning av medel. Motivet till att minska anslagetUtveckling av ideell verksamhet med tre miljonerkronor och tillföra dessa medel ärenligt regeringen och utskottet svårigheter för konsu-menter att få överblick över utbudet av finansiellatjänster.Man pekar också på brister i informationen omvilka alternativ som finns och på vilka villkor tjäns-terna bjuds ut. Därför skall ökainsatserna vad gäller att se över avtalsvillkor ochinformation på det finansiella området.Till lagutskottets betänkande har fogats en reser-vation från de moderata utskottsledamöterna. Reser-vationen har inte tillkommit av ekonomiska skäl. Dethandlar ju inte om några stora summor. I stället är detprincipiella vägval det handlar om.Vi moderater anser att utskottsmajoriteten anläg-ger samma traditionella synsätt som så länge utgjortett grundproblem både för samhällsekonomin och förenskilda medborgares och familjers självständighetoch valfrihet. Detta synsätt bottnar tydligen i att detnästan bara är offentliga insatser och resurser som kanlösa samhällets och medborgarnas problem.Moderat konsumentpolitik syftar till att öka denkonkurrensutsatta sektorn, vidga området för privatnäringsverksamhet, avveckla offentliga monopol,underlätta för företag att driva sin verksamhet ochundanröja etableringshinder.Moderat konsumentpolitik syftar också till att ska-pa medvetna konsumenter som enskilt eller i frivilligsamverkan tar till vara sina intressen som konsumen-ter. Kunniga och kritiska konsumenter är grunden förvarje väl fungerande marknad.I har de offentliga institutionerna steg försteg försvårat förutsättningarna för privata engage-mang. För att konsumentsammanslutningar, andraorganisationer och intresseorganisationer skall kunnaväxa och ta på sig större uppgifter är det nödvändigtatt begränsa det offentliga åtagandet.Organisationer och enskilda motiveras bäst genomatt anförtros delaktighet och ansvar, medan näringsli-vet motiveras bäst av förhoppningar om ökad efter-frågan på varor och tjänster. Dessa funktioner kanfaktiskt fås att fungera tillsammans i en marknadse-konomi där konsumenterna i fri konkurrens avgör denverkliga efterfrågebilden. Ingrepp utifrån denna rela-tion måste minimeras till sådant som rör liv, hälsa ochsäkerhet.I bl.a. , och tillgodoseskonsumenternas intresse i hög grad genom frivilligaorganisationer. Även här i borde vi gradvisöverlåta åt de frivilliga organisationerna att själva ökasitt engagemang och sin verksamhet. Det kan varaviktigt att staten i ett uppbyggnadsskede bidrar medvisst ekonomiskt stöd för att lägga grunden för dessadelvis nya verksamhetsformer.På konsumentområdet i finns redan i dagen del andra aktörer. Stiftelserna KonsumenternasBankbyrå och äröppna för alla och kan ge mycket avancerad rådgiv-ning i t.ex. låne- och försäkringsfrågor. De kan ävenge råd vid problem eller tvister mellan konsumenternaoch banker och försäkringsbolag.Ett annat exempel på en ideell förening är före-ningen - Konsumenter i samverkan, somhar ett femtontal medlemsorganisationer inom fram-för allt miljö- och hälsoområdet och ett stort antalenskilda personer som stödmedlemmar.Fru talman! Det framförs i många sammanhangoch senast i den s.k. tillväxtpropositionen hälso-samma tankar om ändrade drifts- och verksamhets-former, om avregleringar för att sänka kostnadernaoch om att förnyelsearbetet skall fortsätta. Detta tycksdock i mina ögon - när det kommer till konkretaställningstaganden - mera vara en läpparnas bekän-nelse än verklig handling.Vi moderater har tilltro till enskilda medborgaresförmåga och vilja att själva ta ansvar. Det visar sig nupå olika områden att det i många situationer inlärdabeteendet att man i snart sagt alla sammanhang begäroch förväntar sig statliga regler och offentlig styrninghåller på att rämna.En del människor känner sig vilsna, men påfallan-de många har också vaknat upp och inser att de självahar både förmåga och vilja att reda ut situationer ochta ansvar själva eller i frivillig samverkan med andra.Jag anser att detta utskottsbetänkande tar fel väg iljuset av den rådande utvecklingen. Det handlar åter-igen om ett litet steg på vägen att lämna över till detoffentliga det som de enskilda medborgarna kan ochvill svara för själva.Om regeringen och utskottet anser att det finns ettinslag av myndighetsutövning som endast kan ta hand om borde det naturliga havarit att verket fick göra omprioriteringar för att skapautrymme för andra aktörer inom de områdena. Detskulle också innebära att resurser frigörs för medbor-gargrupper till vilka speciell hänsyn måste tas.Fru talman! Jag vill med stöd av vad jag har anförtyrka bifall till reservation 1 från moderaterna.Anf. 107 ()Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i lagut-skottets betänkande nr 10 och avslag på reservationen.Vi, dvs. alla konsumenter, lever med en alltmerkomplicerad omvärld som kännetecknas av snabbaförändringar, vilket leder till stora svårigheter förkonsumenterna. Det är nästan omöjligt att överblickahela utbudet av de finansiella tjänster som finns påmarknaden. Dessutom är inte informationen om vilkaalternativ som finns särskilt god.Enskilda konsumenter har mycket små möjligheteratt påverka utformningen av marknadens tjänster. Detkan också medföra problem för konsumenterna medalla tekniska lösningar som finns, inte minstinom betaltjänstområdet.För att konsumenterna skall kunna dra fördel avden förbättrade konkurrensen krävs det att någon medutgångspunkt i konsumenternas intressen kritisktgranskar utbudet av tjänster.Det krävs också att någon i större utsträckning kan företräda konsumenterna i domstol i syfte attpåverka rättsutvecklingen till ledning för de myndig-heter och andra organ som arbetar med förebyggandeoch rådgivande insatser för konsumenterna. Det pågårför närvarande en utredning om detta.Konsumentverket måste öka insatserna för att seöver avtalsvillkor och information på det finansiellaområdet. Detta gäller naturligtvis även andra berördaorgan.Insatserna skall gälla vilka krav som kan ställas påden information som banker, försäkringsbolag ochandra aktörer tillhandahåller till sina kunder plus enöversyn av avtalsvillkoren. Det finns också behov avatt i större utsträckning än väcka talan i Mark-nadsdomstolen enligt avtalsvillkorslagen, marknads-föringslagen och konsumentkreditlagen. Denna lag-stiftning är ny och prejudikatbildning är viktig förkonsumentskyddet.Med anledning av att både detaljhandeln och ben-sinbolagen har tagit upp konkurrensen i fråga omkontokort har också tillsynsbehovet ökat.Det är viktigt att ge konsumenterna ett starkarestöd för att göra det möjligt för dem att ta till vara sinarättigheter. Konsumenterna skall göras aktivare påområdet.Åtgärder som måste komma till stånd är av tradi-tionell myndighetskaraktär, och därför är det naturligtatt och Konsumentverketblir ansvariga för dessa.Konsumentverket har enligt sin instruktion för-fattningsenliga möjligheter att utarbeta riktlinjer förnäringsidkarnas marknadsföring och utformning avvaror och tjänster samt för deras tillämpning av kon-sumentkreditlagen.Konsumentombudsmannen har det yttersta ansva-ret för tillsynen av de konsumenträttsliga lagarna.Konsumentombudsmannen kan i vissa fall själv med-dela förbud eller ålägganden.Vi socialdemokrater anser att det är viktigt att detprimära ansvaret för konsumentpolitiken ligger på detoffentliga, dvs. på staten och även på kommunerna.Vi socialdemokrater anser också att de frivilliga kon-sumentorganisationerna är ett mycket viktigt kom-plement till och Konsumentom-budsmannens verksamheter.Vi har här i redan beslutat att för inne-varande budgetår anslå drygt 6 miljoner. Dessa peng-ar fördelas med 2,9 miljoner till konsumen-tråd för att bl.a. företräda konsumenterna i Europaar-betet och med 3,2 miljoner till konsumentorganisatio-ner för att deras arbete skall aktivera och bredda en-gagemanget på konsumentområdet och för att infly-tandet för konsumenterna och deras organisationerockså skall öka.Dessutom har regeringen fördelat 5,6 miljoner till40 olika projekt inom livsmedelssektorn. I budgetenfastställdes att skulle satsapengar på konsumentåtgärder inom livsmedelssek-torn.Dessa pengar har delats ut till:riksorganisationer som når ut lokalt, t.ex. Kon-sumenter i samverkan, konsumentråd ,mindre lokala organisationer, t.ex. Hushållssko-lan i och den biologiska odlarförening-en i ,kooperativa projekt,projekt riktade till socialt svaga grupper, ochprojekt med viss EU-inriktning.Frivilligorganisationerna kommer självfallet ocksåatt på området finansiella tjänster vara ett utomor-dentligt komplement till och verksamheter.För att klara de nya åtaganden som det handlar ombehöver budget förstärkas. Dettaföreslås ske genom omfördelning inom Civildeparte-mentets område.Eftersom belastningen av anslaget Utveckling avideell verksamhet inte blir av den omfattningen somriksdagen utgått från finns det inget hinder mot attKonsumentverket och fårdisponera tre miljoner av detta anslag under inneva-rande verksamhetsår.Utskottet tänker inte närmare gå in på hur pengar-na skall disponeras men vill ändå peka på ett specielltområde. Det gäller att även konsumenter med svagekonomi skall uppmärksammas, eftersom de i regelinte kan dra fördel av den ökande konkurrensen på detfinansiella området.Vi socialdemokrater står på dessa konsumenterssida och utgår från att regeringen följer upp detta.Jag yrkar således bifall till utskottets hemställanoch avslag på den moderata reservationen.Anf. 108 ()Fru talman! Med anledning av an-förande kan jag bara konstatera att socialdemokrater-na står för ett mycket traditionellt tänkande. Att anseatt t.ex. stiftelserna ochKonsumenternas Försäkringsbyrå bara är komplementtycker jag inte är att se det på rätt sätt.Stiftelsen tart.ex. fram helt utmärkta sammanställningar, där mangår igenom alla försäkringsbolag som finns i Sverigeoch vilka villkor de har. Som konsument kan man fåprecis alla uppgifter man vill ha. Den har funnits . Drygt12 000 människor ringer för att få informa-tion, råd och även stöd när de t.ex. skall processa motett försäkringsbolag. ärdäremot nyare och infördes . Den har bara funnits ,men redan nu ringer 4 000 personer för att fåstöd när det gäller just finansiella tjänster.Anf. 109 ()Fru talman! Stödet till konsumentpolitiken harökat genom att frivilligorganisationerna har fått merpengar under innevarande budgetår. Även om fru dePourbaix-Lundin inte är av den uppfattningen anser visocialdemokrater fortfarande att det är det offentligasom skall vara ansvarigt för grunden i konsumentpo-litiken. Det är vår bestämda uppfattning att det bästa utdelningen för de konsumenter som är istörst behov av den hjälp och vägledning som faktisktkan behövas.Anf. 110 ()Fru talman! Om alla de bidrag som upp har gått till frivilliga organisationer bordeman ju ha kunnat lyfta bort ganska mycket från . Det vi diskuterar hade alltsåegentligen rymts inom budget.Anf. 111 ()Fru talman! Jag tror att det under en lång rad av årkommer att krävas ytterligare pengar för att vi skallbistå de konsumenter som behöver det och aktiveraden konsumentpolitik som förs i det här landet. Jukärvare ekonomin är, desto svårare kommer det attbli. Vi behöver inte vara oroliga för att inte behöver de pengar som vi nu avser att fattabeslut om, utan de pengarna kommer väl till använd-ning. Dessutom har de frivilliga organisationerna fåttså mycket att de enligt min mening kompletterarvarandra väl.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutLU5 Ändrade regler om bärgningKammaren biföll utskottets hemställan.LU9 Vissa ändringar i föräldrabalkenKammaren biföll utskottets hemställan.LU7 Former för verksamhet som är beroende avstatligt stöd, m.m.Mom. 1 (verksamhetsformer för statlig verksamhet)1. utskottet2. 1 (m, c, fp, mp)Votering:174 för utskottet126 för res. 149 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 1 c, 18 v, 11 kdsFör res. 1: 71 m, 18 c, 23 fp, 14 mpFrånvarande: 17 s, 9 m, 8 c, 3 fp, 4 v, 4 mp, 4 kdsMom. 3 (ikraftträdandet av 6 kap. stiftelselagen)1. utskottet2. (m)Votering:230 för utskottet71 för res. 248 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 19 c, 23 fp, 18 v, 15 mp,11 kdsFör res. 2: 71 mFrånvarande: 17 s, 9 m, 8 c, 3 fp, 4 v, 3 mp, 4 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.LU8 Vissa arrenderättsliga frågorMom. 1 (propositionens lagförslag)1. utskottet2. (m)Votering:230 för utskottet73 för res.46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 19 c, 24 fp, 18 v, 15 mp,10 kdsFör res. : 72 m, 1 kdsFrånvarande: 17 s, 8 m, 8 c, 2 fp, 4 v, 3 mp, 4 kdsMom. 2Kammaren biföll utskottets hemställan.LU10 Stöd till konsumentpolitiska åtgärder påområdet finansiella tjänster1. (m)Votering:232 för utskottet70 för res.1 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 2 m, 19 c, 24 fp, 18 v, 15 mp,10 kdsFör res. : 70 mAvstod: 1 kdsFrånvarande: 17 s, 8 m, 8 c, 2 fp, 4 v, 3 mp, 4 kdsBeslut om uppskjuten voteringPå förslag av andre vice talmannen medgav kam-maren att de ärenden som hann debatteras färdigtunder återstoden av dagens sammanträde fick avgörasi ett sammanhang vid morgondagens arbetsplenum.24 § Mervärdesskatt på allmänna nyhetstid-ningarFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1995/96:SkU12Mervärdesskatt på allmänna nyhetstidningar (prop.1995/96:45)Anf. 112 BO ()Fru talman! Den fråga som kammaren har att av-göra nu rör huruvida man kan uppnå balans mellanolika aspekter, bedömningen av dagstidningarnas,eller allmänna nyhetstidningarnas, roll för debattenoch opinionsbildningen för det fria ordet, mellankravet på ett rimligt skattesystem utan snedvridningaroch naturligtvis kravet på statsfinanser i balans.När man läser yttrande ochdess bedömning av regeringens proposition finnerman att där står följande:"När det gäller hur förslaget om införande avmervärdesskatt kan tänkas påverka villkoren för opi-nionsbildningen konstaterar utskottet att det inte finnsnågon helt klarläggande bild av dessa effekter. I ut-redningen och vissa motioner som väckts med anled-ning av propositionen redovisas skäl som talar bådeför och mot vissa tidningsföretags förmåga att klarakostnadsökningarna och intäktsminskningarna samthushållens möjligheter att klara de ökade kostnadernaför tidningsläsning. Utskottet har inte haft möjlighetatt göra en egen analys av dessa förhållanden. "Ett bristfälligt underlag, ett underlag som inte hargett möjlighet att göra dennarimliga bedömning; redan detta dömer ju förslaget isig självt.Regeringen lägger alltså fram förslaget om infö-rande av moms utan hänsyn till presstödet, dess ut-formning och omfattning, och utan hänsyn till reklam-skatten - en skatt som för övrigt inte längre egentligenkan upprätthållas - och hur den verkar för olika medi-er, i det här fallet för allmänna nyhetstidningar.Mycket besvärligare än så behöver man inte göradet hela. Det finns ingen grund för att bifalla försla-get, och därför yrkar jag bifall till den moderata-borgerliga reservationen och reserva-tion, för att ta alla partier i detta avseende.Fru talman! Dessutom har man inte genom försla-get på något vis uppnått ett resultat som innebär undviker den snedvridning som finns genom detsätt på vilket dagstidningarna har ägnat sig åt att görabilagor av olika slag som direkt konkurrerar medtidskrifter, som är belagda mervärdesskatt.Man konstaterar att skillnaden mellan 0 och 25 ärstörre än skillnaden mellan 6 och 25; snedvridningenminskar alltså. Men här har vi en konkurrenssituationsom är helt ohållbar.Samtidigt som man avstyrker förslaget om mer-värdesskatt, eftersom det är så dåligt underbyggt attt.o.m. anger detta, bör man setill att begära av regeringen att komma med ett par-tiellt förslag, som innebär att man uppnår konkurrens-neutralitet vad gäller den här typen av bilagor.Jag yrkar alltså bifall till reservationerna 1 och 3.I detta anförande instämde Per ().Anf. 113 ()Fru talman! Det behövs enligt libera-lerna en positiv särbehandling av dagspressen, därföratt den intar en särställning i vårt demokratiska liv.Dagspressen är - vilket också framgick av exper-trapporten medielandskap -en oumbärlig institution i vårt samhälle. Genom denuppfylls behovet hos den enskilde medborgaren avinformation och debatt. Dagspressen agerar som ensjälvständig granskare med individuella synpunkter,och den förmedlar politiska och lokala opinioner.Enligt vår uppfattning behövs alltså en statligpresspolitik för att säkra tidningarnas ställning i fram-tiden. Men den stimulansen bör vara generellt utfor-mad och inte utgå som direkt presstöd till enskildatidningar.Vi har lagt fram ett förslag om en halvering av detdirekta presstödet till 1998. Det går nämligen inte attkomma ifrån det faktum att subventioner till vissamarknadsaktörer är en form av reglering.Den som vill starta en tidning måste konkur-rera med andra tidningar som får presstöd, och dentidning som vill ha presstöd måste uppfylla vissa kravoch anpassa sig till vissa regler. Det är en vanlig upp-fattning bland pressforskare att presstödet har konser-verat tidningsmarknaden och hämmat utvecklingen avtidningsmediet.Stödet till dagspressen måste således vara så ut-format att det främjar konkurrens och mångfald. Detmåste kanaliseras mera till branschen än till den en-skilda hotade tidningen. Det viktigaste instrumentet idet sammanhanget är just den generella befrielsenfrån mervärdesskatt. Genom att behålla den indirektaförmånen stärks dagspressen som medium. Vi säkrarockså konkurrensrättvisan och stimulerar därmedförnyelse och utveckling.Folkpartiet avvisar alltså förslaget om att införa6 % mervärdesskatt på nyhetstidningar.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 1.Anf. 114 ()Fru talman! Detta betänkande handlar om enganska liten och obetydlig förändring - en mervärdes-skatt på väldigt låg nivå. Det blir ju därmed litet meraenhetligt och litet bättre rättvisa mellan olika tidningaroch tidskrifter, så egentligen är det väl inte så mycketatt bråka om.Jo, fru talman, jag tycker att det är väldigt mycketatt bråka om när det gäller det här betänkandet.Hur har betänkandet kommit till? Jo, det byggerpå en kombinationen av kraftfull budgetpolitik - ochdet är väl bra att ha en sådan - och total frånvaro aven sammanhållen mediepolitik. Denna kombinationblir väldigt olycksalig i då medierna genomgåren total revolution. Vi får nya medier, nya produkter.Jag tror inte att vi politiker förstår med vilken kraftden här omvandlingen sker. Förstod vi den kraften,skulle en majoritet av oss i denna kammare inte bifal-la regeringens proposition och utskottsmajoritetensförslag.Vad säger betänkandet egentligen i en förläng-ning? Jo, att det fria ordet väl är en vara eller tjänstvilken som helst. Men, fru talman, det är precis vaddet fria ordet inte är! Det är inte en vara eller tjänstvilken som helst. Det fria ordet är ju grundbulten förhela vårt demokratiska system. Det är ju därför som vihar tryckfriheten reglerad i våra grundlagar, och det ärdärför som det fria ordet inte är en vara eller tjänstvilken som helst.Jag kom in i 1988. På medieområdet hardet blivit en total förändring. Vem kunde1988 tänka sig att vi i skulle ha kommersiellreklamfinansierad TV och kommersiella lokala sta-tioner fyllda med reklam? Vi håller ju helt och hålletpå att få den mediesituation som man länge haft iUSA. Vi vet dess konsekvenser och betydelse för detpolitiska livet: Till stor del har utvecklingen, tyvärr,varit av ondo.Vad är det som händer? Jo, man får en politisk de-batt och information som skall vara underhållande.Tyvärr är det så att informationsvärdet och under-hållningsvärdet inte stiger . ärdet nästan tvärtom.Vad hännder nu i dagarna?