prot · GJ0936 · 1995-12-12 00:00:00 — Mankommer antagligen inte heller att byta bort förmånsbi-len utan en ganska kraftig löneförhöjning.Alltså finns här chansen för finansministern ochregeringen att reparera sitt litet skamfilade rykte närdet gäller miljöpolitiken, jämställdheten och jämlikhe-ten. Man kan också dra in en hacka till statskassan.Jag förstår verkligen inte hur man kan vara beredd attmissa den chansen.Detta kan var tillväxtskapande också genom attindustrin får incitament att ta fram nya, fina, ärtigabilmodeller som är litet mindre och bensinsnålare ochsom förmånsbilsinnehavarna i stället kan köpa privat.Det skulle kunna finnas många olika modeller. Jagtror att vi kan återkomma till det i diskussionen.Jag vill bara peka på ytterligare än faktorsom gör det så viktigt att vi kommer tillskott i den här frågan. Det handlar om att fråganmåste lösas innan biltullar införs här i . Vi vet ju att förmånsbilarna är överrepresente-rade i och att de är överrepresenterade förprivata resor. Om man har kvar systemet blir det ännuförmånligare när biltullarna väl är införda. Om vi dåinte har en rörlig beskattning och kommer bort frånsystemet är hela kalkylen för Dennispaketet och deandra storstadsöverenskommelserna, vad gäller bådebilar och ekonomi, felaktig. Kan vi snabbt få en an-norlunda beskattning och ett annat användande avbilarna kanske både det ena och det andra går attändra i storstadsöverenskommelserna. Det tycker jagvore en väldigt stor fördel.Anf. 25 ()Fru talman! Finansministern har i sitt svar gjort enrelativt fyllig redovisning av det problemkomplexsom interpellationen avser. Svaret belyser ju att det äråtskilliga faktorer som måste vägas in inför beslut omförändringar. Finansministern ägnar sig i högre gradåt en beskrivning av svårigheter än åt en beskrivningav möjligheter.Jag kan för egen del instämma i att vi inte i förstahand skall eftersträva redovisningssystem som äradministrativt krångliga för arbetsgivare och arbetsta-gare. Sådana system är dessutom oftast svårkontrol-lerbara för skattemyndigheterna. Icke desto mindrefinns det anledning att med skärpa klargöra att detnuvarande systemet för tjänstebilsbeskattning är otill-fredsställande. Den uppfattningen delas för övrigt avsåväl ett enigt skatteutskott som ett enigt finansut-skott. Båda utskotten har sagt sig förutsätta att rege-ringens utredningsarbete nu påskyndas, så att förslagsnabbt kan föreläggas . Det nuvarande sys-temet är otillfredsställande ur såväl miljösynpunktsom fördelningspolitisk synpunkt.Jag noterar att finansministern lämnar en öppningför en uppjustering av den nuvarande schablonen. Ettsådant förfaringssätt går det att resa invändningarmot, som och redan hargjort. För egen del utesluter jag dock inte denna tek-nik.Finansministern anger att förutsättningarna, enligthans mening, skulle vara entydiga uppgifter om attden genomsnittliga körsträckan är längre än schablo-nen. Jag anser att det är tillräckligt klarlagt att detförhåller sig på det sättet. Det är alltså dags att nu gåtill handling. Jag anser dessutom att det är klokt attutforma en eventuell schablon så att den märkbartöverstiger den bedömda genomsnittliga körsträckan.Beträffande effekterna inom bilförsäljningen ochbilindustrin, som finansministern också berör i sittsvar, torde farhågorna hos branschföreträdare varaväsentligt överdrivna men naturligtvis inte helt saknarelevans. Jag anser därför att även detta i någon månbör beaktas. Ett sätt att göra det skulle kunna vara attinföra en tillfälligt förhöjd bilskrotningspremie sam-tidigt som man gör förändringen. Den skjuts somförnyelsen av bilparken skulle få genom detta, skulledessutom ge positiva miljöeffekter, genom att man fåren förnyad och moderniserad, mera miljövänlig bil-park.Jag vill därför avslutningsvis fråga om finansmi-nistern är beredd att pröva en sådan kombination avändrad bilförmånsbeskattning och en tillfälligt förhöjdbilskrotningspremie.Anf. 26 ()Fru talman! Förmånsbilarna står för en opropor-tionellt stor del av utsläpp, buller och trängsel i stor-städerna. Man har beräknat att av bi-larna under rusningstid i stadskärnan i kanvara tjänstebilar. Det är också där som de störstaproblemen med ohälsa och trängsel finns. Det är så-dana här saker som tvingar fram mycket kostsammainvesteringar, som Dennispaket, motorvägsringar ochtunnlar, för att man skall klara trafikproblemen.Det säger sig självt, att om man kan minska de härproblemen, minska trafiken, gör man mycket störrebesparingar än vad ökade skatteintäkter på just för-månsbeskattningen skulle ge.Frågan om förmånsbilarna kan se ut som ett litetproblem, men den har i själva verket stor betydelse,just därför att det är så kostsamt att investera i vägut-byggnader i storstadsområden.Riksdagen har beställt ett förslag om förändradoch miljöanpassad beskattning av tjänstebilar, mendet har inte kommit. beställer återigenett förslag, i det beslut som kommer att fattas före jul.Där kommer , med största sannolikhet, attbesluta att detta förslag skall påskyndas av regeringenoch föreläggas , i praktiken inom de närmas-te månaderna.I det betänkande som med största san-nolikhet kommer att anta påpekas att har utrett hur mycket man kör privatmed förmånsbilarna. Det är i genomsnitt 2 300 milom året, att jämföra med den schablon som finnspå 1 500 mil.Naturskyddsföreningen har också utrett det härproblemet och föreslår att körsträckan för förmåns-värdet bör öka till 4 , inte därför att man kör4 i snitt, men för att beskatta just på ett sådantsätt att vi får bort de förmånsbilar som inte är alldelesnödvändiga och får bort dem som driver fram ökademiljöproblem, framför allt i storstäderna. Det kan varanågonting att fundera på.Jag har litet svårt att förstå varför det skulle varaså svårt att redovisa hur mycket man kör privat medsin tjänstebil, när man skall redovisa alla fria måltideroch en mängd andra detaljerade förmåner i sambandmed inkomstbeskattningen. Jag noterar också att fi-nansministern inte har redovisat vad det är som skullegöra just detta så svårt. Men om det nu är så svårt, kanen kraftigt höjd schablon vara ett sätt att hantera detta.Anf. 27 ()Fru talman! Först vill jag passa på tillfället att fören gångs skull gratulera finansminister den enhälliga nomineringen. Det är bra med en-hällighet. Det är också stor enhällighet här blandriksdagens ledamöter om att vi inte är riktigt nöjdamed finansministern när det gäller tjänstebilsbeskatt-ningen, beskattningen av förmånsbilar.I skatteutskottet har den här frågan varit uppemånga gånger, och vi har i skatteutskottet varje gångsagt att vi förväntar oss att regeringen med storskyndsamhet lägger fram förslag för att skärpa be-skattningen. Det har vi sagt, inte en gång, inte tvågånger och inte , utan . Och vihar väntat.När skatteutskottet senast behandlade frågan för-sökte vi i driva på, tillsammans medFolkpartiet. I voteringen röstades vårt krav ned, omatt det skulle läggas fram ett förslag under våren1996, men inte därför att de andra partierna intetyckte som vi. Man sade att vi väl borde förstå attregeringen tänker göra detta skyndsamt när vi nuskriver att utredningsarbetet skall påskyndas så attförslag snabbt kan föreläggas . Vi behövdeinte sätta ut något datum, därför att regeringen jobbarjust med detta.Jag trodde inte riktigt på de andra utskottsledamö-terna, men jag kunde inte helt bestrida att de hade rätt,därför att de har bättre kontakter med regeringen änvad vi i har. Det var ju ledamöter iregeringspartiet och ett regeringen närstående partisom tyckte så.Jag blir då väldigt oroad , när finansministernsvarar att det inte tycks kunna gå, att det har pågåttarbete, att man inte har kunnat konstruera det och inte är beredd att lägga fram förslag om ändradebeskattningsregler. Det verkar väldigt negativt.Men å andra sidan kan man läsa svaret vänligt.Det står att det "inte kunnat konstrueras". Dettalas om "påtagliga nackdelar" och att det "strider motgrundläggande skatterättsliga principer". Jag menaratt det går att skärpa den här beskattningen utan attdet strider mot grundläggande skatterättsliga princip-er.Finansministern har lagt fram två alternativ, ochjag tycker att de är utvecklingsbara. Jag är villig attdiskutera andra alternativ. Men om finansministerninte mjukar upp sin hållning här får ju riksdagengå in och lägga fram oerhört konkreta beställningar.Finansministern ser ju att vi är eniga, och då är det välbättre att får jobba på. Då fårregeringen en större frihetsgrad, än om vi i ivåra beställningar helt låser departementet i fråga omvad man bör göra.Jag tror att det är klokt att finansministern mjukarupp sin hållning, och jag tror också att han kommeratt göra det i sin kommande replik.Jag skall berätta om ett väldigt konkret exempelför finansministern. Jag var på semester en gång medtåg till , ett land vi tycker om, både finansminis-tern och jag. Det stod en människa där på strandenoch sade: - Du kan låna min bil! - Nej, inte kan väljag låna din bil, sade jag. - Jo, gör det. Det är entjänstebil, förstår du, och man åker alldeles gratisända ned hit i den. - Ja, men tänk om jag krockar ellernågot sådant, sade jag. - Det är ingen fara, de betalar!De säger till och med "tack så mycket" på svenska närman tankar här. Det är så bra!Jag hade inte hjärta att säga till den här människanatt jag är riksdagsledamot och sitter i skatteutskottet.Vi skall nog stänga möjligheterna till den typen avrepliker på Medelhavsstränderna - eller hur, finans-ministern?Anf. 28 Finansminister ()Fru talman! Man får passa sig för vem man umgåsmed också, . Den typen av repliker ärnaturligtvis utmanande och leder förr eller senarefram till någon sorts förändring som medför att manstänger möjligheterna till sådant här. Det är självklart.När man gör det skall man självfallet se till att maninte skapar nya problem i stället.Det kan tyckas vara en ganska imponerande rad avinlägg från . sade t.o.m. attvi skulle få beställningar, och ganska tydliga beställ-ningar dessutom, till regeringen. Jag är inte alldelessäker på att enigheten blir så stor när beställningarnaskall utformas. Att man vill skärpa beskattningenverkar man vara överens om, men hur det skall gå tillär det inte alldeles solklart att man blir överens om.Jag har pekat på några grundläggande skatteprin-ciper i sammanhanget som jag inte vill göra avstegifrån. I och för sig är väl inte jag känd för att ha svårtför att ta ut skatt, utan jag har försökt gå denandra vägen och tagit ut rätt ordentliga skatter. Vi harnämligen behövt det . Jag har ingen-ting emot att skärpa skatten ytterligare i några avse-enden. Det går att göra det på några områden, ävenom jag inte tror att vi kommer särskilt mycket högre itotalt skatteuttag i det här landet. Men skatter som ärsnedvridande skall vi självfallet justera. Om den härskatten är snedvridande så är den en sådan skatt somvi får titta på, precis som ger uttryck för.Hur den alternativa konstruktionen skall se ut har jaginget besked om . Jag hävdar där vissa principer,som jag tycker är viktiga att hävda.Mats berömde mig för handlingskraft, klar-syn och en lång rad andra smickrande omdömen, somjag naturligtvis tog till mig. De värmde, särskilt somde kommer från en före detta kommunikationsminis-ter, som ju själv har försökt sig på ämnet i fråga. Vadjag förstår har han ansträngt sig efter sin förmåga attkomma till rätta med denna skattesituation.Jag tror att bättre än jag kan vittna omde problem som finns i sammanhanget. Om jag hinnerlägga fram någon proposition i denna fråga inom enmycket snar framtid återstår att se. Jag har verkligeningenting emot att göra det, men en proposition skallvara sådan att vi inte hamnar i nya problem i stället.Vi pratar så ofta om stabila spelregler. Alla vi somdeltar i debatten kan väl vara överens om att ävendetta område har rätt att ha stabila spelregler? De somfår en förmånsbil, de som ställer den till förfogandeoch den bilbransch som så väldigt många svenskararbetar inom är väl också förtjänta av stabila spelreg-ler på området, så att vi vet vad som gäller. Det skallinte vara något fuskverk vi lanserar.I debatten figurerar en sammanblandning av tvåaspekter på frågan. Man beskriver siffrorna som rörrusningstrafiken i och Stockholmsinnerstad. I visade det sig att avbilarna i rusningstrafik är förmånsbilar. I innerstadenär siffran . Det ingår också en hel del taxibilar igruppen förmånsbilar. Dessutom skall man kommaihåg att långt ifrån all körning med förmånsbil ärprivat körning. Bilen är ju ofta en förmånsbil justdärför att man inte har den för privat körning i förstahand, utan därför att man har en yrkesmässig anled-ning att ha bil. Att tro att den stora anhopningen för-månsbilar i rusningstrafik enbart skulle representeraprivatkörning är naturligtvis fel.Tittar man på hur mycket koldioxid bilarna släp-per ut ser man att förmånsbilarna naturligtvis står fören genomsnittligt längre körsträcka än andra bilar.Det är rimligen just därför man har en förmånsbil -man har behov av att ha bil i sin tjänst. Därutöverfinns det ett skattesystem vars effektivitet man kansätta frågetecken för.Om jag sorterar bort de inslag där man talar omnågot slags hämningslöst körande i förmånsbilar baradärför att de är förmånsbilar kan jag konstatera attmånga förmånsbilar faktiskt går i tjänsten och an-vänds i det sammanhanget. Det är självklart.Jag är skeptisk till att belasta skattemyndigheteroch andra med den typ av kontrolluppgift som fråganom att föra journaler eller inte skulle innebära. I de-batten verkar detta vara något som vissa tycker att viskall införa. Jag är, som sagt var, skeptisk.Vi skall undersöka mätningen som rör den genom-snittliga körsträckan. Om det handlar om 2 ärdetta naturligtvis en grund för att besluta om någon-ting annat än 1 . Men kvalitet måste det varaockså i den typen av mätningar.Slutligen vill jag säga till angåendediskussionen om skrotningspremier att jag har inte harnågonting emot att vidga frågan. I våra interna dis-kussioner i har vi har tagit uppjust den aspekten och prövat de tankarna. Jag utesluterinte att detta är en åtgärd vi kan komma att pröva.Anf. 29 ()Fru talman! Jag tycker att det är oerhört angelägetatt understryka vikten av stabila spelregler. Det gällerför all verksamhet. De regler som skall komma attgälla på detta område måste vara stabila, de måsteupplevas som rättvisa och de måste ha en miljöprofil.De måste vara utformade på ett sådant sätt att de inteheller slår mot svensk bilindustri.Visst stämmer det, , att den förraregeringen gjorde förändringar på detta område. Vistartade en reformprocess, som framför allt tog siktepå att göra förhållandena rimligare för dem som an-vänder tjänstebilen väldigt mycket i sitt arbete; hant-verkare, servicepersoner, säljare och andra.Nu handlar det dessutom om att försöka se till attde som använder förmånsbilen utanför tjänsten skallfå en rimligare och mer rättvisande beskattning. Denmodell vi har talat om innebär att förmånstagareneventuellt skall dokumentera körningen i tjänsten.Detta görs redan av 1,5 miljoner människor. Det ärkanske en bättre möjlighet än att man skall börjadokumentera den privata körningen. Jag tror att ensådan infallsvinkel innebär en öppning.Jag beskrev finansministern i generösa ordalag.Jag vill gärna upprepa att jag i motsats till dem sombeskriver honom som kall och hård har blivit väldigtimponerad av hans varma hjärta som klappar för dearbetsgivare och förmånstagare som hotas av öka-de administrativa nackdelar. Han slår också vakt omde grundläggande principerna om neutral beskattningm.m. Allt detta är väldigt löftesrikt.Tänk om det kunde tillämpas också på andra om-råden, där principlösheten har tillåtits breda utsig. Jag tänker på fastighetstaxeringen och den kom-munala skatteutjämningen. Jämför också gärna skill-naden i hastighet vid införandet av dessa principer. andra fallen hade man inte tvekat och sagt att nå-gon beskattningsmetod som ger önskvärda effekter,men som inte är förenad med påtagliga administrativaeller andra nackdelar inte har kunnat konstrue-rats. Nej, då drämde man till med en enorm kraft. Dårök principerna bland kobbar och skär, bland fastboende och sommargäster och allt vad det nu var.Här omfördelades bland landets kommuner så attdet stod härliga till, utan hänvisning till administrativkomplexitet.Fru talman! Jag tror att klarar avdet här. Har han klarat av samtliga fastigheter ochsamtliga kommuner bör han klara av även detta. Iannat fall borde vi fira en milstolpe i Finansdeparte-mentets historia: är den kreativa kraften definitivtuttömd! Men jag tror faktiskt inte att det är så.Anf. 30 ()Fru talman! Jag tycker att finansministerns andrainlägg, då han inte bara läste upp det färdigskrivnasvaret, gav väsentligt flera intressanta öppningar ändet första, skrivna svaret. Jag tycker att det finns an-ledning att ta vara på en del av de öppningarna.Först och främst talas det mycket om skärpning avden här beskattningen. För min del är det inte primärtfråga om att ta ut mer skatt. Jag är i stället ute efter skall skatta annorlunda. Vi bör ha ett rättvistbeskattningssystem som också har en styreffekt, så attvi kommer bort ifrån den här obefintliga marginal-kostnaden för förmånsbilsinnehavarna. Det tycker jagär viktigast.Man kan naturligtvis alltid diskutera siffrorna ochstatistiken. Många av bilarna används självfallet ocksåi tjänsten. Men all statistik visar att den privata an-vändningen av bilarna överstiger det genomsnittligaprivata användandet av bilar. Det finns trots allt enviss diskrepans i statistiken.När man ser siffrorna gällande rusningstrafiken,som också nämnde, måste man väl draslutsatsen att det stora inflödet in till citypå morgonen och ut ur staden består avpersoner som reser fram och tillbaka till jobbet medsin tjänstebil. Även om naturligtvis inte alla gör det ärdet en mycket stor del.Göran säger att han är skeptisk till ettsystem där man måste redovisa körda mil, osv. Jag ärglad för att han nu använde ordet "skeptisk". I detskriftliga svaret betecknades det nämligen närmastsom ett oöverstigligt administrativt problem. Jag kanbara upprepa vad jag sade tidigare. Jag tycker att denhär skepsisen är litet överdriven. Det här kan inte varasvårare att hantera för 200 000 tjänstebilsinnehavareän vad det är för 1,5 miljon löntagare som använderden egna bilen i tjänsten. Det torde vara ungefärsamma omfattning på de administrativa rutinerna ibåda fallen med krav på redovisning osv. Med mo-dern teknik kan det inte vara särskilt svårt jämförtmed mycket annat kineseri som faktiskt finns påskatteområdet. Vi riksdagsmän skall vid vår redovis-ning t.ex. fylla i små rutor om vi har råkat bli bjudnapå frukost någon dag, så att det kan göras avdrag osv.Jämfört med mycket annat kineseri tror jag att det härär ganska lätthanterligt.Jag vill understryka att jag inte i första hand är uteefter att skärpa eller beskatta, utan att ta ut skatten påett annat sätt. Vi bör tillämpa principen - som jagtycker är viktig, men som inte kom-menterade - om att skatt på en förmån skall stå i rela-tion till värdet av förmånen. Det skall bli intressant attfå en kommentar från om vad hananser om den principen. Han hänvisar till en del andraprinciper.Anf. 31 ()Fru talman! Finansministern säger att han inte ärkänd för att ha svårt att ta ut skatt, och det har vi allamärkt. Jag undrar varför det just i det här fallet skallvara så svårt att ta ut skatt. Det är viktigt att degrundläggande principerna för skattesystemet - sommitt parti har varit med och gjort upp med Socialde-mokraterna om i den stora skattereformen om neutralbeskattning - finns kvar. Principen skall vara, precissom det står i interpellationssvaret, att resultatet börbli detsamma oavsett om den anställde får lönen ipengar och köper sig förmånen eller om han eller honfår förmånen direkt från arbetsgivaren.I det här fallet är det inte så. En förändring i denriktning som vi efterlyser är ett steg mot att man an-vänder sig av de grundläggande principerna i ställetför andra principer, som dessutom har andra nackde-lar. Det här är ett utmärkt tillfälle för det. De stabilaspelreglerna är som sagt inte så oerhört angelägna iandra sammanhang. Jag tänker på värnskatt, pensions-sparande, osv. samt på att momsen åker upp och ned.Varför skulle det vara så oerhört viktigt i det här fal-let? De som har förmånsbilar byter dessutom ut demvartannat eller , så då kommer man ändåtill det beslutstillfället ganska snart.Fru talman! Jag tror att det ibland pågår ett ganskahämningslöst körande i tjänsten med just förmånsbi-lar. Man kunde kanske i stället åka tunnelbana eller taen promenad - det kunde vara nyttigt. Framför alltsker det på den privata sidan. Alla som har bekantasom har förmånsbilar vet att det är så, även om maninte kan bygga upp någon statistik på det. Det finnsdock en grund så att man kan börja jobba med att tafram statistik.Journal måste föras vid all tjänstekörning med pri-vatbil. Det gäller ett mycket större antal människor ände som har förmånsbil. Reseräkningar skall ocksåfyllas i. Jag tycker inte att resonemanget om krångelär trovärdigt.Apropå den föregående debatten om hushållstjäns-ter m.m. vill jag säga att om finansministern hysermisstro mot att de höga tjänstemän och direktörer -män - som vanligen har förmånsbilar inte skulle kun-na klara av det här, kan man kanske ha tilltro till attalla kvinnor som arbetar på ekonomiavdelningarnaoch sköter bokföringen kan klara av detta i stället. Detskulle kanske kunna leda till ett och annat nytt jobb - ivärsta fall.Finansministern avslutade med att säga att haninte hade något emot att lägga fram ett sådant härförslag. Jag skulle ändå önska att vi fick ett klart be-sked om vilken ambitionen i frågan är och hur GöranPersson ser på frågan om förmånsbilar kontra utbygg-nader av vägtrafiksystem och trafiksituationen i stor-stadsområdet som helhet. Måste inte den här fråganändå vägas in?Anf. 32 ()Fru talman! Jag har två kortfattade kommentarertill en del av det som har sagts.Flera av mina meddebattörer har varit inne på enjämförelse med den redovisning som skall göras vidkörning i tjänsten med privat bil. Jag anser icke attden jämförelsen är helt relevant av följande skäl. Vidkörning med egen bil i tjänsten föreligger motstridigaintressen mellan arbetstagare och arbetsgivare i såmåtto att ökade körsträckor ger ökade kostnader förarbetsgivaren. Det medför i sin tur i viss grad ettsjälvkontrollerande inslag i den formen av redovis-ning, som inte föreligger i systemet med förmånsbilar.Jag vill också göra en kommentar beträffande detfinansministern sade om stabila spelregler. Jag hoppasatt detta inte skall tolkas som ett försvar för ett bibe-hållande av det nuvarande systemet utan som ett ut-tryck för behovet av eftertanke för att åstadkomma ettför framtiden robust system som ger sådana stabilaspelregler. Jag anser nu situationen vara mogen för attgå till handling. Det har funnits så mycken eftertankeoch så mycket tid för eftertanke att tiden nu är mogenatt göra något.Avslutningsvis vill jag tacka för finansministernsbesked när det gäller bilskrotningspremien. Det geross möjlighet att slå två flugor i en smäll med för-stärkt miljöeffekt.Anf. 33 ()Fru talman! Finansministern talar om nya pro-blem, men har inte talat om vilka dessa skulle vara.Vilka problem skulle egentligen vara förknippademed att man får en förmånsbeskattning av tjänstebilarsom står i relation till den faktiska förmånen ochkanske dessutom till miljöeffekterna av bilkörningen?Det talades om otillförlitlig statistik. Det finns endel i statistiken som är osäkert. Vägsystemet är fak-tiskt dimensionerat efter topparna. Rusningstrafikendriver så att säga fram mycket omfattande väginves-teringar i Stockholms-, Göteborgs-, Malmöområdetosv. Därför finns stora vinster att göra om man kan fåned de här topparna. Vi vet att en stor del av trafikenutgörs av körningar med tjänstebilar, som är beskatta-de på ett sådant sätt att när man väl har en tjänstebil ärdet direkt lönsamt att köra mer.