prot · GI09112 · 1995-05-31 00:00:00 — När det gäller reservationen 3 beträf-fande mom. 4 angående bilförmåner är den moderatauppfattningen, att den som har tjänstebil i allmänhetbehöver bilen i sitt arbete och att innehavet av tjäns-tebilen medför en kännbar kostnad i form av inkomst-beskattning av förmånen.Vi anser att en skärpning av förmånsbeskattningenkan befaras medföra att allt fler väljer att köpa enegen bil för att mot milersättning använda den itjänsteutövning. Därmed riskerar man bl.a. att få enäldre bilpark med sämre miljö- och trafiksäkerhetsef-fekter. Därtill kommer också en ökad byråkrati.Det står helt klart att vi inte motsätter oss en över-syn av reglerna, men vi anser att nya regler inte skallförsvåra tjänstebilsinnehav. Den moderata uppfatt-ningen är att avvisa en generell skärpning av för-månsbeskattningen. Vi anser att de här anförda syn-punkterna bör beaktas i den översyn som pågår röran-de beskattningen av bilförmåner.Härmed yrkar jag bifall till reservation 1, men jagstår självfallet bakom våra övriga reservationer.Anf. 153 ()Herr talman! I det spännande betänkande som nudebatteras behandlas förmånsbeskattning inom in-komstslaget tjänst. Från sida har vifunnit anledning att reservera oss på en punkt, nämli-gen beskattningen av bilförmån.Denna beskattning av tjänstebilars användning förprivat bruk är starkt schabloniserad framför alltmed avseende på körsträcka. Detta finner vi i Center-partiet vara en otillfredsställande ordning som egent-ligen aldrig bort införas och som därför nu börändras.Vi anser det vara alldeles självklart att längre ut-nyttjad körsträcka för privatresor skall åsättas etthögre förmånsvärde än vad kortare körsträcka åsätts.Den principen, dvs. att längre körsträcka ger högreförmånsvärde och vice versa, är en viktig rättvisefrågamellan olika individer. Men det är därutöver en viktigmiljöfråga att inte skattesystemet stimulerar till onö-dig användning av tjänstebil för privatbruk.Än större styrningseffekt för att uppnå bättre mil-jöeffekter ger en förmånsbeskattning som också tarhänsyn till respektive bilars miljöegenskaper. Enklassning av förmånsvärdena med avseende på bilensmiljöegenskaper är därför angelägen att åstadkomma.Det är synnerligen angeläget att den översyn som nupågår i i detta hänseende får dennainriktning och att förslag framläggs i så pass god tidatt de kan bli föremål för ikraftträdande före näst-kommande årsskifte.Mot bakgrund av den öppnare attityd som rege-ringspartiet visat till ett fördjupat samar-bete hyser jag betydande hopp om att detta skall blimöjligt. Jag yrkar härmed bifall till reservation nr 4.Anf. 154 ()Herr talman! Det här betänkandet gäller dels pro-positionen om skatt på vissa förmåner, dels motionersom ligger utöver propositionen. Vi i Folkpartiettillstyrker de förslag som finns propositionen.Med anledning av den oro som framför allt harframförts av naprapater om att det skulle bli en för-sämring för dem vill vi markera att detta inte handlarom någon förändring av naprapaternas ställning gen-temot tidigare. Vi förväntar oss att det skall vara såockså.När det gäller motionerna har vi reserverat ossbeträffande förmånsbeskattningen på bilar. I grundenhandlar detta om att man faktiskt måste välja närbekvämlighet eller andra intressen står mot miljöin-tressen.Vi har fått veta att regeringen har under-känt planerna på det tredje spåret i ytläge. Sådanabeslut måste man kunna ta även när de är obekväma.En mycket stor debattfråga i den här regionen ärju just Dennispaketet. Det handlar till mycket stor delom biltrafiken. Jag använder nu exempel från Stock-holms län dels för att de är tillgängliga, dels för attproblemen är så pass stora och frågorna aktuella.Det går inte att komma till rätta med miljöproble-men utan att angripa källorna. Miljöhoten i Stock-holms län kommer från bilismen. av personbi-larna ägs här av juridiska personer. av de bilarsom hushåll disponerar ägs eller leasas av hushållensarbetsgivare. Det är ca 60 000 bilar. Det alltså intenågot litet antal i detta län.Dessa bilar körs mycket mer än andra bilar. Bilarsom kör genererar avgaser, trängsel och buller. Stil-lastående bilar är ett mindre problem, utom i centralainnerstan, men de har för det mesta körts dit.Enligt resvaneundersökningen sedankörs förmånsbilarna mycket mer än de privatägda.Ungefär två tredjedelar av dem körs mer än 2 000 milom året. Det är av de privatägda bilarnasom körs mer än 2 . De nyare skatte-reglerna har gjort att långkörare ännu mer har attrahe-rats av förmånsbilar. Vi har fått ett system där de somkör väldigt mycket privat använder tjänstebil medande som kör mycket i tjänsten använder privatbil ochskriver reseräkning. Detta är fel.Den stora mängden rullande bilar, varav många ärförmånsbilar, är ett nationellt, regionalt och lokaltproblem. Därför har , som styrs avsocialdemokraterna med stöd av andra partier, bl.a.Folkpartiet, krävt att regeringen omprövar reglernaför förmånsbilar. De förslag som finns i Dennispake-tet med biltullar, eventuella regionala bensinskatteroch stora kollektivtrafiksatsningar är jättebra, men depåverkar inte dem som kör förmånsbil. För dem lönardet sig fortfarande att ta sin förmånsbil. Deras ar-betsgivare kommer att betala eventuella bensinskatteroch biltullar, och de betalar parkeringsböter. Dendelen av bilkörningen kan man inte påverka meddessa åtgärder.Herr talman! Jag menar att det är i grunden fel attkonstruera ett system så att enbart de som kör mycketprivat kan tjäna på att ha förmånsbil. När man väl harbetalt för detta är det alldeles gratis att köra. Allt ifrånlånga semesterresor över halva jordklotet till turen nertill affären blir billigare med bilen än med andrafärdmedel. Man tar sin förmånsbil och sparar dyrabusspengar.Dessutom är detta ett system som framför alltgynnar män, herr talman. Om man skall användaskattepengar för att subventionera detta tycker jagdefinitivt inte att det skall göras på ett sätt som i såpass hög utsträckning gynnar män och högavlönademän.Vi måste i stället få ett system med rörlig kostnadför brukaren, ett system där tjänstebil inte är för pri-vatbruk och privatbil inte är för tjänstebruk. Vi måstefå ett system som tar hänsyn till bilarnas miljöegen-skaper. Jag skulle helst se att vi inte hade några för-månsbilar alls utan att det faktiskt handlade om regel-rätta tjänstebilar.Utskottet hänvisar återigen till ett ständigt pågå-ende arbete. Detta verkar vara en evighetsmaskin.Därför har jag reserverat mig tillsammans med mångaandra för ett tillkännagivande som skall göra att rege-ringen måste komma med ett sådant här förslag.Jag yrkar bifall till reservation nr 4.Anf. 155 () replikHerr talman! Jag tror inte, som , använder tjänstebilen för att åka på semestergenom hela . ligger det till så att Sverigebestår av litet mer än bara . Det är intealltid de rika som har en tjänstebil, tjänstebil använder man för sitt arbete, för attfå sin inkomst. Det är en stor kostnad för företaget.De är mycket noga med vad man använder sin tjäns-tebil till. Vi måste också vara medvetna om att det ärganska hårda beskattningar på dessa förmåner.Anf. 156 () replikHerr talman! Det är just detta som är problemet.Man blandar ihop tjänstebilar, dvs. bilar som användsi tjänsten, med förmånsbilar. Det är bilar som manframför allt använder privat.En förmånsbil är en bil som man har som en för-mån från sin arbetsgivare. Jag tror nog att vi allihopom vi tänker efter är bekanta med ganska många somhar förmånsbilar och som använder dem både påsemesterresor och till många andra ärenden. Detta ärett faktum.Jag har hur mycket statistik och uppgifter somhelst. Att jag just tog fram dem för länberor på att det är ett mycket stort problem här, att detär mycket vanligt förekommande här och att det finnsmycket bra tillgängliga siffror. Jag tror säkert att detgår att få fram siffror för alla län.Problemet är att det i grunden inte handlar omtjänstebilar som används för tjänstebruk utan omförmånsbilar som används för privat bruk.Anf. 157 PER ()Herr talman! Vi i vill över huvudtaget komma ifrån ett system med förmåner. Förmå-ner gynnar i stor utsträckning höginkomsttagare. Omman beskattar förmåner ganska ordentligt kommer viifrån detta. Det skulle leda till att vi får rena löner istället.När det gäller de förmåner som diskuteras här,framför allt bilförmånerna, tycker vi att det är ganskavansinnigt att man har sådana som faktiskt uppmunt-rar till bilkörning. Det är precis som har sagt, det här är ett stort miljöproblem. Detsubventionerar vi i stor utsträckning med skatter.I vår motion har vi skrivit att man bör lägga på enbilförmån motsvarande 4 000 mils körning. Då skullebilförmånen bli så pass hög att förmånsbilarna i storutsträckning skulle försvinna.Det här handlar, precis som säger,om förmånsbilar och inte om tjänstebilar, Jan-OlofFranzén. Jag har hört argumenten i tidigare samman-hang, har man en firmabil med firmaschabloner körman inte i väg med den på semester.Jag satt ordförande i en taxeringsnämnd där jag just mötte detta argument. Viskulle lägga en bilförmån på någon. Då sades det attdet var firmaschabloner på den och att man inte gersig i väg på semester i en sådan bil. Sammanträdetefter begärde just den nämndledamoten att vi skulle taupp ärendet igen eftersom han hade mött vederböran-de på semester i . Man skall nog vara litetförsiktig när man debatterar dessa delar.Detta med bilförmåner skapar ett annat problem.Arbetsgivaren köper in bilarna, och han köper demoftast på ett företag som är centralt beläget. Det miss-gynnar faktiskt småorternas bilhandlare i ganska storutsträckning. Det är också en aspekt som man faktisktmåste ta med i beaktandet.Reglerna för bilförmåner kan ju ändra sig över ennatt om det t.ex. visar sig att resultatet av en utredningkommer fram till vissa bilförmåner som råkar miss-gynna två västsvenska biltillverkare. Då ändrar mandetta över så att dessa i stället blir gynnade.Här är det alltså fråga om indirekta subventioner tillsvensk biltillverkning.Jag tycker att det är väldigt roligt att det här finnsen gemensam reservation, reservation 4, från ,, , och kds. Jaghoppas att antalet reservanter kan utvidgas med ytter-ligare något parti , och förhoppningsvis kan-ske vi slipper en reservation när vi kommer ifrån dettamed bilförmåner över huvud taget. Det är ju det sommåste vara målsättningen. Tjänstebilar skall få finnas,men bilförmånerna skall i princip bort.Anf. 158 () replikHerr talman! Jag tror att det system som Per Ro-sengren är inne på kan bli ett mycket sämre system,för då kommer man att köpa en gammal bil och tar utmilersättning av företaget. Det kommer att medföra enmassa krångel och en mer miljöförstörande effekt ihela riket, så jag tror inte att man vinner något urmiljösynpunkt.I dag har man fina bilar. De är rejäla, nya och ef-fektiva, och man har stor kontroll över bilarna, vilketär en fördel för miljön. Men vill man ha en sämremiljö, är det ju klart att man i stället kan rekommen-dera att göra som Per förordar.Anf. 159 PER () replikHerr talman! kör många med alldeles för sto-ra bilar. På grund av den förmånsbeskattning som vihar väljer många en betydligt större bil än de annarsskulle ha valt. Däri ligger det stora problemet.Detta att de i stället skulle köpa en gammal bilfinns det inga belägg för. Jag har hört dessa argumentnågra gånger, men jag vet inte vad det skulle finnasför belägg för detta. I stället för att betala pengar iform av skatt för förmån, kan man i stället läggapengarna på amortering och räntor när man köper enbil av nyare årsmodell. Att det med automatik skulleleda till att man köper äldre bilar tror jag inte att detfinns några belägg för.Sedan skulle det vara intressant att höra modera-ternas syn på frågan om konkurrensskälen. Jag hävdaratt detta system gynnar ett antal bilfirmor, där uppkö-pen sker, och att det missgynnar bilhandlare på småorter. Det är inte heller konkurrensneutralt. Jag tyckeratt vi skall försöka skapa så mycket konkurrensneut-ralitet som möjligt i samhället.Anf. 160 ()Herr talman! Mycket har redan sagts i debattennär det gäller bilförmånerna, något som jag ocksåtänker prata litet grand om. Vi tycks ju från de flestapartier vara tämligen överens om att förmånsbilarnafaktiskt ställer till med miljöproblem.Det var intressant att höra in-lägg här. Han har tydligen fått för sig att det skulle bliännu sämre för miljön, om förmånsbilarna togs bort.Han tycks på något sätt utgå från att de bilar som vihar , med den bensinförbrukning som kanskeligger på i genomsnitt 0,per mil skulle varanågon sorts slutpunkt för den tekniska utvecklingenav bilar med motorer som drivs med fossila bränslen.Det kanske är obekant för att detpågår ganska omfattande forskningsprojekt bland destora biltillverkarna runt om i världen, där målet är attkomma ned till en förbrukning som ligger på 2-3deciliter per mil för nya bilar. Det finns ju all anled-ning att se på vad en annan styrning av marknaden fårför effekter på utvecklingen. Det är ju faktiskt så, attdet system som vi har inte gynnar en sådan ut-veckling, eftersom det gör att bensinförbrukningenblir ointressant. Man behöver inte själv ta ansvar förde kostnader som uppstår om man förbrukar merbensin eller har större och dyrare bilar. Det råder juingen tvekan om att detta driver upp miljöproblemenpå ett oacceptabelt sätt.I andra sammanhang kämpar vi för att med hjälpav miljöskatter och andra styrande skatter få nedkonsumtionen av sådant som vi inte vill ha. Då voredet rätt orimligt om vi skulle behålla ett system somverkar i precis motsatt riktning. Det kan väl inte rådanågon tvekan om det. Jag är mycket förvånad över attmoderaterna driver den linjen.Sedan är det också viktigt att titta på typen av bilarnär ett sådant här system skall utformas. Det finns juandra drivmedel. Det stora problemet är ju naturligt-vis bl.a. de bränslen som används och inte bara mate-rialåtgången och bilens återvinningsbarhet. Därför harvi i motionen påpekat att man skulle kunna titta påmöjligheten att styra genom att undanta bilar, somdrivs med el eller vätgas, från förmånsbeskattning.Det skulle kunna vara ett sätt att styra detta.Men jag skall inte orda så mycket mer om detta.Mycket har sagts. Jag vill bara yrka bifall till reserva-tion 4.Anf. 161 () replikHerr talman! har i stället nästanunderstrukit vikten av att man använder sig av tjäns-tebil, för det är väl helt naturligt att en firma har rådatt köpa det mest utvecklade som kommer, vilket ären förutsättning för att vi skall få en ren och bra miljö.Det jag vänder mig emot är att om jag kanske köperen gammal bil för att använda i tjänsten och får miler-sättning, så blir det inte den allra dyraste och senastebilmodellen, utan det blir ett mellanting eller engammal bil. Det är det som jag menar ger negativamiljöeffekter.Anf. 162 () replikHerr talman! Nej, det är precis tvärtom, Jan-OlofFranzén. Om man själv får ta ansvar för de kostnadersom uppstår när man köper stora bilar som slukarmycket bensin, kommer man också att vara intresse-rad av att utvecklingen drivs mot bränslesnålare bilar.Men om företaget tar hand om kostnaden, bryr jagmig inte så mycket. För företagets del är kanske intekostnaden så där våldsamt stor i förhållande till andrakostnader som företaget har för den som har dennabil. Verkligheten visar att det förhåller sig på detsättet.Det måste vara vi själva som genom vår medve-tenhet ser till att utvecklingen går den väg vi vill. Detär ju inte så, att folk kommer att köpa gamla taskigabilar bara för att de själva måste betala, utan de kom-mer självfallet att kräva bättre bilar med renarebränslen. Det är den vägen som vi måste driva ut-vecklingen så att vi inte håller emot en sund utveck-ling.Anf. 163 () replikHerr talman! Tror då verkligen den anställde i ett företag har mer pengar för atthänga med och köpa det allra modernaste än ett före-tag, som kanske har råd att köpa och investera i en bilsom är välutvecklad och bra för miljön? Jag tvivlar pådetta.Anf. 164 () replikHerr talman! Genom att det är så många männi-skor som inte själva behöver ta ansvar för kostnader-na, drivs ju även kostnaderna för bilarna upp. Omman tar bort det gamla systemet och gör det dyrare attäga en tjänstebil, kommer naturligtvis priserna dess-utom att pressas ned.Företaget, som kan gömma kostnaderna, kommerju självfallet inte att gynna utvecklingen för oss kon-sumenter på det här området. Utvecklingen kommeratt drivas åt fel håll, om man inte som privatperson fårta ansvaret för kostnaderna fullt ut. Det är ju där visom individer gör valet.Anf. 165 MICHAELSTJERNSTRÖM (kds)Herr talman! Jag vill inskränka mitt anförande tillatt enbart omfatta bilförmånsbeskattningen.Våra gällande regler för beskattning av förmånsbi-lar är utformade på ett sätt som ger samma förmåns-värde och därmed kostnad för förmånsbilinnehavaren,oavsett om han eller hon kör 50 eller 5 privat.Det är alldeles uppenbart att detta system medföratt förmånsbilinnehavaren kör mer privat än vad falletskulle vara om det fanns någon form av rörlig kostnadför denna körning.Förutom de negativa miljökonsekvenser som dettaför med sig finns det också industripolitiska skäl somtalar emot nuvarande bilförmånsbeskattning. I rappor-ten Energianvändningen i , ett internationelltperspektiv, presenterad av ,konstateras att har ett av de mest bränslein-tensiva bilbestånden i Europa.Alla världens länder funderar nu över hur manskall kunna uppfylla den klimatkonvention som un-dertecknades i . När det gäller åtgärder i trafiken,den enda sektor där koldioxidutsläppen fortfarandeökar inom , finns tre möjligheter: att begränsabilismen, att odla och övergå till biobränsle och attsänka bilarnas bränslekonsumtion.Den första möter motstånd överallt, den andra harkapacitetsbegränsningar, men den tredje visar storatekniska möjligheter. Enligt ett kristdemokratisktsynsätt är en kombination av alla tre alternativennödvändig.Att som enda land i världen fortsätta med ett sys-tem som gör att hälften av alla nya bilar säljs tillmänniskor som inte betalar sin bensin ger helt felsignaler. Systemet straffar skattemässigt ut bilar meddyr teknik som innebär en sänkning av bensinför-brukningen. Det kommer att bli omöjligt att uppnåvåra egna koldioxidmål utan att kraftigt inskränkatrafiken. Vidare kommer vår bilindustri att få alltsvårare att hävda sig på en internationell marknad, därsänkt bensinförbrukning blir ett allt viktigare försälj-ningsargument.Mot bakgrund av ovanstående förespråkar krist-demokraterna ett system för beskattning av tjänstebi-lar där förmånsbilsinnehavaren betalar för all privatbensin i utbyte mot en sänkning av förmånsvärdet.Det skulle exempelvis kunna utformas så att för-månsbilsinnehavaren skriver reseräkningar för de körs i tjänsten och då skattefritt kan erhålla er-sättning motsvarande bensinkostnaden enligt lämpligschablon.Det är glädjande att det finns flera motioner somsyftar till att man skall uppnå en mer miljöanpassadbeskattning av bilförmåner, bl.a. genom att göra be-skattningen beroende av den privata körsträckan.De nuvarande reglerna, som utgår från en fastschablon för körsträckan, är olämpliga, och reglernabör skärpas för längre körsträckor.Den översyn av reglerna som pågår i Finansdepar-tementet måste redovisas , ochregeringen bör lägga fram förslag till förbättringarsom kan tillämpas fr.o.m. . framgår att ett förslag miljöklassningav bilar bereds, men även frågan om den privata kör-sträckan måste vara med i denna beredning.Herr talman! Jag yrkar bifall till fempartireserva-tionen nr 4.Anf. 166 INGIBJÖRGSIGURDSDÓTTIR (s)Herr talman! Skattereglerna rörande naturaförmå-ner har varit föremål för översyn ett antal gånger desenaste åren. Syftet har varit och är att åstadkommaen neutral beskattning mellan kontantlön och olikaförmåner.Utredningar har gjorts om reformerad inkomstbe-skattning 1989, om tjänsteinkomstbeskattning 1992och 1993 och om beskattning av förmåner. En vissöversyn av reglerna om personalrabatter gjordes isamband med skattereformen. Därefter har ett parbegränsade justeringar gjorts, men trots dessa har detvisat sig att reglerna ger upphov till vissa tillämp-ningsproblem.De förändringar som är aktuella gäller i huvud-sak att förmåner av fri offentligt finansierad hälso-och sjukvård skall tas upp som intäkt samt att regler-na för skattefria personalrabatter förändras.När det gäller förmånen av fri hälso- och sjukvårdgörs det en skillnad på den offentliga och den ickeoffentliga vården. Den offentliga hälso- och sjukvår-den är den som bekostas av det offentliga finansie-ringssystemet genom den allmänna försäkringen, somde flesta av oss är med och betalar under i varje fallvårt arbetsföra liv genom skatter. Motsatsen är denicke offentligt finansierade vården. Den ligger somdet hörs utanför det offentliga systemet, och den be-kostas ofta genom privata sjukförsäkringar.I propositionen föreslås att arbetstagare skall be-skattas för ersättningar från arbetsgivare för patien-tavgifter inom den offentliga vården. Arbetsgivaren äri sin tur berättigad till avdrag för sina kostnader idessa hänseenden. Enkelt uttryckt: Då en arbetstagarebeskattas för en förmån får arbetsgivaren göra avdragför densamma när det gäller hälso- och sjukvården.Då det gäller den icke offentligt finansierade häl-so- och sjukvården föreslås inga förändringar. Medandra ord: Om arbetsgivaren vill tillhandahålla arbets-tagaren en förmån i form av sjukvård utanför denoffentliga vården, skall den inte beskattas och inteheller är den avdragsberättigad för arbetsgivaren.Inte helt oväntat tar upp just den frå-gan och föreslår att det inte skall finnas några av-dragsbegränsningar för arbetsgivarna. Detta är i ochför sig i enlighet med vad utredningen kom fram till,men för den skull behöver inte det vara det rätta.Ett argument mot det förslaget, som är väl så håll-bart, är att det inte skall gå att köpa sig förtur inomvården. Ett annat argument, inte heller det så oväsent-ligt, är att det beräknas ge en inkomstförstärkning tillstaten med ca 200 miljoner kronor.Utskottet vill med det nu anförda tillstyrka dendelen av propositionen.I propositionen föreslås att personalrabatt inteskall tas upp som intäkt vid inköp av vara eller tjänstfrån arbetsgivaren eller något annat företag i sammakoncern, om varan eller tjänsten ingår i det ordinarieutbudet hos företaget. Förutsättningen är dock attrabatten inte överskrider den rabatt den störste enskil-da kunden kan utverka.Personalrabatter har betraktats som personalvårds-förmån och skall behandlas som sådana. De får aldrignå en sådan omfattning att de kan komma att utgöraersättning för kontant lön.I detta betänkande behandlas också frågan omkorsvisa rabatter, som innebär att de särskilda regler-na om korsvisa rabatter slopas. Det som kommer attgälla i stället är att de allmänna reglerna om skattefri-het för personalrabatter gäller även vid inköp från ettannat företag i samma koncern.En av motionärerna tar upp denna fråga och menaratt personalen skulle ha svårt att förstå skillnadenmellan äkta och oäkta koncern. Det är väl ändå attunderskatta de anställdas kunskap.Så till förmåner av begränsat värde: Alla förmåneri tjänsten skall beskattas, och något allmänt undantagfinns beträffande naturaförmåner av be-gränsat värde. I motion Sk49 tar moderaten upp frågan om lika villkor för dagstidningar.Han försöker göra gällande att regeringen snedvriderkonkurrensförhållandena mellan olika tidningar avdagstidningskaraktär genom att betrakta prenumera-tion på som avdragsgill kostnad förföretagen och inte skattepliktig förmån hos arbetsta-garen. Detta skulle enligt motionären inte gälla mot-svarande prenumeration av andra dagstidningar.Med anledning av det som anförs i motionenmåste det framhållas att de regler som föreslås i pro-positionen har en generell utformning som gäller föralla typer av varor och tjänster som arbetsgivarentillhandahåller den anställde och helt eller delvis harkaraktären av arbetsredskap.