prot · GJ0933 · 1995-12-07 00:00:00 — Ja, vi börjar få gra-tisutdelade nyhetstidningar. på priset är väl intesärskilt farligt, kan man säga. Nej, men det är svårtför en seriös nyhetstidning att priskonkurrera med engratisutdelad tidning. Det är väldigt svårt att i en så-dan situation bedriva priskonkurrens - i varje fall förden som tar betalt för sin produkt, och det är ju enseriös tidning tvungen att göra.Fru talman! Om det inte fanns alternativ till fram-lagda förslag och om vi vore tvungna att göra på detsätt som det här talas om, skulle förslagen vara för-ståeliga. Men vi är inte tvungna att vidta en sådan häråtgärd så snabbt för EU:s skull; det är inte sant. Vi harnämligen dispens för hela 1996. Och om vi sedan inteär överens inom EU-processen fortsätter dispensre-geln automatiskt att gälla. Nämnda skäl är alltså obso-let, för att använda ett fint ord. Det är alltså inte san-ningen, utan det är något annat. Nämnda skäl är alltsåinte korrekt.Att säga att det här är nödvändigt för statsfinan-sernas skull är däremot ett starkt skäl, men naturligt-vis går det att få in motsvarande summa pengar påannat sätt. Om något måste ske på detta område, finnsdet då någon annan möjlighet att peka på? Ja, vi har jureklamskatten. Den är oerhört olika utformad för olikaprodukter. Vissa produkter är skattefria och vissa haren hög skattesats. Det är alltså formligen ett träsk avassymetrier. Här finns det möjligheter att klara finan-sieringen.Det är inte lätt för alla i denna kammare att kännatill alla möjligheter. Alla ledamöter kan inte i detaljsätta sig in i alla frågor. Men skatteutskottet har fåttunderlag från Föreningen fackpress genomÖsten , en mycket känd publicist och enmycket duktig man, som har kunnat redovisa att detgår att bredda reklamskatten och göra den likformig.Om man så skulle önska, och det gör jag, skulle dett.o.m. gå att befria det fria ordet - de tidning-ar/publikationer som lyder under tryckfrihetslagen -från mervärdesskatt och göra det hela statsfinansielltfullständigt neutralt. Den möjligheten finns, men manvill inte gå den vägen. Det är det allvarliga här.Vad som händer här, fru talman, är att den vänstrahanden, kulturministern, inte vet vad den högra han-den gör, finansministern. Det är knepigt att Moderatasamlingspartiet, , och Mil-jöpartiet måste förenas för att värna det fria ordet ochen sammanhållen lösning. Ni socialdemokrater där-emot går på, tyvärr, och fullföljer er trista historia påmediepolitikens område. Varför lär ni er inte ochskaffar fram en sammanhållen mediepolitik i ställetför att upprepa misstag efter misstag?Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 1och 4 angående reklamskatten.Anf. 115 ()Fru talman! Det här betänkandet är en litet märk-lig historia så till vida att man föreslår att införa enskatt på det fria ordet. När man läser i betänkandetfinner man bl.a. följande:"Momsundantaget för dagstidningar har framförallt motiverats av tidningarnas framskjutna roll i dendemokratiska processen. Att tidningar och andramassmedier skall kunna fullgöra sina uppgifter tillförmån för fri åsiktsbildning, granskning av samhälls-organen m.m. är naturligtvis av grundläggande bety-delse i en väl fungerande demokrati. "De allra flesta skulle mot bakgrund av texten draslutsatsen att man borde se till att inte lägga någrahinder i vägen för det fria ordet och den demokratiskaprocessen med tanke på den vikt som det har för sam-hället. Men tvärtom - man säger att man, bortsett frånallt det viktiga, måste ta in pengar. Då är detta intevärt någonting.Det är egentligen en logisk kullerbytta att å ena si-dan föra resonemanget om den oerhörda vikten fördemokratin och å andra sidan i nästa andetag säga attdet inte spelar någon roll när vi behöver pengar. Omman verkligen värnar demokratin och tänker efterlitet, förstår man att om man lägger ytterligare enskatt på tidningar måste det rimligtvis leda till att endel människor kommer att sluta att läsa tidningar.Redan i dag avstår väldigt många från den dagligatidningen. Det är ett allvarligt demokratiskt problematt många ställer sig utanför åsiktsbildningen ochdebatten i samhället. Redan några procents minskningi frekvensen för läsandet av dagstidningar är allvarligoch olycklig. Då måste man naturligtvis tänka: Finnsdet något annat sätt att ta in pengar?Vi har full förståelse för att man självklart måstese till att vi får in pengar och kan sanera vår ekonomi.Det motsätter vi oss inte, tvärtom tycker vi att det ärbra. Men det är oerhört viktigt att man gör detta på ettsådant sätt att man inte skadar andra väsentliga värdeni samhället. Då måste man se efter om det finns annatman kan göra. Då faller sig frågan naturlig: Vad är detmer som påverkar den här sfären? Det är självklartreklamskatten. Vi har föreslagit att man, i stället föratt lägga en moms på dagstidningarna, höjer reklam-skatten.Det är också så olyckligt att man gör sådana härsaker litet då och då. föreslås att momsen skallhöjas. Sedan kan man ta itu med re-klamskatten. När kommer frågan om presstödet attaktualiseras?Det vore rimligt att samla ihop dessa frågor somalla har betydelse för tidningarnas ekonomi och där-med för möjligheten till en samhällsdebatt via tid-ningar. Det är inte särskilt stora budgeteffekter det rörsig om, så det borde inte kräva så stora ansträngningaratt komma fram till en annan lösning.Vi tycker att det hade varit rimligt med ett mersamordnat förslag för att ta in pengar i den här sfären.Vi tycker egentligen att tidpunkten för förslaget ärhelt fel vald. Vi har ingen brådska med att öka påmomsen på tidningar, som framgått av tidigare inlägghär. Därför borde man ha avstått.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till reserva-tionerna 1 och 4.Anf. 116 ()Fru talman! Den nuvarande momsdifferentiering-en mellan dagstidningar, tidskrifter och böcker ska-par, som har påpekats i debatten, sned-vridningar på den litterära marknaden i mål bör vara att få bort dennasnedvridning. Det kan ur tryckfrihetssynvinkel intevara rimligt att främja s.k. dagspress framför annanpress och böcker. Det enda rimliga motivet för enskattereduktion från den allmänna nivån på äratt man vill främja läsandet av vissa böcker eller tid-ningar som varande bättre än de andra. Tanken attstaten eller någon annan institution skulle avgöra vadsom är god litteratur och som därmed bör bli föremålför lägre moms är sannolikt en främmande tanke föross alla.Fru talman! Av denna anledning anser kristdemo-kraterna att momsnivån bör vara lika för alla tidning-ar, tidskrifter och böcker. I syfte att främja det lästaordet är vår målsättning att momsskattenivån skallvara så låg som möjligt. Helst skulle vi se att momsenär noll för alla tidningar, böcker och tidskrifter.Med hänsyn till det statsfinansiella läget är vi be-redda att acceptera en momsnivå på 5-10 %på såväl dagstidningar som tidskrifter och böcker.Därför har vi inget problem att stödja regeringensförslag i betänkandet att belägga dagstidningar meden moms på . Men vårt mål är att alla tidskrifterskall ligga på samma skattenivå, dvs. så lågt som detstatsfinansiella läget medger.Fru talman! Härmed ber jag att få yrka bifall tillreservation 3.Anf. 117 () replikFru talman! Jag vill bara fråga kristdemokraternasrepresentant: det verkligen rimligt att på detpresspolitiska området tillämpa principen att alla ijämlikhetens namn bör få det sämre?Anf. 118 ()Fru talman! Egentligen är det att slå in öppna dör-rar att föra en debatt om det fria ordets betydelse. Detfinns säkert ingen här som inte delar åsikten om dags-pressens stora betydelse vad gäller information,granskning och upprättande av diskussionsforum förolika åsiktsriktningar.Trots en enorm utveckling på medieområdetkommer dagspressens särställning med största sanno-likhet att bestå . Statsmakternasövergripande ansvar för att den grundlagsskyddadeyttrandefriheten verkligen kan utnyttjas i praktikenhar snarare ökat än minskat. Staten måste även i fort-sättningen stödja dagstidningarna, för utan stöd finnsdet en påtaglig risk för en minskad mångfald, vilketnaturligtvis vore förödande för opinionsbildningen.Så långt är de flesta av oss överens.Det vi däremot inte tycks vara eniga om är att vårtland befunnit sig i en akut ekonomisk kris och att ettfullföljande av budgetsaneringen är en nödvändighet.Inte någon politiker kommer i längden ifrån ansvaretför helheten. Även vi måste lära oss att prioriterabland utgifterna.Det tryckta ordet, den fria debatten tillhör minahjärtefrågor. Att stärka finansiella läge är enannan sådan fråga. Att göra rätt avvägningar är svårt,men enligt min mening har regeringen lyckats meddet i sin proposition 45.Pressutredningen konstaterar i sitt betänkande attden ansträngda statsfinansiella situationen gör attstödet till dagstidningarna noga måste prövas i allasina delar, dvs. att medvärdesskattesubventionen,reklamskattesubventionen och det direkta presstödetmåste vägas mot varandra.Utredningen uttalar klart att en minskning av mer-värdesskattesubventionen är den besparingsform somär minst ofördelaktig. Det är nämligen de stora tid-ningarna som drar mest nytta av det förmånligamomssystem som vi har . För andratidningarna -som är så viktiga för mångfalden - är det direktapresstödet livsviktigt.Dessutom anser utredningen att dagstidningsbran-schens ekonomiska situation i dess helhet inte är så-dan att en generell mervärdesskattesubvention ärsärskilt rimlig.Argumentationen mot moms och för en hal-vering eller ett helt avskaffande av presstödet fallerdärmed, fru talman, i alla fall om syftet är att bevaramångfalden och minska ägandekoncentrationen avpressen.Flera motionärer vill att regeringen skall avvaktamed det här beslutet. Jag vill då säga att regeringenverkligen har beaktat utredningens förslag. Ävenmomssatsen har lagts på den nivå som Pressutred-ningen har föreslagit. betänkandeknyter alltså väl an till . Dessutom -med tanke på frågans storas vikt - remitterade skat-teutskottet ärendet till KU för yttrande med avsikt attfå förslagets förenlighet med tryckfrihetsförordningenbedömt.Som vi hörde vill avstyrka betänkan-dets förslag. De vill visserligen ha moms på dagstid-ningar, men de vill också avskaffa presstödet ochreklamskatten. Problemet är bara det att om presstödetavskaffas så dör, som sagt, andratidningarna ut. Av-skaffas reklamskatten tappar vi 1 miljard ur statskas-san.Flera motionärer trycker också på den konkur-renssnedvridning som råder mellan dagstidningar ochövrig press. Ja, dagstidningarna har en särställning ivårt samhälle - därmed inte sagt att facktidskrifteroch böcker skulle vara oviktiga. Men, fru talman, detvar det där med att ta ansvar och att våga göra nöd-vändiga prioriteringar.Till sist vill jag kommentera reklamskatten. Mode-raterna vill ta bort den, andra motionärer vill höja ochbredda den. Reklamskatten är ett bekymmer. Det ärproblem med att den inte är konkurrensneutral. Dess-utom är den svåradministrerad, men det är ju välkänt.Samtidigt ger den ett inte obetydligt tillskott till stats-kassan.Inom pågår nu övervägandenvad gäller en förändring av reklamskatten. Låt ossavvakta den propositionen.Med förtroende för regeringens, Pressutredning-ens, och skatteutskottets be-dömningar vill jag härmed yrka bifall till hemställan iskatteutskottets betänkande nr 12 samt avslag påsamtliga reservationer.Anf. 119 BO () replikFru talman! talade om momssubven-tion och reklamskattesubvention. Det är ganska avslö-jande för hur en socialdemokrat ser på förhållandetmellan beskattning och icke beskattning av - i det härsammanhanget -företag. Om man inte tar ut en skatt,är det en subvention? Skall vi vara tacksamma för detsom inte blir beskattat? Det var bara en notering omutgångspunkten för en socialdemokrat i en sådan härdebatt.Sedan sade att regeringen har lyckatsgöra en bra avvägning. Det vore intressant att höraUlla utveckla på vilket sätt som regeringen harlyckats göra en bra avvägning. hänvisadetill som skriver när det gällerdet strikt tryckfrihetsförordningsmässiga, som är endetalj i sammanhanget, att utskottet inte har haft möj-lighet att göra en egen analys av dessa förhållanden,därför att de inte är belysta. Då frågar jag det rimligt att införa mervärdesskatt på allmännanyhetstidningar utan att konsekvenserna är fullstän-digt belysta - de är inte ens delvis belysta - utan hän-syn till hur presstödet skall utvecklas eller hur re-klamskatten skall se ut eller om den skall avskaffas?Min andra fråga är: Varför vill inte socialdemokrater-na ta bort den snedvridning som finns i ett mycketklart avseende, nämligen mellan bilagorna till allmän-na nyhetstidningar och tidskrifter i övrigt?Anf. 120 () replikFru talman! En sak vet vi. Med för-slag kommer konsekvenserna att bli färre tidningaroch en ökad ägarkoncentration. Vi socialdemokraterhyser större respekt för det fria ordet än så.Är medveten om dessa konsekven-ser? Och i så fall, hur har ni tänkt att hantera det de-mokratiska underskott som kommer att bli följden avdet här förslaget?Anf. 121 BO () replikFru talman! Jag tackar för det utförliga och ut-tömmande svaret på mina frågor. Men jag kan uppre-pa dem.Konstitutionsutskottet säger att man nu inte riktigtkan klara av det här eftersom de inte har något under-lag för att kunna göra en bedömning av annat äntryckfrihetsförordningen. säger att hontycker att regeringen har gjort en bra avvägning. KanUlla berätta litet om varför hon tycker det?Den andra frågan löd: Är det rimligt att utan kon-sekvensanalys och utan hänsyn till vad som skallhända med presstödet och reklamskatten isolerat ge-nomföra denna åtgärd?Min tredje fråga var: Varför vill inte socialdemo-kraterna ta bort den uppenbara snedvridning somfinns och som man mycket snabbt skulle kunna åtgär-da?Detta är mina tre konkreta frågor.Sedan talade om sam-manhållna tankar i det här avseendet. Alla vet ju attpresstödet har växt fram utifrån ett intresse från soci-aldemokraterna - och med stöd från -att hitta lösningar som gör att de egna partitidningarnaöverlever. Så har det varit genom decennierna. Det ärinte ens en hemlighet att det är så.Det intressanta är ju att skapa en bra balans och setill att det fria ordet fungerar. Då kan man inte bara sepå pressen utan man måste se på medierna i störstaallmänhet. Socialdemokraterna skall här vara synner-ligen försiktiga. De vill ju t.o.m. gå in och stoppa denytterligare utbyggnad av den fria radion som inleddesunder den borgerliga tiden. Man skall nog hålla tyst idet avseendet. Vi vill ha ett rättvist och rimligt systemför såväl beskattning som andra ramar för mediernas,inklusive nyhetstidningarnas, verksamhet, men utande konkurrenssnedvridningar som vi har i dag.Nu har jag svarat på den frågan. Vill vara så vänlig och svara på mina frågor.Anf. 122 () replikFru talman! Jag tror att jag måste upplysa BoLundgren om att KU:s uppgift var att pröva förslagetsförenlighet med tryckfrihetsförordningen och ingetannat.I och med dagens förslag fullföljs den priorite-ringsordning som vi en gång har valt, nämligen attsärbehandla dagspressen. Om vi prioriterar konkur-rensneutraliteten på presstödets bekostnad blir kon-sekvenserna att andratidningarna försvinner. Jag villåterigen fråga: Hur kommer att hanteradet demokratiska underskott som kommer att bli följ-den?Anf. 123 () replikFru talman! Av debatten att döma är det inte såsvårt att förstå resonemanget bakom förslaget ochUlla Rudins stöd för det. Men det var en sak som UllaRudins sade som intresserar mig, nämligen att vimåste lära oss att prioritera utgifterna. Då undrar jag:Tycker att vi också måste lära oss attprioritera intäkterna? Är hon i så fall beredd att göradessa prioriteringar kopplade till demokratiaspekter,dvs. är hon beredd att diskutera att det kanske hadevarit rimligt att se förslaget ur demokratiperspektivoch överväga andra intäktsmöjligheter och därmedprioritera på ett annat sätt på intäktssidan?Anf. 124 () replikFru talman! Intäkter är alltid intressanta, speciellt idet här statsfinansiella läget.Anf. 125 () replikFru talman! talade om att slå in öppnadörrar. Alla är ju ense om vad en fri press är. Det ärnog sant att det är att slå in öppna dörrar. När detgäller behovet av att sanera statsfinanserna är vi såeniga att det inte ens finns några dörrar, så det är intedet frågan gäller.Men sedan säger att staten måstestödja dagstidningarna även i fortsättningen. UllaRudin, ökar eller minskar behovet av presstöd i fort-sättningen om man inför en pressmoms? Enligt minteori kommer en ny sådan skatt att öka behovet avpresstöd. Det är vad jag tror. Därför är förslaget inteså bra. Kan ha någon annan uppfattning änjag i frågan om behovet av presstöd ökar genommomsen? Det är väl ändå inte möjligt?Det går att lösa det finansiella problemet. harvi en reklamskatt på med ifribelopp för dagspress, för tidskrifter med 6miljoner kronor i fribelopp och i reklamskatt förandra medier. Om man har reklamskatt för allamedier, strikt neutralt, får man in ungefär lika mycketsom regeringssidans förslag ger. reklamskattmed 12 miljoner i fribelopp ger ett bra, enkelt ochhållbart system som är neutralt. Men ni öppnar för enny procentsats, den här gången.Nästa gång det blir problem med budgeten så jus-terar man litet grand så blir det eller något an-nat. Det var så det gick till en gång när momsen intro-ducerades. Inte var momsen från början inte,men den stiger efter hand.Anf. 126 () replikFru talman! Om vi hade följt Vänster-partiets förslag, så hade vi tvingats till en momssatspå på dagstidningarna i stället för nuvarande6 %.I och med sänkningen av matmomsen, som Väns-terpartiet gick emot, frigjordes en momssats.Anf. 127 () replikFru talman! Detta är så fel som det över huvud ta-get kan bli. Det är ju inte alls nödvändigt att anpassasig så slaviskt katolskt till EU. Det sägerär ju inte korrekt. Det finns dispensregler som gällerfram till 1996. Därest man inte är överens om gemen-samma mervärdesskatteregler utgångprolongeras befintliga regler. Det var den informationvi i skatteutskottet fick av före-dragande. Det är den information man får inom EU-processen. Så är det.Sedan var det ju inte helt nödvändigt att sänkamomsen på mat i nuvarande statsfinansiella läge. Viär ju så överens om att vi inte skall slå in några öppnadörrar, och då är väl statsfinanserna alltid lika viktigaatt tänka på.Anf. 128 ()Fru talman! Att ha en egen dagstidning, en lokal-tidning, är viktigt för alla hushåll . Enligt enundersökning saknar ca 600 000 LO-arbetare en egendagstidning. Detta måste ses som allvarligt.Det är ju många som i denna talarstol ofta talar omklassfrågor i samhället. Detta är en mycket allvarligoch omfattande klassfråga. Men det stora och vikti-gaste problemet med förslaget är att det, som BoLundgren var inne på, saknar en totalbild av medie-politiken när det gäller skatter och pålagor som mer-värdesskatt och reklamskatt och det saknar en samladframtidsbild över presstödet. Det måste till en medie-politik på lång sikt innan sådana här snabba beslutfattas.Det är inte bara många LO-hushåll som saknardagstidning utan även ensamstående med barn ären grupp som enligt undersökningen saknar en egendagstidning och som därmed har svårigheter att nåden dagliga informationen - all den värdefulla ocht.o.m. nödvändiga information som en dagstidningkan ge.Jag tror att många kanske främst i storstädernaunderskattar dagstidningarnas och lokaltidningarnasbetydelse. Det finns från många håll - dock inte frånalla här i - en stor rädsla över att klyftanmellan informerade och oinformerade människor ochhushåll skall öka. En undran man har är varför dags-tidningarna nu skall klämmas åt när andra medier,många med Tutti-Frutti-liknande program, skall gåfria.Jag skall senare återge en debattartikel i en social-demokratisk länstidning. Det var verkställande direk-tören som där beskrev förslaget om tidningsmoms.Han, den socialdemokratiske tidningsledaren, ställdeen fråga som man kan instämma i. Rubriken var:Finns en socialdemokratisk presspolitik? Med densplittrade bild som visas fram är förstås svaret nej.Hela momsfrågan borde bedömas i ett enda sam-manhang, inte ryckas loss på det sätt som föreslås.Klart är att nya pålagor i många fall läggs på redanhöga prenumerationspriser. Därmed kommer troligt-vis ännu fler att avstå från sin dagstidning.Det finns annat man kan göra inom medieområdetför att få in pengar till staten, vilket några här har varitinne på tidigare, så att staten kan behålla pengar istället för att ge bidrag till dagstidningar. Momsbefri-elsen bör bibehållas . I stället kan andra typerav stöd utgå. kan läggas ned t.ex.Detta var förslag på besparingar som kan göras.Fru talman! Jag skall ytterligare återge något avvad den socialdemokratiske direktören skriver: Jag vetinte hur många ministrar som talar om tidningarnasoersättlighet. De behövs för demokratin, ger kunska-per och ger möjlighet till en seriös debatt i angelägnasamhällsfrågor. Makten har inget emot att granskas,och tidningarna behövs för att ge nödvändiga upplys-ningar. Så säger man, men hur handlar man då i verk-ligheten?Den fråga som den socialdemokratiske tidnings-chefen ställde var alltså hur man handlar i verklighe-ten.Detta är bara ett tydligt och klart bevis på att detsaknas en samlad mediepolitik. En dagstidning gerinte bara samhällsinformation utan ger en bild avriksfrågor, regionala frågor, väldigt lokala frågor samtockså en bild av världsfrågor. Det är att jämföra medandra medier med annat utbud.Det är glädjande att också många skolor an-vänder dagstidningen i sitt dagliga arbete. Att ha endagstidning i skolarbetet är viktigt.Att vissa hushåll drabbas hårdare än andra av detnya förslaget och därför säger upp sina prenumeratio-ner på dagstidningar är allvarligt. Momspålagankommer med största sannolikhet att läggas ovanpåprenumerationspriset. Det ser vi av denbild som ges.Men tycks inte klassfrågorna intressera. ärdet skatte- och momspålagor som är det viktigaste.Om LO genomför en undersökning om tre , såskall vi se om inte siffran 600 000 har ökat.Ulla kallade förslaget för "att slå vakt omdet fria ordet". Detta är alltså socialdemokraternassätt att slå vakt om det fria ordet.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 1och 3.Anf. 129 () replikFru talman! talar om brist påpresspolitik. Om vi skulle följa förslag,skulle vi inte behöva någon presspolitik.Anf. 130 () replikFru talman! och jag, socialdemokra-terna och , har definitivt olika syn påfrågan om förslaget är ett sätt att slå vakt om det friaordet.Anf. 131 () replikFru talman! Äntligen är vi överens - vi har olikasyn på förslaget.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )25 § betänkande 1995/96:NU7Insättningsgaranti (prop. 1995/96:60)Anf. 132 ()Fru talman! Banksystemet är sedan mycket långtid tillbaka reglerat i olika lagrum. Vi har sedan långtid tillbaka en bankrörelselag och en bankaktiebolags-lag och har haft en föreningsbankslag samt särskildakapitaltäckningsregler som på olika sätt syftat till attgarantera bank- och kreditssystemets stabilitet.Orsaken är kanske inte så svår att lista ut, nämli-gen att bank- och kreditväsendet har en mycket storbetydelse i samhället. Väl fungerande betalningssys-tem är litet grand av blodomloppet eller ett smörjsys-tem i det moderna samhället. Det underlättar och germöjlighet till effektiva handelsströmmar och betal-ningsströmmar.En annan orsak till banksystemets lagreglering ärsjälvfallet också själva banksystemets affärsmodellmed normalt kortsiktig upplåning eller inlåning ochlångfristig utlåning, som ställer särskilda krav pågaranti- och systemsäkerhet. Det är också därför somlagstiftarna på olika sätt har reglerat bankväsendet.Vi har , under den s.k. bankkrisen i börjanav 90-talet, kunnat konstatera vidden av de effektersom fallissemang i den finansiella sektorn kan ledatill. Då infördes också den s.k. bankgarantin, somsyftade till att garantera insättarnas medel i bankrörel-ser och ytterst garantera banksystemets fortbestånd.Det vi debatterar och skall besluta i morgonär en insättningsgaranti som delvis går tillbaka påvåra erfarenheter från bankkrisen, men som ocksåmer direkt följer av ett EU-direktiv.