prot · GJ0940 · 1995-12-18 00:00:00 — Det är inte heller någon när jag sägeratt de 42 miljarder som vi betalar ut i kontant arbets-löshetsstöd kan användas bättre - t.ex. till arbete ioffentlig sektor.Anf. 30 () replikFru talman! För att inte skall miss-uppfatta mig vill jag säga att det var överläggningarmed om det här med utgiftstaksom hade startat. Dessutom har den statliga utred-ningen, , fått i uppdrag att tittapå detta.Det är möjligt att man i dessa överläggningar kankomma till någon lösning. Jag tror nog att IngridBurman inser att om man försöker hålla statsfinanser-na under kontroll så kan man inte låta de kommunalafinanserna rusa i väg. Då blir inte det konsolideraderesultatet vad vi tänkt oss. Detta inser man nog även iVänsterpartiet.Jag oroas litet över lättsinne. Det kanske inte är julaftonman erbjuder, men nog har man litet mer julklappar,eller hur, ?Anf. 31 () replikFru talman! Som det redan har framgått står vi iFolkpartiet bakom det här förslaget i dess huvudsakli-ga drag. sade i sitt anförande att denutredning som ligger till grund för förslaget harkommit mycket långt när det gäller strukturkostnads-beräkningar för kostnadsutjämningen och även förinförandereglerna. Då har jag en fråga till KjellNordström: Varför antog ni inte utredningens förslagnär det gäller strukturkostnader och lade fram dettainför ? Varken i vårens proposition, vårensdebatt, höstens proposition eller den debatt som vihittills har fört har det framkommit några argumentför de förändringar som man gjorde i det här förslagetjämfört med utredningens förslag. Jag vet hur det gicktill, men jag skulle gärna vilja höra några argumentför dessa förändringar. Det är nämligen inga små-pengar som det handlar om. ärruskigt mycket pengar. Det brukar vi i vanliga fallargumentera väldigt noga och utförligt kring.Min andra fråga gäller att det är viktigt med förut-sägbarhet. Systemet är väldigt tekniskt komplicerat,precis som sade. Tekniken och fakto-rerna har en stor komplexitet. Då är det viktigt förkommunerna att de själva kan förutse, beräkna ochkontrollera det som man får. Det är viktigt för soli-dariteten med systemet. Jag skulle därför vilja höravad socialdemokraterna har för syn på det förslag somvi från lade fram, att det skulle ingå i ettuppdrag till SCB och skattemyndigheterna att kom-munerna skulle få mycket tydliga besked med storgenomskinlighet för att de själva skulle kunna kontrol-lera beräkningarna.Anf. 32 () replikFru talman! består avnio ledamöter. När det gäller faktorn svagt befolk-ningsunderlag har den t.ex. skrivit följande: Förslagetatt inrätta tillägget är således grundat på en rent poli-tisk bedömning.Man gjorde en rent politisk bedömning av fakto-rerna. Vad är det som säger att dessa nio ledamötergjorde den exakta politiska bedömningen? När kam-maren sedan skall fatta beslut kan det visa sig attbetydligt flera har satt sig in i frågan och kommit framtill att det borde ändras på vissa faktorer och framförallt då beloppen.Det är också så - och det vet väl - att det har förekommit kraftig kritik motutredningen på ett antal punkter. Det har då lett till har valt att ändra något. Men vare sig regeringeller riksdag har väl inte alltid följt exakt vad en ut-redning har kommit fram till. Det är ju vi som står förden politiska bedömningen. Utredningen gjorde enpolitisk bedömning, vi har kommit att göra en annan.Anf. 33 () replikFru talman! Det är självfallet så att regeringen intebehöver lägga fram samma förslag som finns i enutredning. Men när man genomför en förändring kandet vara lämpligt att man också argumenterar litet förden. Argumentet som inte finns med i propositioneneller i betänkandet är då att det är fråga om en politiskbedömning. Jag både inser och accepterar det. Jagtycker bara att det hade varit bra om det hade funnitsmed en sådan argumentation, eftersom det trots alltrör sig om ganska stora förändringar. Annars lyfterman alltid fram att det är sakligt grundat, men att manpå några punkter gör en annan politisk bedömning.Min andra fråga gällde förutsägbarhet och genom-skinlighet. Jag skulle vilja höra vad för syn på det. Det handlar bl.a. om att man gör enkollektiv avräkning och inte någon slutavräkning utanendast en preliminär. Det blir då svårare för kommu-nerna att i förväg kunna bedöma och beräkna. Jagskulle vilja höra kommentar tilldetta.Anf. 34 () replikFru talman! Jag börjar med den kollektiva avräk-ningen. Enligt de beräkningar som utredningen, depar-tementet och senare utskottet har gjort bedömer manatt träffsäkerheten kommer att bli mycket stor när detgäller att komma fram till hur mycket respektivekommun skall få . Det handlar inte om så storabelopp. Därför kan man använda sig av kollektivavräkning.Det är klart att om det om ett tag visar sig att dethandlar om väldigt stora belopp måste man naturligt-vis börja fundera på en annan teknik. Men enligt vadman kan se kommer det inte att handla om destora problem som en del befarar.Sedan över till genomskinligheten. De som sättersig in i den stora utredningen kommer naturligtvis attkunna göra beräkningar för sin egen kommun. Mendet fordrar ju också statistik över hela riket osv. Så dethela blir litet komplicerat. Som gammal fullmäktige-ledamot skall jag vara ärlig och säga att jag egentligenaldrig har begripit alla de andra systemsom har funnits.Anf. 35 () replikFru talman! Det var ju ett glädjande besked att denutredning som skall ta itu med den reform som vidiskuterar här redan har börjat med sin verk-samhet. Det är mycket imponerande. Jag tror, frutalman, att vi står inför något av ett rekord i svenskutredningshistoria, att en utredning sammanträder ijulveckan för att ta fram ändringar i en reform somvarken är beslutad eller än mindre genomförd. Är detinte så, , att detta vittnar om att manhar anledning att tro att man har hamnat snett i någraav variablerna, inte minst när det gäller vård ochomsorg?Är det inte så, , att här har rege-ringen och många landstingskommuner gått för långtnär det gäller nedskärningar på det här området ochatt det är väldigt viktigt att snabbt lägga detta tillrätta? Om det nu med denna snabba utredningsprocessvisar sig att man faktiskt har hamnat fel, är då KjellNordström beredd att medverka till att dessa korrige-ringar kommer till stånd än efter två år- detta för att kunna försäkra människor om denverkliga kärnverksamheten i kommunerna, vård ochomsorg?Anf. 36 () replikFru talman! Jag skall svara tror att både jag och övriga i denna utredningkommer, om det visar sig att man har hamnat väldigtsnett, att hemställa hos departementet att regeringenlägger fram en proposition.Men det här är inte riktigt så enkelt som man tror.Det kan t.o.m. vara så att man har hamnat rätt. Dåmåste man ju också kunna förklara för kommunfolketatt vi relativt snabbt har undersökt den och den fak-torn och konstaterat att detta är rätt. Då vet man ocksådär vad man under olika år har att rätta sig efter iframtiden.Anf. 37 () replikFru talman! Jag väljer att tolka det som KjellNordström säger positivt, att han är beredd att om detär något fel i systemet så skall det rättas till snabbareän inom två år.Anf. 38 () replikFru talman! har tolkat mitt svar helträtt.Anf. 39 () replikFru talman! Jag saknade ett besked i anförande. Jag kan möjligtvis förstå att hanhade en hel del att säga till och andrahär.Det gäller momsfrågan, där vi har påpekat att omman har ett nominellt belopp och ett utgiftstak när detgäller statsbidragen till kommunerna år lederdetta till att man faktiskt får in pengar. Kommunernaskall ju betala in sina momsbetalningar till staten, ochdär blir det en ökning i takt med inflationen. Även omman räknar inflation och från kommu-nerna leder detta till totalt 400 miljoner per årför kommunsektorn i minskade intäkter, om manbehåller samma nominella belopp när det gällerstatsbidraget. Man måste alltså justera upp statsbidra-get till kommunerna år beroende på hur storamomsinbetalningarna från kommunsektorn blir.Min fråga är då: Är med på attmomssystemet skall vara konstnadsneutralt för kom-munerna, att utbetalningarna skall justeras i takt medatt inbetalningen av moms förändras?Anf. 40 () replikFru talman! Avsikten med systemet är att det skallvara kostnadsneutralt.Anf. 41 ()Fru talman! Det betänkande vi diskuterar,och skall fatta beslut om, är viktigt ochefterlängtat. Det är självfallet så att betänkandet in-nebär olika förutsättningar för olika kommuner. Attjag säger att det är efterlängtat, är för att kommunernabehöver få besked. Kommunerna behöver få arbetsrooch de behöver veta vad som gäller. Det är viktigt får besked om förutsätt-ningarna.Jag vet att det nu är många som sitter med rynkor ipannan och funderar på hur man skall kunna klara avde förutsättningar som kommer att gälla. Det kommeratt bli många tuffa besparingar, men jag tror på dekommunalt verksamma politikerna. Jag vet att de taransvar. Jag vet att det är många som tycker att det härslår orättvist; jag kommer själv från en sådan kom-mun. Jag representerar en mindre kommun som meddet här förslaget får jättetuffa förändrade ekonomiskavillkor. I min hemkommun, ,kommer det kommunala skatteutjämningssystemet attinnebära en förändring på, om man skulle ta ut det iskatteuttag, . Det är tufft att hitta kostnadsbe-sparingar.Jag vill säga - exempelvis till - attvisst kommer kommunerna att tvingas anpassa sig.Det arbetet pågår ju för fullt. Jag har försökt att sättamig in i detta betänkande, och jag håller fast vid attdet finns några löften som är oerhört viktiga för ossfrån . Det gäller t.ex. att man skall gåigenom det här successivt, att själva omställningenskall ske successivt och att det måste ske avstämning-ar. Det måste bli en avstämning av den parlamentaris-ka kommittén så snart man bedömer att det finns skälatt ändra villkoren. Här är jag överens med mångaandra, som har betonat att det är oerhört viktigt attkommunföreträdarna kan känna att de stora och vikti-ga uppgifter man har på sitt ansvar kan genomföras.Det handlar inte minst om äldreomsorg, barnomsorgoch skola.Sedan är det så klart många nya uppgifter somhela tiden kommer till. För att staten skall vara tro-värdig är det oerhört viktigt att vi lever upp till finan-sieringsprincipen. Jag kan hålla med dem som tidigarei debatten har varit inne på att detta kan diskuteras.Har man från statens sida verkligen finansierat de nyakrav och uppgifter som lagts över på kommunerna?Det var löftet, och för att vi skall få trovärdighet ochrespekt för fattade beslut är det viktigt att finansie-ringsprincipen kommer att gälla.Jag tycker att den kommunala självstyrelsen äroerhört viktig, och jag tycker också att det är viktigtatt kommunerna får bestämma över sitt eget skatteut-tag. Jag tycker vidare att man måste ge likartade för-utsättningar för kommunerna att kunna existera ochatt kunna utföra sina olika uppdrag. Därför måste dettill utjämningar.Vi har diskuterat det här . Låt oss nuse till att vi får en bred uppslutning bakom det härbeslutet, och att vi därmed ger kommunerna arbetsro.Anf. 42 ()Fru talman! Efter dagens debatt fattar slutgiltigt ett beslut som kommer att vara ettav de mest negativa någonsin för tiotusentals väljare imina hemtrakter i förorter.Det handlar inte om ett negativt besked om någotvägavsnitt eller om någon statlig lokalisering som gåttoss förbi. Att den typen av beslut går oss emot är vivid det här laget ganska vana vid. I det här fallethandlar det om en systemförändring som långsiktigtoch permanent försämrar tillväxtmöjligheterna ochurholkar välfärden för många invånare i Stockholmslän. Likartade effekter finns, som nämnts, i andradelar av landet. Men de har, till följd av majoritetensbeslut att särskilt straffbeskatta välskötta kommuner iStockholms län, blivit allvarligast just där. DenStockholmsfientliga politiken har återkommit.Varför protesterar då inte människor, annat än engrupp arga moderata kommunalråd, utanför detta hus?Det brukar man ju göra när daghem läggs ned ellernär skolor drabbas av nedskärningar. Det beror på atteffekterna inte syns efter det att klubbanfaller . Detta beslut är ett typexempel. Detbetyder långsiktigt mer än varje enskilt sparbeslut vifattat här i kammaren, men systemförändringen är såkomplicerad att ingen riktigt orkar sätta sig in i effek-terna. En del partier talar här om detta systemsom rättvist och välkommet. Dessa partiers lokalaföreträdare kommer, när effekterna för de av syste-momläggningen drabbade kommunerna blir höjdaavgifter samt minskad och försämrad kommunalservice, att vara de som protesterar allra mest högljutt.Moderaterna kommer att få många tillfällen att på-minna väljare om hur sakförhål-landena var i kammaren här i dag.Jag ser tre huvudskäl till att detta är ett dåligt för-slag. För det första, och det har varit inne på, ser vi nu ett slutgiltigt samman-brott för idén om ett lokalt självbestämmande i Sveri-ge. Grundlagsfäst eller inte; knaprandet på innehållet idet kommunala självbestämmandet har pågått en långtid. permanentas ett system sombryter med den mest grundläggande principen av alla.Det handlar om principen att skatt somupptas i en kommun skall gå till skötseln av den ochinte till någon annan.I har man t.ex. till följd av dettaförslag redan skrivit in i sitt årliga budgetbeslut att avden utdebitering på som för inkomståret1996 går till kommunen, kommer att användastill skötseln av service i andra kommuner.Det handlar alltså om nästan var tredje krona!Det grundlagsfästa självbestämmandet omtolkas av majoriteten. I stället för rätten att bestämmaöver sina egna medel, blir det nu en statlig uttolkningav vad som är rättvisa och jämlika förhållanden. Dettagörs för att komma åt vad som synes vara en stororättvisa, nämligen skillnaden i utdebitering mellanolika kommuner i landet. Det märkliga är att dekommuner som då angrips är de som har den lägstautdebiteringen. Det borde ju vara tvärtom!Riksdagen stiftar en lag som uppenbart strider motgrundlagens intentioner. För att förvärra det hela körriksdagen över det eniga lagråd som påpekadeatt problemet med förslaget just var att det gick emotsyftet med det kommunala självstyret. Majoriteten harvalt en annan teknisk konstruktion för att framkallasamma grundlagsvidriga effekt. Som för att under-stryka hur maktfullkomligt denna riksdag har agerat,gick dessutom finansutskottets ordförande redan ivåras upp i debatten och höll ett mycket långt brandtalriktat mot Lagrådet som institution. Han hävdade bl.a.att Lagrådet agerat i den ekonomiska liberalismenstjänst, något som enligt finansutskottets nuvarandeordförande, skall tolkas som något för landet skadligt.Konsekvenserna av behandlingen av Lagrådet ochav grundlagen i detta fall är långsiktigt mycket allvar-liga.För det andra introducerar en ne-gativ tillväxtpolitik. För ett tjugotal kom-muner - än så länge, det bör understrykas - medförförslaget rena Pomperipossaeffekter. Kommunentjänar på att fler blir arbetslösa. Omvänt förlorarkommunen på att fler tjänar mer och därmed bidrartill att få fart på . Effekten permanentas överflera val.Hur kan en regering som talar om tillväxt och ombehovet av att minska arbetslösheten agera på dettasätt? Den ena handen vet inte vad den andra gör.Vilka tror ni vill bli kommunalpolitiskt engagerade ien kommun där man tjänar på att arbetslösheten sti-ger?För det tredje, och det är det allvarligaste, är deteffekterna för de många medborgarna i Stockholmslän. Systemet uppmuntrar till fortsatt skattechock motredan skattetyngda stockholmare. Precis som vi påpe-kat i vår motion FiU11 saknas helt det medborgerligaperspektivet i propositionen och i majoritetens skriv-ningar. I stället framställs omläggningen som ett noll-summespel mellan kommuner. Men bakom alla dessafraser finns vanliga väljare - de som har haftlägre kommunalskatt i några av länskommuner för att parera högre avgifter, högre boen-dekostnader och högre fastighetsskatter. Mot dessavill majoriteten tvinga fram kommunala skattehöj-ningar.Det är notabelt att både och här talar om att det nu är dags attvissa av dessa kommuner bidrar.20 % av befolkning betalar redani dag av landets skatter, och här står före-trädare för och Socialdemokraterna ochuttalar sig ungefär som att det är den första kronansom nu skall börja betalas in. De betalar redan högrefastighetsskatter, större andel förmögenhetsskatter ochvärnskatten är proportionerligt större i Stockholmslän, och börjar man tala om att börja bidra.Effekten av detta är att det kommer att skapas ettrikemansreservat. Det blir en ny och okändform av politikerskapad segregation, där bara de somklarar den socialdemokratiska skattechocken frånförra hösten och de höjda kommunalskatter som nuriskerar att bli följden av morgondagens beslut - desom inte lever på marginalen. Ut flyttar de som köptett förvisso dyrt radhus eller en bostadsrätt, trots att debara haft vanliga löner. Till följd av höjda fastighets-skatter och Pomperipossaeffekter som leder till höjdakommunalskatter orkar de helt enkelt inte bo kvarlängre.Fru talman! Detta är usel politik baserad på enperverterad jämlikhetssyn blandad med förkärlek förskattehöjningar. Dess negativa konsekvenser undan-röjs endast fullt ut av de moderata reservationerna.Det är ett fattigdomsbevis. Det visar hur stark utjäm-ningsideologin är i vårt land. Mot den står grundlagar,lagråd och de många väljarnas krassa verklighet sigslätt.Anf. 43 ()Fru talman! Skälet till att jag tar till orda i debat-ten är den kampanj som i Stockholmsstad och län har satt i gång med anledning av det nyasystemet för utjämning mellan kommuner och lands-ting. En av dessa kampanjmakare, ,har från denna talarstol gett prov på den modera-ta retoriken. Stockholmsfientligheten är tillbaka, heterdet i motioner och flygblad. Som exempel nämns,förutom utjämningen mellan inkomst- och kostnads-skillnader i kommuner och landsting, också skärp-ningen av förmögenhetsskatten och värnskatten.Genom att plocka bland siffrorna i statistiken ochvälja de siffror som passar bäst lyckas moderaternamed konststycket att påstå att en vanlig tvåbarnsfamilji via kommunalskatten tvingas avståytterligare till andra kommuner ilandet. Detta är naturligtvis inte sant.Moderaterna jämför nämligen inkomstutfallet förenskilda kommuner enligt det nya systemet 1996 medde inkomster som dessa kommuner skulle ha fått år1996, om det nuvarande provisoriska systemet skulleha fortsatt att gälla.Det är nämligen så att det under den borgerliga re-geringens tid bestämdes att det nuvarande systemetskulle ersättas med ett nytt . Undertiden skulle ett nytt system arbetas fram i en parla-mentarisk utredning. Detta känner alla till, även Mo-deraterna. Man kan därför inte göra den jämförelsesom gör. Här kan man verkligen tala omatt friskt blanda äpplen och päron.Som framhålls i utskottsbetänkandet innehåller detnya systemet långa övergångstider och begränsningari bidragsminskningarna för kommunerna. Man fåralltså med andra ord gott om tid att växa in i det nyasystemet.För rika kommuner som , ochTäby, vilka har en mycket god skattekraft, begränsasbidragsminskningen till per invånare och år.Summerar man de faktiska skatteinkomsterna ochstatsbidragen till dessa kommuner, blir inkomsternamellan och 1996 i princip oförändrade. För att taett exempel, handlar det för del om 22 100kr per invånare 1995 jämfört med 1996 -alltså en försämring med per invånare. Det kanman väl knappast kalla för en brandskattning. Mode-raternas påståenden är med andra ord extremt över-drivna.Vad Stockholmsfientligheten anbelangar kommer16 av länets kommuner att vinna på det nya systemet,däribland själv. Till vinnarnahör alltså tre fjärdedelar av länets befolkning. Att i detsammanhanget tala om Stockholmsfientlighet är en-ligt min mening absurt.Nu blandar också in andra frågor idebatten. Det handlar om att vill slopavärnskatten, förmögenhetsskatten och fastighetsskat-ten. Att kalla dessa förslag för Stockholmsfientliga ärsannerligen att använda sig av ett slags nyspråk. Detinnebär nämligen att den som vill ha en rättvis för-delning, där bördorna delas rättvist, skulle varaStockholmsfientlig.Fru talman! försöker måla envrångbild av det nya utjämningssystemets effekter.Fakta ger en annan bild. Vi får nu ett ordentligt ge-nomdiskuterat system med en lång genomförandetid.Vi får också en särskild parlamentarisk kommitté somsärskilt skall följa upp principerna för utjämningen avkostnadsskillnader mellan kommuner och landsting.Bakom förslaget står, vilket också har bekräftats idagens debatt, en bred majoritet i riksdagen.Till sist kan jag inte underlåta, fru talman, att nå-got kommentera frågan om vem som bäst tillvaratarStockholmsområdets intressen. Jag, som har följt dendebatten här i kammaren , kan barakonstatera att intresse verkar minst sagtnymornat.När leddes av regeringen var viknappast bortskämda med förslag som var till fördelför . Någon kritik hördes då intefrån de vanligtvis så högljudda Stockholmsmodera-terna. Tystnaden var närmast total. Det var i stort settbara vi socialdemokrater som stod upp här i kamma-ren och försvarade de vanliga länsbornas intressen.Det var vi som ensamma fick plädera för angelägnaväginvesteringar, högskolesatsningar och arbetsplats-lokaliseringar i . Glädjande nog kan vinu se att en del av våra önskemål genomförs under ensocialdemokratisk regering.Vad det ytterst handlar om är att vi socialdemokra-ter, i motsats till , har en politik som ärtill fördel för hela och inte begränsade delar av Stock-holms län.I detta anförande instämde ().Anf. 44 ()Fru talman! Tillåt mig först att välkomna SörenLekberg och socialdemokraterna till diskussionen omhur stockholmarna har det just . En öronbedövandetystnad har mött de många samtal som pågår i hus ochhem runt om i vår region, där den skattechock somsocialdemokratin nu rullar ut över länets invånarediskuteras. Därför är inte heller det som säger helt korrekt.Först och främst, vilket också berört, innebär vårt system för skat-teutjämning ett hundraprocentigt incitament för kom-munerna att faktiskt bedriva en tillväxtfrämjandepolitik. Vi fryser skattebidragen och låter varje för-ändring av skattekraften behållas fullt ut av respektivekommun. Därför blir det inte den typ av effekter somhär har diskuterats. Pomperipossaeffekternaförsvinner.Dessutom används begreppet rik kommun väldigtofta för att hävda att det finns någon sorts rika kom-muner i . För mig är en rik kom-mun en kommun som har råd med utgifter som andrainte har råd med. Det är en kommun som bedriveraktiv närings- och turistpolitik, som startar äventyrs-bad och har råd med de utgifter som man i välslim-made kostnadseffektiva kommuner aldrig ens hardiskuterat.Men så används inte ordet här i kammaren. Det ärett förtäckt sätt att angripa kommuner som medvetethar gjort en lägre utdebitering från sina invånare, föratt dessa invånare skall orka parera andra högre kost-nader som till stor del är en följd av den skattechocksom den socialdemokratiska regeringen har genomförtsedan regimskiftet . Det gjorde aldrignågon borgerlig regering. Den soppan har ni kokatalldeles själva. Det är precis dessa effekter som i dagsyns.Det är riktigt att just morgondagens beslut intedrabbar alla länskommuner. Men sammantaget medfastighetsskattehöjningar, taxeringshöjningar, kvar-dröjd förmögenhetsskatt och det faktum att en störreandel av väljare betalar värns-katt blir effekten den jag har försökt att bevisa, enStockholmsfientlig politik.Anf. 45 ()Fru talman! Det framgår med all tydlighet av denhär debatten vilka intressen det är som isjälva verket värnar. Allt som handlar om utjämningoch rättvisa är man emot. Det är ganska märkligt, men när det nu genom-förs ett stort utjämningssystem som har till uppgift attutjämna kostnadsskillnader mellan kommunerna i vårtland så att det blir någorlunda rättvist och som ävensyftar till att utjämna kommunernas inkomster så skall få någorlunda likartade förutsättningar attarbeta då går emot det.Men det mest patetiska här är när man talar förStockholms län och försöker göra intryck av att manförsvarar samtliga länsbors intressen. Då visar det sigatt det i själva verket är ett fåtal kommuner man vär-nar om.