prot · GI09110 · 1995-05-29 00:00:00 — Ett väl fungerande system förförsta asyllandsprincipen skulle i allra högsta gradunderlätta samarbetet mellan våra länder och varafördelaktigt för de asylsökande.Till sist har frågat hur regering-en avser förhindra att de återtagandeavtal somSchengenländerna slutit med länder i Öst- och Cent-raleuropa övervältrar en orimlig del av flyktingmotta-gandet på de länderna.Först vill jag då erinra om vad ett återtagandeavtalär. Det är en ömsesidig överenskommelse mellan tvåländer om att ta tillbaka egna medborgare eller andraländers medborgare som vistats på det andra landetsterritorium. Man kan över huvud taget inte åberopa ettåtertagandeavtal för en asylsökande om man inteanser att det andra landet är ett säkert första asylland.Det skulle strida mot regler omatt en person inte får återsändas till ett land där veder-börande riskerar förföljelse, s.k. non-refoulement.Schengenländerna som grupp kan heller inte slutaåtertagandeavtal med länder utanför det samarbetet.Det blir alltid fråga om bilaterala avtal mellan tvåländer.Avslutningsvis vill jag kort återkomma till den Eu-ropaparlamentsresolution som hän-visar till i sin interpellation. Det inte nämnerär att i sin resolution välkomnarSchengenavtalets ikraftträdande och beklagar detfaktum att och kommission inte varittillräckligt aktiva för att skapa full rörelsefrihet förpersoner inom EU.Då , som framställt interpellatio-nen, anmält att hon var förhindrad att närvara vidsammanträdet, medgav andre vice talmannen att Jo-han i stället fick delta i överläggningen.Anf. 82 ()Fru talman! På vägnar får jagtacka för svaret.I stället för att svara på den första frågan, hur re-geringen skall verka för kontroll av Schengen, väljerLeif att ställa motfrågan om Vänsterpartietstår fast vid partimotionen om flyktingpolitiken somkom . Det är en intressant nyordning för in-terpellationsdebatter. Men jag skall gärna svara påfrågan. Svaret är ja.Leif säger att kontrollen fungerar somför andra avtal av denna typ, genom de nationellaparlamenten. Men statsrådet måste väl ändå känna tillden debatt som förts och den skarpa kritik som riktatsmot denna kontroll.Ett smakprov på tonläget i denna debatt är det svarsom lämnades av kommissionären en fråga om Schengen i . Hansade bl.a.: "Varför ger Ni inte en kraftigknuff åt Era kollegor i de nationella parlamenten närallt kommer omkring är det ju dom som skall ratifice-ra allt det här - - -. "uttalade följande i den senasteresolutionen från , som jag citerar ur par-lamentets eget pressmeddelande:"Regeringsrepresentanter har förhandlat och beslutatutan reell demokratisk kontroll varken från de natio-nella parlamenten eller från . "Stark kritik har också riktats från flera parlamentmot att har mycketomfattande befogenheter, inte bara verkställande utanäven lagstiftande. Det har sagts att detta krockar delsmed respektive lands grundlagar, dels med internatio-nella avtal till skydd för mänskliga rättigheter.Vad anser således statsrådet om denna kritik? Hurskall en parlamentarisk kontroll över konventionenstillämpning och över exekutivkommittén säkras? Detskulle vara synnerligen värdefullt att få en antydan omhur regeringen resonerar i denna väsentliga frågainför regeringskonferensen 1996.Svaret på den andra frågan, om transportörsansva-ret, är glädjande. Jag kan inte tolka det på annat sättän att regeringen anser att nu gällande regler i utlän-ningslagen räcker och att det därmed äraktuellt att införa nya regler med bötesansvar förtransportföretagen. Sådana regler riskerar nämligenatt kortsluta flyktingkonvention. De sombehöver fly släpps då inte ombord på flygplanen ominte alla resehandlingar är i ordning - ofta en omöj-lighet för den som tvingats fly. Flygbolagen vågar inteta med en person i tveksamma fall, eftersom risk finnsför dryga böter om mottagarlandets myndigheter inteanser att resehandlingarna är riktiga.Jag vill dock påpeka två sakfel i statsrådets svar.Det första är att det sägs att det är en missuppfattningatt transportbolagen skulle vara tvungna att göra asyl-bedömningar.Jag citerar : "Att tvingatransportörer att undersöka viseringar och andra rese-handlingar bidrar till att flytta över ansvaret för attbedöma skyddsbehoven till dem vars motivation är attundvika att ådra arbetsgivaren bötesansvar, snarare änatt ge skydd åt individer. På detta sätt bidrar det tillatt placera detta mycket viktiga ansvar i deras händersom inte har befogenhet att göra asylbedömningar påstatens vägnar, som helt saknar träning i asyl ochflyktingprocedurer och som har ekonomiska snarareän humanitära bevekelsegrunder. "och har liknandekritik.Har alltså , ochFN:s flyktingkommissariat gjort sig skyldiga tillsamma missuppfattning som interpellanten?Det andra sakfelet i statsrådets svar på den andrafrågan är påståendet att alla länder i i daghar regler för transportörsansvar i linje med luft-fartskonventionen, som säger att bara transportörersom varit vårdslösa i sin undersökning av resehand-lingar får bötfällas. Men alla länder i harinte sådana villkor, exempelvis inte och ipraktiken knappast heller Storbritannien.Den tredje frågan gällde hur regeringen tänker fö-rebygga att skall komma att bryta mot 1951års flyktingkonvention. Här tycks interiktigt förstått poängen med frågan. Problemet är ettslags flyktingmottagandets moment 22. När en statenligt å ena sidan för över ansvaretför att bedöma vem som är flykting till en annan statså riskerar man att underminera flyktingkonventionen.Om å andra sidan denna tillämpas strikt så bliSchengenavtalet praktiskt taget verkningslöst.Den holländska regeringsrätten säger att man intekan komma ifrån intrycket att Schengenkonventionenkommit för . En harmoniserad tolkning av flyk-tingkonventionen och asylrätten måste ha genomförtsinnan börjar tillämpas. Jag vill frågastatsrådet: det några felaktigheter i dessa slut-satser? Eller är de bara tillämpliga på Nederländernaoch inte på ?I svaret på fråga fyra sägs att Schengenländernasom grupp inte kan sluta återtagandeavtal med ländersom står utanför samarbetet. Något sådant påstås inteheller i interpellationen. Men svaret fortsätter: "Detblir alltid frågan om bilaterala avtal mellan två län-der." Detta är inte korrekt. träffa-des ett multilateralt återtagandeavtal mellan Scheng-enländerna och Polen.FN:s flyktingkommissariat har uttryckt sin oroöver dessa återtagandeavtal. Man kräver av den statsom återsänder en asylsökande att den klargör grun-den för detta. I annat fall kan den mottagande statentro att asylansökan redan avslagits av den första statenefter en prövning i sak. Dessutom bör den mottagandestatens samtycke till att ta emot den återsände inhäm-tas i förväg. Om det inte är möjligt måste det förelig-ga visshet att asylansökan bedöms i ett korrekt förfa-rande. Innan beslut om återsändande fattas bör spe-ciella hänsyn tas till eventuella familjeband.Jag vill då fråga statsrådet om han delar flykting-kommissariatets uppfattning om vilka krav som börställas på återtagandeavtal. Anser statsrådet att exem-pelvis bedömer asylansökningar i ett korrektförfarande och att det är godtagbart att åter-sänder asylsökande dit som man har gjort?Ser några risker i att EU-ländernagenom ett system av återtagandeavtal med de ländersom gränsar till unionen flyttar ut sin gränsvakt tilldessa länder och på så sätt undgår ansvaret att prövasylansökningar? Hur avser regeringen att agera i des-sa frågor i EU:s regeringsförhandlingar?Mot bakgrund av bl.a. de problem vi diskuterat undrar jag hur statsrådet och regeringen ser på ensvensk anslutning till . Finns det inteanledning att inta en avvisande eller åtminstone av-vaktande hållning?Anf. 83 ()Fru talman! Jag vill tala om ochbl.a. rätten till asyl. Med togs ettviktigt steg i EU:s integrationsarbete. Avtalet, som haravskaffandet av gränskontroller inom området som enhuvudfråga, undertecknades men börjadegälla först från . Formellt är avtaletmellanstatligt, vilket innebär att det har undertecknatsoch trätt i kraft utan att eller denationella parlamenten har deltagit i beredning ellergodkännande. Avtalet reglerar bl.a. asyl- och utlän-ningsrätt, polisiärt samarbete, ömsesidig rättshjälpoch frågan om gemensamma databanker i säkerhets-och ordningsfrågor. Endast en mindre del av avtalethandlar direkt om den ökade rörligheten inom EU,som ofta anförs som avtalets grund. I flera avseendeninnebär avtalet tvärtom en direkt begränsning av rör-ligheten. Polisen i ett Schengenland kan bl.a. utan attmotivera sitt beslut utestänga personer som "utgör enfara för den allmänna ordningen" från hela området.För att få visum till något Schengenland skallframöver gälla enhetliga visumkrav, vilket medför enskärpning i flera länder. En ansökan kan behandlasbara i det första intresselandet, och en avvisad asylsö-kande kan inte söka på nytt i ett annat Schengenland.Detta försämrar radikalt flyktingens möjligheter att fåasyl.FN:s flyktingkommissarie, , är oroad in-för införande av sanktioner mottransportföretag och strängare visumregler, som inteskiljer asylsökande från andra utlänningar. UNHCRmenar också att prövningen av en persons skyddsbe-hov kommer att göras av personal som inte är utbil-dad för att göra detta mycket ansvarsfulla arbete.Dessutom skall de enligt i förstahand ta hänsyn till ekonomiska faktorer, inte humani-tära. Bl.a. Amnesty och IKFF har uttalat skarp kritikmot verkningar gentemot flyktingar.Det tycks finnas en bred politisk enighet om attSverige skall ingå i avtalet, vilket bl.a. fram-kom vid sammanträde i Reykjavikunder våren. anser att inte böringå i av bl.a. de skäl som jag harrefererat här. Oavsett inställning till delta-gande bör vi gemensamt kunna arbeta för att avtaletskrivs om så att flyktingarnas rättigheter stärks ochrisken att asylsökande skickas tillbaka till tortyr,fängslande och död minskas. Detta arbete bör initierasav regeringen med ett särskilt ansvar för invandrar-ministern och utrikesministern att arbeta gentemotsina kolleger i samt i övriga EU-länderna.Med anledning av det anförda vill jag fråga in-vandrarministern om han avser att verka för ändringari i enlighet med UNHCR:s kritik. Ärett Schengenavtal också med nuvarande form aktuelltför del?Resande från tredje land får uppehålla sig inomSchengenområdet om de har giltigainresedokument och medel för sitt uppehälle, inteutgör ett hot mot allmän ordning eller rikets säkerhetoch inte är rapporterade som icke önskvärda. Vad ärdet?När det gäller narkotikahandeln kan sägas attstickprovskontroller inte är tillåtna. av narkoti-kabeslagen i görs av Tullen. av demsker vid stickprovskontroller.Per frågade och fick svar iEuropaparlamentet att detta inte är tillåtet. Kommis-sionen skriver att det strider mot principen om deninre marknaden att göra kontroller slumpvis.Vart tog löftet från bl.a. , nerskrivet iett brev till svenska kvinnor, vägen? Det stod: "Likasjälvklart ska gränskontroller mot knark var kvar, likasjälvklart skulle vi två (och ) aldrig ställa oss bakom ett medlemskap om dethotade det svenska sättet att leva. Och vågar vifaktiskt lova dig att vi och våra barn kan fortsätta attäta bra och ren mat. "Det här var en liten parentes.Det hela är makalöst när man nu vet att Tullenskär ned med 750 man och att det inte effektivt kanskydda oss mot knark och vapenimport i mindre ska-la. Den fria rörligheten för personer blir då så begrän-sad för personer från tredje land att asylrätten sätts ifråga och ofta får utföras av för detta outbildad perso-nal inom transportväsendet.Frågan om Europol är också stor och hör sammanmed . EDU, Europol Drug Unit, ut-ökar sitt arbetsområde och skall ta sig an handeln medradioaktivt material, människosmuggling, handel medstulna fordon samt vittvätt av pengar i anslutning tillde här formerna av kriminalitet.På grund av att visum krävs från personer från 126länder för att de skall få komma ini har asylrätten redan strypts be-tänkligt. I de flesta länder som flyktingarna kommerifrån måste man söka visum för att få komma tillSchengenländer. Att som statsministern vid i låtsas som om Schengenavta-let enbart skulle handla om passfrihet i ärminst sagt märkligt. Grundupplysningarna i gäller en kombination av objektivoch värderande information. Många delar är vittgåen-de, många bygger på åsikter och tyckanden ochmånga gäller framtida möjliga handlingar och pre-sumtiva brottslingar. Schengen gäller i realitetenväsentliga sidor i den tredje pelaren. Vi vill ha engenomskinlig stat med offentlighetsprincip och insyn.Vi vill inte att beslut förbereds och/eller fattas i slutnarum. försöker genom sin rapportörgöra människan genomskinlig.Anf. 84 (m)Fru talman! Det är mycket viktigt att ak-tivt deltar i arbetet med samordningen av EU:s flyk-ting- och invandringspolitik. En samordning är lång-siktigt nödvändig när det gäller förebyggande insat-ser, utvecklingsbistånd, samarbete omkring utrikes-politiska åtgärder m.m. Det är inte minst viktigt isamband med åtgärder vid akuta situationer.Edingburghdeklaration är ett uttryck fördetta. De dåvarande tolv EG-staterna kom i Edin-burgh samman och skrev ihop en deklaration. Den ärett uttryck för, vilket jag sade, att man måstesamarbeta och samverka med förebyggande insatser,på utrikespolitikens område osv. De principer mandär kom överens om skall alltså vara vägledande förmedlemsländernas migrationspolitik.Flyktingkommitténs kommande betänkande kom-mer säkerligen att präglas av den syn som kom tilluttryck i Edinburghdeklarationen, och det är vår strä-van.Fri rörlighet förutsätter naturligtvis att man harkoll på vilka som kommer in i EU-länderna. Det ärdärför man har tillskapat konventionen om den yttregränskontrollen och andra konventioner. Dessa ärännu inte ratificerade, och det kan dröja . Detfinns viss oenighet på ett del punkter, bl.a. mellanSpanien och innehåller flera delar. Den delGudrun tagit upp handlar främst om asyl-politiken m.m.Även reglerar frågor om vil-ket land som skall hantera asylprövningen och därtillhörande frågor. Vare sig eller Dub-linkonventionen tar upp det materiella innehållet. Detalar bara om hur tekniken skall vara för att man skallfå en korrekt och bra behandling av de människorsom kommer till gränsen och söker asyl, eller överhuvud taget vill komma in.FN-konventionen ger, som statsrådet sade i sitt svar, en grund för hela hanteringen.Alla stater som går med i eller deandra konventionerna är förpliktigade att utgå ifrånGenèvekonventionens asylbegrepp.Dublinkonventionen har undertecknats av alla tolvsom var medlemsstater före de tre senastes inträdeden . Även parlamenten har ratificeratdessa avtal, så när som på ett fåtal parlament. I till-lämpliga delar tar över när alla medlemsländer undertecknat ochratificerat. Då kommer den diskussion fört snarare att handla om huruvida vi skall rati-ficera eller inte.Om jag har förstått det rätt har vi åtagit oss att ra-tificera , som just reglerar defrågor på asylrättens område som också Schengenav-talet har tagit upp. har gått fortareeftersom man inte riktigt vetat när Dublinavtaletskulle komma att träda i kraft.Dublinkonventionen är väldigt mycket i överens-stämmelse med . Det kan vara vissaskillnader, men i stort sett är det samma saker som tasupp på det här området. Jag utgår ifrån att Sverigeavser att biträda . Jag skulle där-för vilja fråga invandrarministern när ämnarunderteckna och när erbjuds möjlighet att ratificera denna konven-tion.Jag har noterat att förespråkar ökadöverstatlighet inom det flykting- och invandringspoli-tiska området. Det tycker jag är bra. Det har vi efter-strävat långt innan ett EU-inträde blev aktuellt. Nuhar vi större chans att få denna samordning. Säkerli-gen går det åt det hållet, men det kommer att ta enviss tid. Det gäller att ge den gemensamma politikenett godtagbart materiellt innehåll. Det kunde varaintressant att höra vänstern beskriva vad det är förslags gemensam politik de vill att EU skall föra.Så några ord om transportörsansvaret. I regleras även transportörsansvaret, ochdär är skrivningarna omkring böter för fraktbolagennågot mer precisa och kanske något längre gående äni . Det är möjligt att vi om vi skriverpå konventionen är förpliktigade att införa böter förfraktbolag. Enligt är det inte så sä-kert. Men detta är litet oklart ännu.Transportörsansvaret handlar om att man skallkunna visa att det funnits för inresa erforderliga do-kument. Det gäller alltså resehandlingar, inte asyl-prövning. Varken i ellerSchengenavtalet är det fråga om asylprövning, dethandlar om erforderliga resehandlingar så att manfaktiskt vet vem som kommer med båten eller flygettill den hamn eller flygplats man skall till. Jag serdärför som en trygghet för flykting-arna snarare än ett hot. Jag tycker ni ser för mycketspöken när det gäller den här frågan.Anf. 85 Statsrådet ()Fru talman! I fråga om parlamentarisk kontrollgäller att det är den svenska som har attkontrollera efterlevnaden av . Det ärett bilaterialt avtal. Det finns ingen överstatlighet idet. Man kan inte säga att skall in, fördet handlar inte om EU i den meningen. Det är ettantal EU-länder som velat gå snabbare fram än vadEU i sin helhet kan göra.I övrigt ligger dessa frågor under tredje pelaren iEU. Där finns det ingen överstatlighet.Kanske man har uppfattningen att det borde finnasmera överstatlighet på det området, men det är enberedningeprocess vi är inne i. Vi fårväl se var vi landar med våra åsikter och uppfattning-ar inom inte alltför lång framtid. Sedan får vi driva deuppfattningar vi möjligen kan tycka att vi bör ställaoss bakom inför de regeringsförhandlingar och annatsom kommer i gång i är alltså inte en EU-fråga i denmeningen, och därför är detta bilaterialt.När det gäller asylprövningen är det självklart inteSAS eller någon annan transportör som prövar asyl-skälen hos någon som vill åka med dem. Vad vi begärär att man skall ha resehandlingarna i ordning: pass,kanske visum eller vad det nu kan vara för handlingarsom det är rimligt att visa upp. Det är den sakentransportören i så fall skall kontrollera, inte om detfinns asylskäl eller inte. Det är viktigt att veta det.Jag tycker att resonemanget om att vi bryter mot1951 års flyktingkonvention i ärgripet ur luften. På vilka grunder gör vi det? GörSverige det om vi går med i , sågör de övriga sju det som redaninlett samarbetet och börjat tillämpa Schengenavtaletfr.o.m. Jag vet inte vad det är vi i så fallskulle bryta mot. Det förstår jag inte.Man måste i så fall konkretisera och peka ut påvilka punkter vi i så fall bryter mot flykting-konvention. Vi kan inte se att vi gör det. Vi har intehittat några sådana brott emot konventionen.Är det så att vi bryter mot konventionen, då är detinte möjligt att i den delen kunna acceptera avtalet ide frågorna. Men vi kan inte finna något motstridigt isammanhanget.Det vore dessutom rätt egendomligt om nio väster-ländska demokratier i ett Schengensamarbete harförbisett en så stor och viktig fråga som brott emot1951 års Genèvekonvention. Kan det vara så attVänsterpartiet har en bättre apparat att titta med än denio demokratiska stater som ingått detta samarbete?I fråga om återtagande gäller att detta är bilateralaöverenskommelser. Det finns inte någon institutionsom kan gå vidare med detta om inte alla länderna ärmed på det. Det blir samma grundvillkor som i tredjepelaren. Det är bilaterala överenskommelser ochingenting annat.Frågan om svensk anslutning till Schengenavtaletär inne i en beredningsprocess. Jag kan säga till bådeJohan och att den pro-cessen fortlöper. Vi avser att komma fram med eninställning till frågan från regeringens sida inom kort.Vi får se var vi landar, det vill jag inte uttalamig om. Processen fortgår i enlighet med de tankaroch ambitioner som presenterades i samband medNordiska rådets session i på . Sammasvar har vi också gett till vid etttidigare tillfälle när vi diskuterat de här frågorna.Jag vet inte om har hållitSchengenavtalet upp och ned eller bak och fram föratt få fram tolkningen att det inte är någon fri rörlighetinom de inre gränserna i . Honsäger att det blir ännu mindre rörlighet än det har varitförut inom de inre gränserna.Jag tycker det är egendomligt att man kan kommatill de slutsatserna. Det blir faktiskt tvärtom. Det är enbetydande rörlighet inom . Däremotkan det vara så - var inne på det -att vi självklart bör kontrollera de personer somkommer över de yttre gränserna. Det behövs en brakontroll av de yttre gränserna. Två länder fick intevara med i när det startade, avdet skälet att man inte hade tillräckligt bra gränskon-troller. Det var och . Det ansågs förlätt att ta sig över deras gränser, medan de andra län-derna ansågs ha en bra gränskontroll. Det är ju viktigtatt vi har det. Om vi skall kunna tillåta fri rörlighetinom Schengenområdet eller inom EU, måste denyttre gränskontrollen fungera bra. Sedan kan man listaoönskade personer och ha ett informationssystem somgör att inte de människor släpps in som vi vet kommeratt begå brott och kanske kriminella handlingar i vårtland. Det är ju en fördel om vi kan stoppa dem från attöver huvud taget komma innanför EU- eller Scheng-engränserna. Det tycker jag är en viktig fråga.Sedan vill jag säga att vid Nor-diska rådets session i inte sade att Scheng-en bara är en fråga om nordiska passfrihet eller nor-disk fri rörlighet, utan att ett villkor för att diskuteraanslutning till är att vi kan behålla enfri rörlighet i och att också norrmän, islän-ningar och svenskar skall kunna resa till varandrasländer utan att på något sätt hamna med benen i kors.Anf. 86 ()Fru talman! är undrande inför att viär kritiska mot de nationella parlamentens bristandekontroll. Men vad jag gjorde var att jag citerade Eu-ropaparlamentets resolution. Det är alltså Europapar-lamentet som slår fast att det har saknats en reell de-mokratisk kontroll. Det gäller då inte bara Europapar-lamentet utan även de nationella parlamenten.Stark kritik har också riktats från flera parlamentmot att har mycketomfattande befogenheter, inte bara verkställande utanäven lagstiftande befogenheter. Det är väl detta, , som också är den stora skillnaden gen-temot . Utöver själva finns alltså denna exekutivkommitté somgenomför en stor mängd förändringar utan insyn ochkontroll från de nationella parlamenten.Vi ser spöken, sade , när detgäller transportörsavtalet. försökteockså än en gång förklara att det inte finns någrasådana risker som jag återigen citerade från FN:sflyktingkommissariat. Det är alltså inga vänsterpartis-tiska påståenden, utan det är flyktingkommissariatetsom säger: Att tvinga transportörer att undersökavisering av andra resehandlingar bidrar till att flyttaöver ansvaret för att bedöma skyddsbehoven till denvars motivation är att undvika att ådra arbetsgivarenbötesansvar snarare än att ge skydd åt individer. Pådetta sätt bidrar det till att placera detta mycket vikti-ga ansvar i deras händer, som inte har befogenheteratt göra asylbedömningar på statens vägnar och somhelt saknar träning i asyl- och flyktingprocedur.Såväl som harriktat liknande kritik. Det är alltså inte fråga om nå-gon vänsterpartistisk kritik.När det sedan gäller på vad sätt Schengenavtaletkan stå i strid med flyktingkonvention kanjag till invandrarministern senare överlämna en gans-ka omfattande dokumentation som vi har samlat, bl.a.från holländska regeringsrätten. Det är bara ett av enlång rad exempel på påståenden om riskerna för underminerar flyktingkonventionen via Schenge-navtalet.Till sist kort till : Vänsterpartietanser att det behövs ett internationellt samarbete, ävenöverstatlighet, men inte på EU:s villkor. Jag kanskekan få återkomma till detta i mitt slutliga inlägg.Anf. 87 ()Fru talman! Eftersom man inte måste ansluta sigtill , menar jag att vi skall avstå frånatt göra det. Dessutom går det längre än Dublinkon-ventionen, även om det på någon punkt går omlott. Vivar ju med som observatörer i redan när Dub-linkonventionen skrevs under, och avsikten är välganska tydlig.Vi bryter mot en viktig regel, artikel 14, genomalla visumbestämmelserna. har rätt att sökaasyl. Genom visumtvånget och den yttre gränskontrol-len äger inte envar denna rätt.