prot · GJ0941 · 1995-12-19 00:00:00 — Utsikter-na är inte bara väsentligt bättreän vad många har fruktat - de är t.o.m. bättre än vadnästan alla hade vågat hoppas på.Även om landets finanser är bättre än på mycketlänge, innebär det inte att ekonomiska situa-tion är problemfri. Saneringen av statsfinanserna ledertill att många måste göra kännbara men ändå nöd-vändiga uppoffringar.Fortsatt stark tilltro till den ekonomiska politikenförutsätter att gjorda åtaganden fullföljs konsekvent.Steg för steg skall vi föra upp på fast markigen. befinner vi oss inte då det ärlämpligt att fatta beslut om exempelvis höjda ersätt-ningsnivåer i försäkringssystemen eller beslut somskulle eliminera andra viktiga inslag i budgetsane-ringen. Tvärtom måste vi vara vaksamma så att ut-giftstrycket i de offentliga finanserna pressas tillbakaför att kunna ha ekonomisk-politisk handlingsfrihet ien kommande lågkonjunktur. Oavsett vad vi vill påden punkten kommer lågkonjunkturen förr eller sena-re. Misstagen får inte upprepas.Herr talman! Jag anser att den allra största utma-ningen för politiken under återstoden av äratt söka återskapa full sysselsättning på de nivåer vivarit vana vid i . Det är dess värre på denpunkten som jag inte är helt nöjd med utvecklingenunder det gångna året och som jag hyser störst farhå-gor för inför . Kampen mot arbets-lösheten måste därför bli en förstahandsuppgift. Föratt lyckas måste vi ha en serie av olika åtgärder, vilketframgår av tillväxtpropositionen och finansutskottetsbetänkande, för att kunna skapa en hållbar ekonomisktillväxt.Sveriges roll som företagarnation måste stärkas. Itillväxtpropositionen och i finansutskottets betänkan-de - jag ber att få yrka bifall - finns viktiga förslagnär det gäller möjligheter till nyföretagande och ny-satsningar i befintliga små och medelstora företag. Jagtänker på kvittningsrätten för nystartade företag ochde möjligheter till riskkapitalavdrag som införsfr.o.m. Jag tänker också på förslaget tillenkelbeskattning som bereds och som skall träda ikraft . Från sidavärdesätter vi också att en ökad ram kommer att ges åtde s.k. kvinnolånen som visat sig mycket efterfrågadeoch effektiva. Från ser vi det också somen framgång att det system för särskilda företagsga-rantier som vi efterlyste före valet nu utreds i enstatlig kommitté.Ökad satsning på högre utbildning och forskningär en nödvändig del i en politik för tillväxt. Därför ärdet bra att kursen nu har lagts fast för en stor utbygg-nad av små och medelstora högskolor för fler högsko-leplatser i landet med särskild tyngdpunkt på Mitt-högskolan, Bergslagen, och sydöstra och den högre utbildning-en spelar roll både för näringslivsutvecklingen och förenskilda människors möjligheter att skaffa sig tryggajobb. Det har vi exempel på kring flera av de befintli-ga universiteten och högskolorna. Låt mig också pas-sa på tillfället att uttrycka vilja att nästa årsforskningspolitiska proposition skall kunna innebäraatt antalet universitet i utökas.Det är också min övertygelse att de miljöpolitiskasatsningar som sker genom tillväxtpropositionen kange avsevärda tillskott av nya jobb. Det är också ange-läget att beslutet om en särskild delegation för miljö-teknik och ett program för att upphandla miljövänligteknik och miljövänliga produkter verkställs på ett såeffektivt sätt som möjligt. Att satsningarna på förny-bar energi, såväl inom som utanför gränser,utökas är värdefullt. Den politik för omställning avenergisystemet som är aktuell måste bedrivas så attett investeringsprogram på detta område kan ha godfart och stor kraft inför den lågkonjunktur som vi vetatt vi har framför oss. Det bidrar till att kunna skapajobb igen för att häva lågkonjunkturens problem.Under nästa år förutskickar tillväxtpropositionenavgörande besked på två ytterst väsentliga punkter försysselsättningen och ekonomin: arbetsrätten och lö-nebildningen.Jag anser att det var ett misstag att regeringen1994 genomdrev återställare när det gäller de refor-meringar av arbetsrätten som åstadkoms under denförra mandatperioden. Det är nu historia, och vi fårväl lägga det till handlingarna. skall vi inte sebakåt, nu får vi se framåt. Däremot var det klokt atttillsätta . Vi har en vä-sentligt förändrad arbetsmarknad jämfört med den vihade då nuvarande arbetsrätt utforma-des.Vi vet att arbetsmarknaden kommer att förändrasavsevärt även under det kommande decenniet.Det är min förhoppning att de parter som är fö-reträdda i skall inse att dennya arbetsmarknaden kräver en förnyad arbetsrätt. Jaghoppas också att den insikten skall bidra till att bådaparter kan överge de barrikader som alltför länge harstått i vägen för en förnyelse på det här området.En arbetsrätt med ökad flexibilitet är inte ett hotmot jobben utan en väsentlig förutsättning för attstörsta möjliga antal skall få trygga jobb i framtiden.Jag hoppas att parterna på arbetsmarknaden inserdetta och att sedan förmår fatta beslut base-rat på denna insikt, möjligt efter det att har avslutat sitt arbete i mars.Även lönebildningen behöver reformeras - det vetvi efter mer än två decenniers misslyckanden på den-na punkt. Att de nominella löneökningarna efter åretsavtalsrörelse trots den stora arbetslösheten i Sverigeöverträffar nivåerna i nästan alla andra industriländervisar på nödvändigheten av en reformering av löne-bildningen.Det bästa är självfallet att det är parterna på mark-naden som tar sitt ansvar utan statlig styrning. Re-formbehovet är så uppenbart att parterna inte fårmisslyckas med att före nästa års utgång gemensamtredovisa hur de avser att förändra spelreglerna. Skulleparterna misslyckas kan inte lagstiftningen i den delsom den påverkar spelreglerna förbli opåverkad.Herr talman! Det är min absoluta övertygelse attstabiliseringen av statsfinanserna har goda möjligheteratt fullföljas på ett lyckosamt sätt - inte minst genomden framgång som samarbetet mellan regeringen ochCenterpartiet visat sig medföra.Nu kan och måste vi forma en politik för en håll-bar tillväxt. Det är viktigt att ansträngningarna attfrämja nyföretagande och utveckling i små och me-delstora företag verkligen har högsta prioritet. Sats-ningarna på kompetensutveckling och högre utbild-ning måste göras så att hela får bättre utveck-lingsförmåga. Miljö- och energipolitiken måste an-vändas för att stärka sysselsättning och ekonomi.Beträffande energin och kärnkraften får jag göraen kommentar med anledning av det inledningsvis.Jag är förvånad över och tycker att det är an-märkningsvärt att de som i andra sammanhang efter-lyser ett starkt omvandlingstryck i ekonomin, så fortenergin förs på tal främst vill konservera befintligstruktur och förlita sig på den teknik som utveckladesunder . Jag tycker att nytänkan-det borde visa sig mera. Att förlita sig på att alltmeråldrade reaktorer även skall svara för hälften av Sve-riges elbehov långt in i nästa sekel är att spela eko-nomisk hasard, till väsentligt högre risker än om vipåbörjar avvecklingen med att ta flera reaktorer urdrift under detta årtionde. Vi bör samlas kring ettoffensivt program för omställning av energisystemet.Här kan många sysselsättningstillfällen komma fram.Med en politik för arbete, trygghet och utvecklingkan vi skapa livskraft i alla delar av landet och värnavälfärdssamhället. Det är för mig och Centerpartietden viktigaste uppgiften . Med da-gens beslut om viktiga tillväxtåtgärder lägger vi engod grund för det arbetet.Jag ber att än en gång få yrka bifall till hemställani finansutskottets betänkande.Avslutningsvis vill jag framföra en önskan om engod jul och ett gott nytt år, även till de ledamöter sominledde debatten i moll. Jag hoppas att de också skallse möjligheterna och inte bara problemen. Vi sesnästa år i nya debatter och tar nya tag för att fortsättasaneringen av svensk ekonomi och skapa en bra platt-form för resten av detta sekel.Anf. 64 () replikHerr talman! Jag förmodar att inte har hunnit läsa be-tänkande - annars kunde han inte gärna ha sagt dethan sade i slutet av sitt anförande.Jag tänkte ställa tre ganska korta frågor, som jaginte tror skall förta julhälsningen i slutet av Per-OlaErikssons anförande.Den första frågan handlar om det som Per-OlaEriksson pratade ganska mycket om, dvs. budgetsa-neringen, där han anser sig vara stolt över sin ochCenterpartiets medverkan. Är och verkligen beredda att offra budgetsane-ringen för en förtida avveckling av kärnkraften? Detframgår nämligen med önskvärd tydlighet att det ärmycket stora kostnader för samhällsekonomin ochbudgeten förenade med den inställning som Center-partiet förespråkar.Min andra fråga är om också ärberedd att offra klimatkonventionen och koldioxidut-släppen. Jag har annars trott något på Centerpartietsomsorg om vår miljö, att det är viktigt att Sverigelever upp till de klimatkonventioner som vi har skrivitunder och inte medverkar till att öka utsläppen avkoldioxid. Men den storskaliga gassatsning som cen-terpartistiska förespråkare har gjort sig till tolk förleder ju tyvärr, med mycket stor bestämdhet, till justökade utsläpp av koldioxid. Det stämmer inte medmin bild av miljöpolitik, men man kanskehar ändrat den.Min tredje fråga hör mera konkret till dagens be-tänkande. Har ändrat sig på riktigt i fråga omatt förespråka AP-fondsägande i småföretag? Eller ärdet något som ni bara har skrivit under på utan attmena det?Anf. 65 () replikHerr talman! Jag kan gärna föra en kärnkraftsde-batt med , och med många andra ocksåför den delen, men dagens tema kanske inte är kärn-kraften i första hand. Jag tycker att ochmånga andra som ansluter sig till hennes synsätt inteser möjligheterna att skapa ny sysselsättning och att fådynamik i ekonomin genom att föra in någonting nytti stället för att hålla fast vid det gamla. Eftersom mantalar om förnyelse på många andra områden, behöverman också kunna förnya synsättet och tänkandet närdet gäller energi, i stället för att hålla fast vid ettgammaldags, konservativt synsätt. Det innebär inte äventyrar budgetsaneringen om man tar fram detsom är hållbart. Däremot vore det att äventyra bud-getsaneringen om man lade nya pengar i föråldradesystem, som kärnkraften utgör.Beträffande CO2 vill jag ställa en fråga till AnneWibble: Är det så att är intresserat atttillsammans med och även regeringenmedverka till att höja CO2-skatten för att styra bortfrån användning av det som ger utsläpp i luften ochnaturen, det som vi vill ha bort? Det är bra om det ärså. Men sedan måste man se på helheten.Det finns en väldigt stor faktor som förstör luftenoch skickar ut mycket utsläpp, och det är trafiken.Samtidigt som vi förnyar energisystemet måste vi varaberedda att radikalt förändra trafiksystemet, så att vifår en bättre miljö.Avslutningsvis vill jag säga att det är viktigt attockså använda AP-fondssystemet för att hitta blågulalösningar, och när det behövs riskkapital och det görsemissioner skall placeringen ske i så attsvenska sparare kan få vara med i den värdetillväxtsom vi ser framför oss.Anf. 66 () replikHerr talman! På min första fråga, om man är be-redd att offra budgetsaneringen, svarade Per-OlaEriksson egentligen bara med en massa ord och ing-enting mera. Det var väl bra att han inte svarade jarätt upp och ned, men det hade varit bättre om hanhade svarat nej. Jag kan förstå att han inte ville svaranågonting.Frågan om koldioxidutsläppen är uppenbarligenmycket känslig för . Jag kan förstå det.Den hållning som intar ifråga om en storskalig satsning på gas, innebär ju enmycket betydande ökning av utsläppen av koldioxid,som kommer att ställa till enormt stor skada inte barai utan i hela världen. Det strider ju mot detsom har talat för. Men jag för-modar att man gör en omsvängning till att bry sigmindre om koldioxidutsläpp och miljö. Jag tycker attdet är tråkigt.Det mest positiva man skulle kunna säga om anförande är att han, möjligen på grundav bekymmer om ökade koldioxidutsläpp som effektav politik, nu tycks förorda en höjd bensins-katt. Kan det vara tanken att man skall föra fram detfrån ? Det kan vara en trevlig julklapptill en del väljare, om det är nya giv.Anf. 67 () replikHerr talman! Man skall inte läsa in mer än vadsom är sagt, . Vad vi vill åstadkomma ären förnyelse av transportsystemet. Vi vill dels överfö-ra betydande resurser som går på landsväg tilljärnväg - ett miljövänligare transportsystem - dels habränslen som är miljövänliga. är själv-fallet välkommen i det arbetet.Jag konstaterar, , att det samtidigtsom vi byggde ut kärnkraftsprogrammet i detta landockså byggdes upp en statsskuld. Skulle vi inte nukunna vända på det hela och avveckla kärnkraften,förnya energisystemet och minska statsskulden? HarAnne snuddat vid tanken att vi kanske skallvända på det hela? vi byggde ut kärn-kraftsprogrammet blev vi inte precis rikare. Det kan-ske finns ett samband där emellan.Jag tycker att vi , när harlagt fram sitt betänkande, skall fundera allvarligt påhur vi kan forma en långsiktig energipolitik som kla-rar energiförsörjningen till den elintensiva industrin.Samtidigt skall vi också bygga nytt för att kunna ska-pa ny sysselsättning och en hållbar tillväxt.Om tänker efter inser hon att detfinns betydande möjligheter som framför allt kanengagera småföretagare, som jag vet att också AnneWibble känner för.Anf. 68 () replikHerr talman! Vi moderater vill sätta omvandlings-tryck på elproducenterna genom att låta marknadenbestämma. Genom att använda kärnkraftverken sålänge det är ekonomiskt och säkerhetsmässigt för-svarbart kommer vi också att se till att elproducenter-na vet att det kommer när det inte längre lönarsig att underhålla aggregat, när andra förnybara ener-gikällor har vuxit fram, och då kommer situationen attlösas.Genom att göra som förordar - attgå fram med regleringar - skapar man osäkerhet påmarknaden. Vi vet med säkerhet att detta slår ut jobbhär i Sverige.Jag var förundrad över att höra hur slår knut på sig själv när han skall vara regeringenoch till lags. Hur känns det egentligenatt i ett betänkande ha skrivit under på att den allmän-na arbetslöshetsförsäkringen inte skall återinföras,trots att det var ett centerstatsråd som genomdrev det iförra regeringen? Hur kändes det att rösta emot möj-ligheten att bevara bygderegementen? Hur kändes detatt rösta emot våra försök att inte försämra momsupp-börden för småföretagare, något som är mycket vik-tigt? Hur känns det nu att stödja förslag om att låtaAP-fonden köpa svenska aktier i en ny löntagarfond?Det är ju exakt detsamma. De gamla löntagarfondernakallades just för AP-fonder. Hur känns det att stödjaen politik som innebär att vi har en avtagande tillväxtoch en strukturarbetslöshet på fram emot sekel-skiftet? Det kan inte vara lätt att gå ut med detta.Är enda avsikten med det att få sympatier och stödför en avveckling av kärnkraften? Då blir det baraännu värre med arbetslösheten framöver.Anf. 69 () replikHerr talman! Det var värst vad vargrälsjuk . Jag noterade också vad han sade i sittinledningsanförande. Jag vet inte vad det beror på.Jag vet inte om det beror på att det har varit en trött-sam höst och att han ensam har fått hålla ordning ochreda på Moderata samlingspartiet då partiordförandenvarit borta. Men använde ett tonlägebåde i sitt inledningsanförande och även nu i replikensom jag inte tycker bådar gott för framtiden.Först och främst, , vill jag säga attdet vi tänker använda när det gäller AP-fonderna ärden fond som er tidigare partiordförande varit med om att inrätta, och även den somLundgren var med om att inrätta. Det som var rätt dåkan väl helt plötsligt inte ha blivit fel?Eller är användande av AP-fonderna något somModerata samlingspartiet ägnar sig åt bara då mansitter i regeringsställning? Så fort man är i oppositionär det som man har gjort i regeringsställning felaktigt.Jag tolkar det så när med sådant enga-gemang ifrågasätter.Så till frågan om kärnkraften, . I dagär det bevisat att kärnkraften inte håller för vanligmarknadsekonomi och för försäkringssystemet. Ommarknadsekonomin skulle fungera på kärnkraftensområde skulle man också våga försäkra den. ärdet inte på det sättet. Det kanske finns ett sambanddär emellan. Har funderat på denpunkten?Jag tycker att mera skall se framåt,och inte blicka bakåt. Alltför mycket av anförande var tillbakablickar. Se den nya tiden! gärna under jul ochnyår, så tror jag att humöret blir något bättre efterårsskiftet.Anf. 70 ()Herr talman! fick vi en rapport från som visar att praktiskt taget inget av demiljömål som vi beslutat om här i har upp-nåtts - detta trots att dessa mål i sig inte var tillräckli-ga. Andra rapporter om tilltagande miljöproblemströmmar åter in till oss riksdagsledamöter. senastgällde det utarmningen av de sista resterna av natur-skogarna i vårt land, som uppenbarligen inte har hej-dats av den nya skogsvårdslagen och allt vackert talom miljön. Miljöskulden fortsätter att öka, tvärtemotvad alla partier säger sig vilja.Arbetslösheten biter sig fast på oacceptabelt höganivåer - detta trots att många nya jobb har tillkommitunder . Prognoserna pekar på fortsattsjunkande arbetslöshet, men det sker alltför långsamt,och det är stor risk att den permanentas en bit överfemprocentsnivån. Den snabba ekonomiska tillväxteni år ger inte nya jobb i samma utsträckning som förr,och de som redan har jobb är måhända mer intresse-rade av att höja sina löner än att dela på jobben.Räntorna ligger fortfarande kvar på en onormalthög nivå trots att de har sjunkit en del ,och trots kraftigt förstärkt kronkurs, stabil och lång-sam prisökningstakt, snabb ekonomisk tillväxt ochframgångsrik budgetsanering. De höga realräntornaslår hårt på boendekostnader och på företag som iförsta hand säljer på den inhemska marknaden. Rän-torna utgör en effektiv broms för fortsatt återhämtningav ekonomin. De har ett kvävande strypgrepp på storadelar av näringslivet och hushållssektorn.Herr talman! Den fortsatta miljöförstöringen, denhöga arbetslösheten och de fortsatt höga räntenivåer-na är viktiga problem med avgörande betydelse förvår, våra barns och våra barnbarns framtid. Det krävsnu en strategi för en långsiktigt hållbar ekonomiskutveckling, ur såväl social som ekologisk synpunkt.Miljöpartiet de gröna har med regeringen över-enskommit om vissa gemensamma riktlinjer i syfte attfrämja en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling.Denna överenskommelse fullföljs i detta betänkande.Jag kan notera att vi på grund av detta angrips bådefrån höger och från vänster. Man förstår tydligen interiktigt, var och en på sitt sätt, vad en sådan uppgörelseinnebär. Vi och vår samarbetspartner har naturligtvisskilda ideologiska utgångspunkter och olika målsätt-ningar, så överenskommelsen är en kompromiss mel-lan dessa.Syftet med överenskommelsen är att skapa en var-aktig och bred majoritet för en långsiktigt bra eko-nomisk politik. Det är ett gemensamt intresse överpartigränserna att så snabbt som möjligt ta Sverigeoch den svenska staten ur det ekonomiska moras somvi fortfarande befinner oss i. Vi har visserligen skildauppfattningar om hur dessa ekonomiska problem haruppkommit, vilka som bär det politiska ansvaret fördet, osv. Men för framtidens skull är det av avgörandebetydelse att snabbt ta oss ur det. Om vi inte gör detleder det till att kommande generationer blir betydligtfattigare, att välståndet snabbt urgröps och mil-jöproblemen växer.Den plattform som tre partier - ,och - står bakomhar den övergripande målsättningen att uppnå enlångsiktigt hållbar ekonomisk utveckling. Det gällerinte att uppnå maximalt hög tillväxt, eftersom detregelmässigt leder till både miljöförstöring och socialoch regional utslagning. I betänkandet, liksom pro-positionen, framgår mycket klart att det nu gäller attarbeta långsiktigt för att uppnå realekonomiska för-bättringar med minskad miljöskuld, minskad arbets-löshet och en positiv utveckling som kommer helalandet till del.För att uppnå detta mål om långsiktigt hållbarekonomisk utveckling utpekar vi i huvudsak fyraåtgärdsområden. Det är fortsatt sanering av statsfinan-serna, större satsning på utbildning, bättre villkor förföretagen och mer långtgående miljökrav. Jag hinnerknappast gå in djupare på alla dessa områden som står till mitt förfogande. Men något kortskall jag ändå säga.Saneringen av statsfinanserna har varit ett kärtämne för denna riksdag under hela det senaste året.Jag vill särskilt peka på betydelsen av det konver-gensprogram som regeringen med stöd av Miljöparti-et, och kds skickade in till EU . Det sammanfattade rätt bra hur budgetsane-ringen nu görs och skall fullföljas fram till sekelskif-tet. Det går alltså längre än kompletteringspropositio-nen i detta avseende. Genom det breda politiska stödsom denna budgetsanering fått av riksdagspartierna,har det också fått betydande effekter för att stärkaförtroendet för svensk ekonomi. Vi har också kunnatinkassera detta stärkta förtroende i form av stärktkronkurs, lägre räntor, minskat statligt upplåningsbe-hov och allmänt bättre ekonomi ochhöst. Vi är självklart, från sida, fastbeslutna att fullfölja budgetsaneringen.Samtidigt måste vi ha klart för oss att budgetsane-ringen innebär ett mycket stort besparingsprogram ide statliga utgifterna. En del av dessa besparingar kankomma att slå snett och drabba ekonomiskt utsattamänniskor på ett orättfärdigt sätt. Vi måste därförvara beredda på att justera en del av de åtgärder somredan beslutats. Från sida anser vi bl.a.att besparingarna i socialförsäkringarna kunde hagjorts så att låginkomsttagarna inte drabbats, och vianser att på tok för stora summor lagts på extremtdyra skrytbyggen till broar och motorvägar.Det råder också stor enighet om att vi skall satsamer på vuxenutbildning och framför allt högre ut-bildning och forskning. Från sida villjag särskilt peka på vikten av att vuxenutbildningenutvecklas och förstärks. Inslaget av arbetsmarknads-politik bör minskas till förmån för permanenta resur-ser för komvux men också för folkhögskolor ochfolkbildning. Lärandet är inte något man gör färdigt iungdomen, tvärtom krävs i ökande utsträckning åter-kommande utbildningsperioder i vuxen ålder.Redan nu ser vi allvarliga utbildningsklyftor ochbrister på den gymnasiala nivån hos vuxna. Interna-tionellt sett har vi i en förhållandevis lågutbildningsnivå vad gäller gymnasienivån. Det finnsmånga svenskar som skulle ha stor nytta och glädje avatt läsa in eller läsa färdigt sina gymnasiala studier påkomvux. Det skulle självklart vara till stor nytta förnäringsliv och offentlig sektor och också en viktigförutsättning för att höja nivån på högre utbildningoch forskning. I detta sammanhang är det för vår delen viktigt framgång att vi nu klargör att det blir be-tydligt fler platser i högskolan och att det blir en kraf-tig utbyggnad av bl.a. Mitthögskolan.Företagen och företagandet behöver generösarevillkor. Den privata sektorn behöver bättre växtkraftoch måste i den meningen ges större tyngd i den poli-tik vi fattar beslut om här i . Riskkapitalav-draget och kvittningsrätten är två aktuella pusselbitarsom nu blir verklighet. Ökade investeringsbidrag tillvindkraftverk, liksom satsningen på solenergi ochinomhusmiljö är andra pusselbitar som pekar påframtida utvecklingsmöjligheter för företagen. Dethade varit bra om också medkraft och framsynthet hade verkat med samma inrikt-ning. Tyvärr är det inte riktigt fallet, vilket visar påvikten av att inte nöja sig med de små steg som nuanvisas i det här betänkandet.Kommande partiöverläggningar om kärnkraftensavveckling får stor betydelse för möjligheterna attbedriva en framsynt näringspolitik som bidrar till attminska miljöskulden. Skulle den miljöfarliga kärn-kraften bli kvar onödigt länge och de miljöbättrealternativen hållas borta från marknaderna ytterligareett antal år betyder det också eftersläpning i den eko-nomiska utvecklingen och större miljökostnader iframtiden.Arbetsmarknadens funktionssätt är ett annat vik-tigt problemkomplex som delvis tas upp genomskärpningar i a-kassan, men det kommer att behand-las på ett mer samlat sätt efter detatt de många utredningar som arbetar på områdetblivit färdiga.Herr talman!