prot · GI0976 · 1995-03-21 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:76Tisdagen den 21 marsKl. 14.00 16.12Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § AvsägelseTalmannen meddelade att () avsagtsig uppdraget att vara suppleant i reviso-rer.Kammaren biföll denna avsägelse.2 § Anmälan om kompletteringsvalTalmannen meddelade att socialdemokratiskariksdagsgruppen på grund av uppkommen vakansanmält som suppleant i Riksda-gens revisorer efter förklarade vald tillsuppleant i revisorerChristina ()3 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 14 och 15 mars.4 § Meddelande om svar på interpellationTill hade följande skrivelse inkommit:Interpellation 1994/95:71Till riksdagenBeträffande interpellation 1994/95:71 av GudrunSchyman om får jag meddela att jaginte kunnat besvara denna fråga inom föreskivna fyraveckor.Skälet härtill är att interpellanten inte kunnat taemot svaret på den utsatta dagen.Jag kommer att besvara interpellationen den 3april 1995.Stockholm den 15 mars 1994Laila Freivalds5 § Svar på fråga 1994/95:373 om lån frånEBRD för kärnkraftverk i SlovakienAnf. 1 Finansminister ()Fru talman! har frågat miljöminis-tern om regeringen är beredd att stödja ett lån frånEBRD till uppgradering av ett kärnkraftverk i Slova-kien.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall svara på frågan.I mitt svar på en liknande fråga från ,kds, konstaterade jag att ärendet fortfarandebereds inom . Detta är alltjämt fallet. Styrelse-behandlingen äger rum den 27 mars.Jag delar uppfattningen att säkerhetsnivån skalltillmätas stor betydelse. Man bör också hålla i minnetatt projektet syftar till att stänga två högriskreaktorer iSlovakien.När granskningsarbetet slutförts kommer vi frånsvensk sida, efter sedvanlig gemensam beredning, attta ställning i själva låneärendet. Detta beslut kommeromedelbart att offentliggöras.Anf. 2 ()Fru talman! Jag vill naturligtvis tacka finansminis-tern för svaret. Men det var inte mycket till svar -dvs. det var inget svar.Vi vet ju båda hur beredningsarbetet i regeringengår till, så det är inte huvudfrågan. I stället gäller deten investering av mycket stor omfattning i icke heltfärdigställda högriskreaktorer i . Jag harställt samma fråga i samband med Nordiska rådetssession i och försökte få svar. Jag fick svarfrån minister, men svaret inkluderade inteSverige.Danmark har tagit ställning mot projektet, Österri-ke likaså. Därmed uppstår en något intressant fråga:Är det regeringens mening att den här typen av frågorskall avgöras utan att man i förväg, innan ett beslutanmäls, är beredd att ta en debatt i sakfrågan?Det här är en viktig demokratisk fråga som intebara rör utan också EU/Euratom. Dessutomhandlar det om 4,5 miljarder kronor.Min nästa fråga blir därför: dettaärende på bordet ? De första låsningarnapåbörjas , vilket framgår av frågesvaret,vid styrelsebehandlingen i . Det här är alltsåbåde en EU-fråga och en EBRD-fråga.Anf. 3 Finansminister ()Fru talman! Som själv säger är vibåda medvetna om hur beredningen i regeringskans-liet går till.Innan tar ställning skall vi ha en gemen-sam beredning. Jag har ingetemot att, om regelverk och EU-nämndensarbete så medger, redovisa regeringens resonemanginför . Jag kan inte överblicka konsek-venserna , men inte är jag rädd för en debatt ochinte heller för öppenheten.Olof lämnade in sin fråga den 16 marstill , och vi har, som sagt, redan haft endiskussion med , kds. skall vi gå tillett ställningstagande i regeringskretsen. Därför ham-nar detta litet grand i tidsnöd.För framtida resonemang ser jag inget som helsthinder i att vi börjar med en gemensam beredning iregeringskansliet tidigare och därefter har en öppenoch förutsättningslös debatt. Där finns ingen motsattståndpunkt oss emellan.Anf. 4 ()Fru talman! Jag har, som sagt, ställt samma fråga men inte fått svar. Det är därför somjag fullföljer min frågeställning här.Dessutom har saker och ting börjat hända också iandra församlingar. , dagen innan jaglämnade in min fråga, beslutade Europaparlamentetatt uttala sig mot den här satsningen. Det gör man påmycket preciserade grunder.Därmed är jag inne på principfrågan - dvs. vilkensäkerhetsstandard som skall krävas och vad man skallkräva av nedläggningen av Bohunicereaktorerna.Göran nämner detta i svaret, men där finns änså länge ingen garanti.Är det alltså ett krav från svensk sida att det skallvara en garanti för att dessa reaktorer läggs ner? Ärdet ett krav från den sida att manskall ha en verifikation av Euratom om att västeurope-isk standard används när det gäller säkerheten?Anf. 5 Finansminister ()Fru talman! Alla dessa frågor är just vad den ge-mensamma beredningen handlar om.Jag har uttryckt just den synpunkten/ståndpunkteni ett tidigare frågesvar här i kammaren och har i dagingen som helst anledning att gå utöver detta.Anf. 6 ()Fru talman! Jag tror att debatten på denna punktskulle tjäna på en större öppenhet från regeringenssida. Det kan inte vara ointressant, vare sig i det härfallet eller i andra fall, att man diskuterar utifrån deprinciper som diskuteras i i övrigt och fulltöppet i . Kommissionen har därredovisat sina synpunkter. Jag vill upprepa mina frå-gor:Anser att det är ett krav för dennasatsning att andra reaktorer skall läggas ner? Vad somhar preciserats är de helt otillfredsställande säkerhets-förhållandena i Bohunicereaktorerna.Anser och regeringen att man skallhålla sig till en västeuropeisk standard verifierad avEuratom för att godkänna den här typen av lån?Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1994/95:352 om fritidsbåtaroch lagen om energiskattAnf. 7 Finansminister ()Fru talman! har frågat mig om jagavser att ta initiativ till en övergångsregel rörandetillämpningen av den nya lagen om skatt på energi.Sedan den 1 oktober 1993 märks den olja som an-vänds för lågbeskattat ändamål, medan högbeskattadolja är ofärgad. En följd av EU-medlemskapet är atthögbeskattad olja skall användas även vid drift avfritidsbåtar och inte endast vid drift av personbilar,lastbilar och bussar enligt vad som gällde före årsskif-tet 1994/95. gäller såledesatt endast högbeskattad, omärkt, olja får användas ibåttankarna. Den som bryter mot förbudet får betalaen särskild avgift på 10 000 kr.Frågan om särskilda övergångsbestämmelser be-reds inom . Avsiktenär att åstadkomma en regel som gör det möjligt attunder en övergångstid förbruka den grönfärgade oljasom båtägare kan ha kvar i båttankarna utan att densärskilda avgiften tas ut.Anf. 8 ()Fru talman! Jag vill tacka finansministern för sva-ret, som jag är mycket nöjd med.Jag ville åstadkomma att vi får fram en övergångs-regel, för oerhört många fritidsbåtsägare skulle hamnai en helt orimlig situation om tillämpningen skullekomma så här snabbt efter och mandessutom kunde få böta . Detta står också iöverensstämmelse med vad Sweboat, , har krävt för båtorganisationerna och detinnebär också att vi slipper se tusentals lagbrytare utei våra skärgårdar under den kommande sommaren.Det är jättebra.Jag har bara en önskan ytterligare. Det är att över-synen och förslaget till övergångsregel kommer framsnabbt. Jag hoppas att finansministern kan ge ett be-sked om att detta kommer att läggas fram mycketsnart, så att man kan lugna båtägarna ytterligare.Anf. 9 Finansminister ()Fru talman! Jag kan inte ange ett datum.Men vi har precis samma ambition.Ambitionen har också mot den givna bakgrundensatts högt, därför att det är en hög avgift för den sombryter mot det nya systemet. När man börjar kräva utden typen av vite, skall man slippa en diskussion avtypen "Jag hade några liter kvar ".Det finns också från den utgångspunkten anled-ning för oss som inför det nya systemet att se till att vihamnar i en ren situation från början. Jag kan inte svara på när vi kommer attredovisa förslaget, men vi har all anledning från de-partementets och myndigheternas sida att se till att dethär går så snabbt som möjligt.Anf. 10 ()Fru talman! Jag tycker att det är en utmärkt in-riktning. Vad som understryker det viktiga i detta äratt vi just nu går in i en tidsepok då många skall sjö-sätta sina fritidsbåtar. Det gör frågan mycket aktuell.Men jag är, som framgår, nöjd med svaret ochhoppas att vi snabbt får fram övergångsregeln.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1994/95:370 om fri tillgång påhandlingar för partigrupper i kommunala försam-lingarAnf. 11 Finansminister ()Fru talman! har frågat civilminis-tern om hon avser att vidta någon åtgärd för att parti-grupper i kommunala församlingar inte skall behövabetala för varje handling från nämnder och styrelser.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall svara på frågan.Den formella rätten till insyn i nämndarbetet, ge-nom att få ta del av handlingar från nämnden, kan ipraktiken endast tillgodoses genom bestämmel-serna om handlingsoffentlighet i tryckfrihetsförord-ningen. Den reglerar utlämnandet av handlingar till enenskild. Kommunallagen reglerar inte frågan om vemsom skall erhålla handlingar till en för-samlings sammanträden. Det ligger i sakens natur attnämndens handlingar lämnas till dess ledamöter ochersättare utan kostnad.I kommunallagen har införtsen rad regler om insynen i kommunala nämndersarbete. Fullmäktige får besluta att en förtroendevaldsom inte är ledamot eller ersättare i en viss nämndskall få närvara vid nämndens sammanträde och deltai överläggningarna men inte i besluten samt att dennaskall ha rätt att få sin mening antecknad i protokollet(s.k. insynspost). Vidare har även införts en bestäm-melse om att fullmäktige får medge en nämnd atthålla offentliga sammanträden. Insyn i en nämndsarbete kan även fås genom att interpellationer ellerfrågor ställs i fullmäktige. Vidare är ordförande ochvice ordförande i en nämnd, revisorerna samt de an-ställda i kommunen skyldiga att lämna upplysningarvid fullmäktiges sammanträden, om fullmäktige begärdet och det inte finns något hinder mot det på grundav sekretess enligt lag.Jag kan alltså konstatera att flera olika formerfinns för att åstadkomma insyn i kommunala nämn-ders arbete. Det får vidare anses ingå i den kommuna-la självstyrelsen att en kommun själv får bestämmaom vem som skall erhålla icke sekretessbelagdahandlingar till nämndernas sammanträden och omdessa skall erhållas utan kostnad eller mot en avgift.Anf. 12 ()Fru talman! Jag tackar för svaret.Bakgrunden till frågan är att en liten ambitiösfullmäktigegrupp vill ha möjlighet att bedriva ettvettigt kommunalt arbete. I det här fallet är man utanrepresentation och vill i sin ambition ha handlingarfrån fem stycken styrelser och nämnder. Fullmäktigehar beslutat att man kan få det om man betalar 50 krper försändelse.Visst är det beklagligt att man skall behöva ställasådana här frågor, i alla fall i . Som GöranPersson här konstaterar är det enligt den kommunalasjälvstyrelseprincipen upp till kommunerna själva attbestämma vem som skall erhålla handlingar. Motdetta finns naturligtvis ingenting i kommunallagen.Men anser inte ändå att det vore rim-ligt att en liten fullmäktigegrupp kostnadsfritt kundefå tillgång till de handlingar som man begär?Anf. 13 Finansminister ()Fru talman! Jag tycker att det hela känns futtigt pånågot sätt. Jag har inte stött på det förut. Den härsaken har man i regel kunnat hantera på ett vettigt sättute i kommunerna.Jag vet inte vad det är som har gått snett i det härsammanhanget. Men jag är inte beredd att mot bak-grund av ett enda sådant här fall börja införa föränd-ringar i lagstiftningen, exempelvis.Anf. 14 ()Fru talman! Nej, jag håller med om att det är fut-tigt. Jag kan inte säga att det här har förekommit påsärskilt många platser i . Just av den anled-ningen tyckte naturligtvis den här fullmäktigegruppenatt det var mycket konstigt att man, när man ändåförsöker lägga ner litet energi på arbetet, inte kunde fågöra det på ett vettigt sätt.Jag utläser av svar att även omman inte kan vidta några speciella åtgärder just ,borde det vara naturligt att den här fullmäktigegrup-pen fick handlingarna i fortsättningen.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1994/95:372 om villkor för ettstöd till från Nuclear Safety AccountAnf. 15 Miljöminister ()Fru talman! har frågat mig vilkavillkor som regeringen anser bör ställas i sambandmed ett eventuellt ekonomiskt stöd från Nuclear Safe-ty Account till Ryssland.Nuclear Safety Account (NSA), som är en multila-teral kärnsäkerhetsfond administrerad av Europeiskautvecklingsbanken (), tillskapades medsyftet att med bidragsmedel finansiera kortsiktigatekniska säkerhetshöjande åtgärder i de sämsta östeu-ropeiska kärnkraftverken. NSA tillskapades på initia-tiv av G 7 inom ramen för ett föreslaget multilateraltaktionsprogram.De förhandlingar som pågår mellan NSA ochRyssland avser reaktorer i Kola, Sosnovyj Bor ochNovovoronesh. Utgångspunkten för förhandlingarnamed har bl.a. varit villkoret att den ryskasäkerhetsmyndigheten skall ges en oberoende ställ-ning i säkerhetsfrågor och få mandat och resurser föratt kunna genomföra säkerhetsgranskning av samtligaryska kärnkraftverk samt att ompröva gällande till-stånd för de sämsta reaktorerna. Något beslut omavtal mellan och har ännu inte träffats.Inom NSA tas besluten i enighet.Sverige har, genom den regering i vilken var ansvarig minister, ställt sig bakom deutgångspunkter som jag redogjort för och som tilläm-pas av NSA vid beslut om insatser i östeuropeiskakärnkraftverk. Den nuvarande regeringen gör intenågra andra ställningstaganden än den tidigare rege-ringen.Anf. 16 ()Fru talman! Tack för det personligt hållna svaret!Jag har sparat en och annan promemoria från den tidjag var ansvarig minister, så jag förstår att miljöminis-tern åberopar denna säkra grund. Men jag tycker nogatt svaret ändå är något knapphändigt.I samband med satsningar i olika reaktorer kanman också ställa villkor. Det framgår inte riktigt avsvaret om regeringen har den avsikten eller insikten.När vi t.ex. går in i ställer vi krav som inne-bär att man skall avveckla reaktorer. I det fallet 1998.Det skall självklart ske under vissa förutsättningar,dvs. att energiförsörjningen kan klaras.Men det har inte bara varit säkerhetsanknutna vill-kor som har ställts. Det är dessutom viktigt att man ärpå det klara med om det finns en tillräckligt kostnad-seffektiv bild för den reaktor där man går in och repa-rerar.Man måste ju se vidare än enbart till säkerhetsfrågor-na. Jag vill i det sammanhanget hänvisa till en debatthär i kammaren i början på 1994 mellan mig ochdåvarande ledamoten vill ha mera preciserade svar än de som hittillshar givits.Anf. 17 Miljöminister ()Fru talman! De krav som ställs känner så väl till att jag tyckte att jag inte behövdeföredra dem här. De handlar om förbättrad säkerhetvid drift, om att de oberoende säkerhetsmyndigheter-na skall förstärkas, som jag nämnde, och framför alltom att man skall ta itu med de reaktorer som utgör destörsta riskerna. Man skall också studera kostnadsef-fektiviteten.Eftersom diskussionerna om detta fortfarande på-går, har jag inget mera konkret att tillföra än attvi, som sagt, fullständigt följer de principer som jagtror att och jag är helt eniga om.Anf. 18 ()Fru talman! Jag vill bara bekräfta att det är viktigtatt för allmänheten redogöra för den här sortens sats-ningar. För det första är det ju viktigt att man kan visaatt man inte gör något avkall på säkerheten. För detandra skall man naturligtvis vara kostnadseffektiv.Det skall inte finnas alternativ som är bättre ur energi-försörjningssynpunkt. För det tredje skall man utnyttjamöjligheten att åstadkomma en förändring av i dettafall det ryska energisystemet så att ryssarna får enpress på sig.Jag har läst en del av vad den ryske atomenergi-ministern uttalar i detta sammanhang. Hanär, för att uttrycka det försiktigt, inte någon lättflörtadperson. Jag kan säga det, så slipper miljöministerngöra det. Det är viktigt att man sätter press på denryska administrationen.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1994/95:357 omkadmiumbatterierAnf. 19 Miljöminister ()Fru talman! har frågat mig vadjag avser att göra för att lösa det akuta problemet medinsamlingen av nickel-kadmiumbatterier.Tillförseln av kadmium till miljön från olika källoroch användningsområden måste bromsas. Nickel-kadmiumbatterierna utgör inget undantag utan ärgenom sitt kadmiuminnehåll en mycket stor fara förhälsa och miljö, om de inte omhändertas på ett miljö-riktigt sätt när de tjänat ut.Branschen har åtagit sig bl.a. att samla in minst90 % av samtliga i landet förbrukade nickel-kadmiumbatterier, räknat på årsbasis och med hänsyntagen till dessa batteriers tekniska livslängd. I åtagan-det ingår vidare att branschen skulle nå minst 60 %insamling under det första verksamhetsåret 1994.Branschen nådde insamling under detförsta verksamhetsåret och kommer enligt egen upp-gift inte heller att nå målet till den 1 juli 1995.Jag konstaterar att branschen inte lyckats leva upp tillsitt åtagande utan att den ligger långt under detta,vilket är mycket allvarligt.Detta är särskilt anmärkningsvärt när man betän-ker att denna bransch består av så enormt mångalönsamma företag, som t.ex. mobiltele-företagen, somlyckades sälja "årets julklapp" 1994.Inom förbereds nu en utredningsom kommer att utvärdera olika insamlingssystem,däribland pantsystemet.Nu är det upp till branschen att visa omfrivillighetens väg räcker.Anf. 20 ()Fru talman! Jag tackar miljöministern för svaret.Jag är dessvärre inte riktigt nöjd. Jag tycker att ut-vecklingen har visat att frivillighetens väg interäcker till. Det som vi just nu ser är faktiskt en stormiljöskandal. Det är man började regleraanvändningen av kadmium. antogs en lagsom reglerade denna. Det är somman införde förbud mot försäljning av batterier sominnehåller mer än 0,025 viktsprocent kadmium, ochfr.o.m. är det förbjudet att sälja apparat medfast monterade batterier.Det är inte fråga om något nytt för branschen, menden har ändå misslyckats med det insamlingsmål somman har satt upp. Om de batterier som inte samlas inhamnar i soporna, betyder det att kad-mium hamnar i naturens kretslopp, och det ärinte acceptabelt.Det är alldeles uppenbart att det fattas mycket avbåde information och kunskap i dessa frågor. Ett sättatt sprida sådan information är att införa pant. Jagtycker inte att det behövs en utredning om den saken,utan jag menar att regeringen måste agera omedelbart.Jag vill därför fråga miljöministern omman inte kan ompröva beslutet om en utredning och istället genast införa en pant. Det finns motioner omdetta, bl.a. från Vänsterpartiet.Anf. 21 Miljöminister ()Fru talman! Vi kommer att studera också pantsys-temet, men vi vill komma fram till det mest effektivasystemet, och det kan också finnas problem med olikasystem. För att hitta det bästa alternativet till frivillig-heten, om branschen inte medan denna utredningpågår lyckas visa att den klarar målet på den frivilligavägen, kommer vi, som jag sade, att tillsätta en ut-redning. Den skall snabbt komma fram till vilketalternativ som är bäst. Är pantsystemet bäst och maninte lyckas med frivilligheten, blir det ett pantsystem.Är något annat system bäst, genomförs det systemet.Jag skulle förstå oro, om vihade för avsikt att begrava denna fråga i en lång ochseg utredning, men jag garanterar att vi skall försökafå fram ett resultat mycket snabbt. Jag tycker själv attdet är en skandal att resultaten är så oerhört dåliga.Anf. 22 ()Fru talman! Då inställer sig frågan hur snabbt ensnabb utredning kan tänkas komma till stånd. Detta ären tidsfråga. som går utan att någontinghänder är betänklig.Jag tycker också att det är allvarligt att man inteanvänder de fullgoda alternativ som faktisktfinns till många batteridrivna telefoner, minicall-apparater osv. Det finns en lagbestämmelse som inne-bär man skall använda bättre alternativ, om sådanafinns, nämligen 5 § lagen om kemiska produkter. Medhänvisning till den utbytesregeln borde man kunnasätta press på branschen. Är miljöministern beredd attgöra det?Anf. 23 Miljöminister ()Fru talman! Jag förutsätter att branschen gör sittbästa för att ta fram sådana alternativ. Det ansvaretligger definitivt på branschen. Som jag inledningsvissade är det fråga om en lönsam bransch, vilket gör attdess ansvar är desto större.Till frågan hur snabbt utredningen kommer att ar-beta skall jag återkomma inom några veckors tid.Anf. 24 ()Fru talman! Jag förstår att jag inte kan kan fånågot mera ingående svar på min fråga. Det är då minförhoppning att det skall bli en mycket snabb utred-ning. Jag är övertygad om att man skall komma framtill att pantsystemet är det bästa och mest effektiva.Det handlar om ett ekonomiskt styrmedel, något somockså lönsamma företag brukar vara känsliga för.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1994/95:358 ommiljöpåverkan från ett norskt övningsfältAnf. 25 Miljöminister ()Fru talman! har frågat mig vil-ket informationsutbyte och samråd som har skettmellan och med anledning av ett pla-nerat norskt skjut- och övningsfält intill iVärmland.Frågan är föranledd av planerade förflyttningar avregementen från , vilket gör att detkommer att finnas behov av ett nytt övningsfält, somockså skall inrymma ett skjutfält. Alternativa lokali-seringar av skjutfältet diskuteras , ochmiljökonsekvensbeskrivningar kommer att utarbetasför de olika alternativen. Vid besök i nyligenav landshövdingen i diskuterades detplanerade övnings- och skjutfältet med företrädare förberört fylke. Från svensk sida framhölls därvid att detär viktigt att en mer formaliserad kontakt mellanländerna sker när ett tillräckligt sakunderlag finns.Det är naturligtvis av stor betydelse att informa-tion lämnas på ett tidigt stadium om planerad verk-samhet. Jag ser emellertid i nuvarande läge inget skälför regeringen att vidta någon åtgärd med anledningav de norska planerna. Jag förutsätter att samråd skermed svenska myndigheter, om lokaliseringen av detplanerade skjutfältet blir sådan att svenska intressenskulle beröras.Anf. 26 ()Fru talman! Jag ber att få tacka för svaret. Bak-grunden är, som framgår både av frågan och av mil-jöministerns svar, det övnings- och skjutfält som manplanerar att lägga mycket nära den svenska gränsen.Planerna på denna förläggning av det s.k. Grav-bergsalternativet har kommit upp mycket sent i dis-kussionerna, faktiskt så sent som i slutet av decemberförra året. Det har skett trots att man sedan så långttillbaka som 1992 haft planer på andra områden.Det finns en uppfattning att det avtal som fannsmellan och om en neutral zon mellanländerna skulle på något sätt ha hindrat att diskussio-nen kom i gång på ett tidigare stadium.Denna neutrala zon upphävdes 1993. Sedan komalternativet med ett skjutfält väldigt nära svenskagränsen.Den första fråga jag skulle vilja ställa är om mil-jöministern känner till om planerna på skjutfältet varkända i regeringen innan man upphävde denna neutra-la zon. Det är visserligen en fråga som ligger litet vidsidan om miljöministerns område, men det är ändåviktigt att få den belyst.Detta är ett område som är gemensamt för Sverigeoch . Det har höga mil-jövärden. Man satsar på ekoturism. Det finns gemen-samma rovdjursstammar osv. Det är ett viktigt ge-mensamt nordiskt, svenskt-norskt intresse att man kanbevara området. Jag känner till att frågan på senare tidhar fått aktualitet genom de olika länsstyrelserna. Mendetta har också intresse på en högre nivå, från rege-ringens sida, som jag bedömer det.Det finns åtminstone två konventioner som manborde kunna hänvisa till. Den ena är den s.k. , som handlar om att man skall ha sam-råd. Den andra än miljöskyddskonventionen från1974. Det jag vill höra är om ministern har för avsiktatt ta någon kontakt eller göra någonting med anled-ning av dessa konventioner.Anf. 27 Miljöminister ()Fru talman! Så fort ett tillräckligt underlag finnsfrån förutsätter jag att tar kontakt medSverige för samråd i denna fråga. Vi har så pass brarelationer med , så jag ser inte något skäl till attNorge inte skulle ta kontakt med oss. Om det motförmodan inte skulle komma något initiativ från norsksida kommer naturligtvis att aktualisera frå-gan.