prot · GI0983 · 1995-03-31 00:00:00 — Det ärtypiskt för ett svagt statsråd. När man har dåligt påfötterna säger man att man inte kan diskutera enskildafall, men när man har bra på fötterna kan man gärnafrossa och verbalisera även kring de mesta enskildafall.Herr talman! Jag deltar i debatten därför att jagvarje vecka flyger mellan och . ÄvenBirkabor som åker till tycker att är ettmycket bra alternativ.Herr talman! Jag tycker att debatten om Brommaflygplats visar att det tyvärr i finns alltförmånga politiker som i valtider lovar mycket, men somvet om att de inte har resurser till detsamma. Det finnsingen som har pengar för att betala en ny flyg-plats i . Men när det gäller valethar man inga hämningar. Man tänker att det kommeren dag då valet är klart. Då kan man struntai vad man har sagt tidigare.Jag tycker ändå att det är konstigt att statsrådetinte vågar säga vad hon egentligen tycker om Brom-ma. Om jag inte missminner mig helt hade statsrådetsom riksdagsman och politiker faktiskt synpunkter påBromma flygplats. De kunde hon torgföra här i dagutan att riskera att bli beskylld för ministerstyre.Brommaflygen är ytterst miljövänliga. Man har mycket skarpa miljökrav på de flygplan som skalllanda på . Det sparar tid, och detsparar miljön.Det är inte helt oväsentligt, herr talman, vadBrommaborna egentligen tycker. Jag har sett en delundersökningar som om jag inteminns helt fel visar att majoriteten av Brommabornafaktiskt inte är negativa till att flygplatsen finns därden finns.Man pratar om att skall vara ett bo-stadsalternativ. Jag sitter i bostadsutskottet och vet attom det är någonting vi saknar så är det pengar till attbygga nya bostäder. Jag tror inte heller att på relativt kort sikt har pengar att byggabostäder på detta område.Visst kan man flytta den tunga trafiken frånBromma till . Det kan man lösa på en efter-middag. Men skolflyget, privatflyget och taxiflygetfår fortfarande inte lov att landa på . Då måsteman prestera en ny flygplats i har pengar till det, fru statsrådet? Vem kan beta-la en sådan satsning?Jag tycker att fru statsrådet skall vara realist ochlåta vara kvar.Anf. 21 Kommunikationsminister ()Herr talman! ställde en stormängd frågor. Jag tycker på det hela taget att det varberättigade frågor. Det är just det som är anledningentill att det är viktigt att göra denna ordentliga analysinnan man tvärsäkert kan säga exakt hur saken skalllösas.Bakgrunden är att fullmäktige harfattat ett beslut där man begär att staten skall medver-ka till att avtalet förkortas.Som jag sade i svaret har vi från statenssida - det är som är statens arm i detta- sagt att vi är beredda till en diskussion för att sevilka lösningar man kan få fram på de problem som vialla inser måste lösas.Det är riktigt att en nedläggning får ekonomiskakonsekvenser. Man behöver verkligen analysera hurman skall lösa de ekonomiska konsekvenserna.Det finns en del andra saker i det som BirgittaWistrand sade som jag redan nu tycker att jag kanbemöta, bl.a. kapacitetsproblem och tredjebanan. Tredje banan skall enligt planerna komma till1999. Förmodligen blir det en förskjutning på någotår, men det är ändå rätt så kvar. När tredjebanan kommer blir det utrymme för fler flyg. Ävenom banan kommer att användas för utrikesflyg blir detändå ett större kapacitetsutrymme. Man kan natur-ligtvis diskutera hur det skall användas. Det är välingen som tror att det skulle gå att avveckla Brommainnan tredje banan har kommit till stånd? Jag tror attvi alla skall vara så realistiska.Detta är en av de saker som behöver analyseras.Birgitta talade också om villkoren för ut-redningen. Den förra regeringen förberedde en utred-ning, men den tillsattes aldrig. Den analysgrupp somvi nu förbereder och som kommer att vara klar inomde allra närmaste veckorna har uppdraget att titta justbl.a. på de frågor som den borgerliga regeringen ock-så hade funderingar kring.Sedan frågar om man kanbryta ett avtal. Det handlar inte om att bryta ett avtalom båda parter är överens om det. Avtalet är mellanstaten och staden, och skulle båda parter bli överensså handlar det inte om ett avtalsbrott.Sedan gällde det skolflyget och affärsflyget. Det ärnågra av de saker som skall lösas. Var skall denna delav flygtrafiken placeras? Jag har sagt att statens pri-mära ansvar naturligtvis är linjeflyget. Jag ser ingastörre problem att placera linjeflyget på Arlanda.Däremot ser jag vissa problem när det gäller affärs-flyget och skolflyget. Både staten och staden måstenaturligtvis konstruktivt medverka till hur det skalllösas.Bland alla de invektiv som ut-tryckte kan jag skönja en fråga. Det var vad bromma-borna egentligen tycker. Brommaborna har i en storbrevskörd till mig talat om vad de tycker. Men pri-märt är det kommuns fullmäktige som harbegärt att vi skall diskutera den här saken. Jag har denrespekten för fullmäktigeförsamlingen i attjag litar på att de representerar dem som har valt dem.Anf. 22 ()Herr talman! Tack, kommunikationsministerUusmann, för synpunkten att det var rätt frågor somjag inte fick svar på.Jag skulle vilja börja där kommunikationsminis-tern slutade och ta upp frågan om vad de som bor iStockholm tycker. Jag menar att stockholmarna vill haBromma. Det visar rader av undersökningar som hargjorts om vad folk tycker och inte tycker. Det finnsstudier som är gjorda på vad de tycker som bor i bul-lerområdet, de som bor utanför bullerområdet, de somflyger ofta och de som inte flyger ofta. I princip kanman säga att två tredjedelar av dem som bor i buller-området fortfarande vill ha kvar flygplatsen. Man kaninte säga att det är en folkstorm emot . Sedanfinns det säkert sådana som skriver brev, och det vetjag också. Men det handlar mer om att man aldrig villförändra något. Så det tror jag inte så mycket på. Jagtror att brommaborna och stockholmarna vill ha kvarBromma.Jag vill gå tillbaka till den fråga som jag ställdeom ansvaret för att det finns två flygplatser i Stock-holmsområdet. Anser kommunikationsministern attdet är en statlig eller uppgift? Vem haransvaret för att får den andra flygplats somalla är eniga om att skall ha? I de under-sökningar som kommunen redovisat sägs det att det ärförmån eller en möjlighet som en kommun har attdriva en flygplats. Delar kommunikationsministernden uppfattningen? Det kan alltså betyda att om var-ken staten eller kommunen vill ta ansvar för en andraflygplats finns det ingen som kan ta ansvar för den.Till sist vill jag ta upp en fråga till. Det är alltsåtredje part som skall stå för att man bryter avtalet,dvs. företagen och passagerarna. Det är de som skallförlora på att den socialdemokratiska majoriteten iStockholms kommun, i och regeringen sertill att det inte kostar dem något. Det är alltså vi van-liga medborgare som skall betala de ökade kostnader-na.Anf. 23 ()Herr talman! Efter den fortsatta debatten noterarjag att den nuvarande regeringen inte har tillsattkommunikationsministern i första hand baserat påkompetens.Statsrådet säger att man inte skall vara tvärsäkerom . Men jag vet, och jag kan nog plockafram litet urklipp där statsrådet faktisk var ganskatvärsäker när hon var riksdagsledamot. Men närrealismen dyker upp bakom horisonten finns det kan-ske skäl att inte vara lika tvärsäker.Herr talman! Jag har en fråga. Statsrådet säger attdet finns vissa problem med att flytta taxiflyget ochprivatflyget till . Vad menar statsrådet medvissa problem? Det finns inte möjlighet till det. De fårinte lov att landa där. Här står ett statsråd i och säger att det finns vissa problem. De ärförbjudna att trafikera och landa på . Manborde nog ha bättre argument än detta.Det må vara hänt att jag blir beskylld för att an-vända invektiv. Det kan jag leva med, men det varmin ärliga uppfattning om statsrådets kompetens.När det gäller brevskörden är det precis somBirgitta säger. har det gjortsmånga undersökningar där det bevisligen är så att desom bor nära inte har något emot att flyg-platsen finns kvar i det skick som den är . sedan har fått några brev eller några tele-fonsamtal må vara förlåtet. Lyssna i stället på en ma-joritet av brommaborna! Då inser kanske t.o.m. stats-rådet, mot förmodan, att skall varakvar.Anf. 24 Kommunikationsminister ()Herr talman! Om stockholmarna vill ha Brommaeller ej är faktiskt en fråga som med förlov sagt måste få lov att diskutera.Stockholmarna har valt sitt fullmäktige. Jag tycker attvi i första hand skall överlämna den frågan till dem attdiskutera.Birgitta säger att alla är eniga om att detbehövs två flygplatser i . Jagmåste säga att det egentligen är fel utgångspunkt attfråga sig om det är en, två eller tre flygplatser sombehövs i . Det är ju flygresenä-rerna och flyget som skall avgöra hur flygplatsernaskall användas.När diskussionen om var som hetast fickmånga av regionens politiker bli varse att det fanns mängd människor som inte tyckte att det skullvara en flygplats på deras bakgård - "not in mybackyard".Det system som vi är eniga om i innebäratt kommunerna har planmonopol på marken. Omman skall bygga en ny flygplats har den kommun dethandlar om ett mycket stort inflytande.Vi har ett avreglerat inrikesflyg i . Det in-nebär att vi har fritt tillträde till de flygplatser som äröppna för reguljär trafik. Men den här avregleringeninnebär inte att det antal flygplatser som fanns näravregleringen inträdde skall vara permanent. Om enflygplats skall fortleva eller om det skall byggas en nyär beroende av lokalisering, miljöpåverkan och funk-tioner i trafikförsörjningen. Det är en sådan samladavvägning som vi skall göra när vi skall besluta omBromma skall stängas eller fortleva fram till år 2011.Jag finner ingen anledning att ifrågasätta det be-slut som har fattats i fullmäktige. Jag gårin i analysarbetet med öppna ögon. Jag förutsätter attbåde staden och staten i form av ärintresserade av att lösa de problem som vi är enigaom finns.Anf. 25 ()Herr talman! Det var i alla fall ett första medgi-vande från kommunikationsministern om att det be-hövs flera flygplatser i . Om det sedan vartvå, tre eller fyra fick vi inget svar på. Vi får väl av-vakta utredningen.I anslutning till det som kommunikationsminis-tern sade om avregleringen vill jag säga att Brommaär ett resultat just av avregleringen. Det var faktisktefter avregleringen som kundekomma i gång igen 1992. Det är verkligen ett teckenpå att behövs. I och med att denkom till stånd kunde man öppna nya linjer. Man kun-de också på ett helt annat sätt avlasta . Därförtycker jag att redan har visat att detfinns ett stort behov av den flygplatsen.Jag tycker också att vi skall avvakta den här ut-redningen. Jag hoppas att den kommer fram till detsom jag önskar, nämligen att det är omöjligt att brytaavtalet och att trafiken på får fortgåtill . Om det inte skulle bli så skulle jag viljaatt kommunikationsministern tog med sig några avmina synpunkter. borde då kunna bli ettkulturminnesmärke. Hangarerna och allt annat somfinns där ute borde k-märkas. Det är också viktigt attbibehålla den miljö som finns där ute. Om det skallbyggas bostäder undrar jag hur man skall kunna klaraav detta.Som sagt: jag tackar för svaren! Jag hoppas i utredningen och analysen kommer fram till detsom jag önskar, dvs. att skall varakvar.Anf. 26 ()Herr talman! Jag noterade att statsrådet för attslippa svara på frågor försökte excellera i engelska.Hon sade: not in my backyard. Men strunt i det!Hon påstår att det kan vara vissa problem med taxioch privatflyg på . Vad har statsrådet i Sveri-ges riksdag för bakgrundsmaterial för att föra framdetta argument? Det finns faktiskt en risk att männi-skor som begriper detta med flygproblematiken ochsom vet hur läget är och kommer att bli på Arlandaläser detta protokoll. Vad kommer de då att tro omstatsrådet? De måste bli förvånande. finns detnämligen ingen möjlighet för dessa flygplan att landa.De förbjuds att landa på . Då måste man ska-pa en ny flygplats.Herr talman! Det skulle vara mycket intressant atthöra statsrådets skäl till att hon kan kasta fram det härargumentet i den här debatten.Till sist, herr talman, vill jag säga att jag mycketintresserad lyssnade till statsministerns inlägg iGo´morron . På ett pedagogiskt sätt talade hanom att det finns en bristvara i , nämligenpengar. Här står man och pratar om att en ny flygplatskanske skulle kunna byggas i omnågra år. Den skulle, i alla fall initialt, betalas avskattebetalarna. Man skall väl inte använda ordetsnömos i riksdag. Men undantaget får be-kräfta regeln. Jag betraktar statsrådets inlägg i det härfallet som just snömos.Anf. 27 Kommunikationsminister ()Herr talman! Först vill jag ta upp frågan om för-budet för plan att landa på . Luftfartsverkethar regler för de olika starter och landningar somfinns. Men självfallet är intresserat avatt diskutera hur man skall lösa flygets problem. Omden bästa lösningen innebär att man också får dessaplan på får man naturligtvis inrätta reglernaefter det, så att det säkerhetsmässigt blir helt korrekt.Jag personligen tror inte att vi kommer attse några skolflygplan på . De problemen fårman lösa på andra sätt.Till vill jag säga att jag tyckeratt man, när man skall göra en analys, skall gå inganska förutsättningslöst. Jag är inte lika tvärsäkersom på hur den här analysen kom-mer att sluta. I så fall skulle vi egentligen inte behöv-de någon analys.Till sist vill jag kommentera det som sades om attdet skall vara omöjligt att bryta avtalet. Jag tyckerockså att det skall vara omöjligt att bryta avtalet. Dethandlar om att staten och staden skall komma överensom en acceptabel lösning för alla parter.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1994/95:75 om vägE 20Anf. 28 Kommunikationsminister ()Herr talman! har frågat migdels vad som kommer att hända med väg E 20 sett iett tioårsperspektiv, dels vilket förtydligande som jagär beredd att göra om Skaraborgsdelen av väg E 20.Bakgrunden till frågan är att regeringen i åretsbudgetproposition föreslagit att målstandard på bl.a.väg E 20 mellan och bör vara 13 moch att man skall ha rätt att avvika från denna måls-tandard då det är uppenbart att en avvikelse skulleinnebära betydande samhällsekonomiska effektivi-tetsvinster.Regeringens förslag till riksdagsbeslut är i över-ensstämmelse med det beslut som tog år1993. Efter förslag från den borgerliga regeringen omatt målstandard på 20 mellan ochÖrebro bör vara 13 m uttalade att"regeringen i fråga om vissa vägavsnitt och inominvesteringsramen för resp. vägavsnitt bör kunnaavvika från den målstandard som anges i propositio-nen, i fall då det är uppenbart att en avvikelse skulleinnebära betydande effektivitetsvinster. Sådana vins-ter synes kunna nås t.ex. på , sträckan - -." uttalade också att "När detgäller E 20 är det utskottets uppfattning att inga åt-gärder bör vidtas som hindrar att även sträckan kan uppnå motorvägsstandard. "uttalade sig ånyo om målstan-darden på bl.a. väg E 20. konstaterade dåatt regeringen och ser investeringarna iolika tidsperspektiv. tolkade Vägverketsförslag om att hela väg E 20 skall byggas ut till mo-torväg på sådant sätt att "betydande effektivitetsvins-ter kan uppnås om vägsträckorna byggs ut tillmotorvägsstandard." konstaterade emel-lertid också att riksdagsbeslutet inte innebarnågra extra medel utöver regeringens förslag. på bl.a. E 20 kan därför inte slutförasunder den kommande tioårsperioden.Mot bakgrund av det stora underskott i statsbudge-ten som har kan jag inte se att det finns förut-sättningar att inom en rimlig tid genomföra en ut-byggnad av väg E 20 till motorväg på sträckan . Osäkerheten om ett fullföljande avprojektet, som i allt väsentligt ligger , ärmycket stor. Att vidmakthålla uppfattningen att vägE 20 skall byggas ut till motorväg kan enligt minuppfattning innebära en risk att ett fåtal delsträckorbyggs ut till en mycket hög standard, vilket allvarligtoch kan komma att försvåra möjlighe-ten att genomföra andra angelägna åtgärder på vägE 20.De resurser som finns avsatta för väg E 20 mellanGöteborg och fram är mycket små,totalt . Skälet för detta är en med-veten prioritering av av att skallbyggas ut till motorväg. Jag bedömer att de resursersom finns avsatta för väg E 20 endast räcker för attgenomföra vissa punktåtgärder av trafiksäkerhetsskälpå befintlig väg.Den kommitté som arbetar med attutarbeta en nationell plan för kommunikationerna iSverige, , skall lämna ettdelbetänkande som redovisaralternativa inriktningar samt ger förslag till inriktningav infrastrukturinvesteringar . I samband med att kommittén utarbetar dettadelbetänkande kommer även frågan om vägsystemetsutbyggnad att övervägas. Jag förutsätter att funktion,utformning och standard på bl.a. väg E 20 kommer attingå i kommitténs analys. Beroende på kommitténsrekommendationer kan en omprövning av mina be-dömningar komma att ske i samband med det förslagtill inriktning av infrastrukturinvesteringarna somkommer att läggas fram för under hösten1996.Anf. 29 ()Herr talman! Jag vill tacka för svaret på min inter-pellation om E 20.Det är viktigt att det finns en balans på infrastruk-tursatsningarna, så att inte ett helt län hamnar utanförmed risk att hamna vid sidan av de stora trafikström-marna i . Min fråga ställs också beroende avatt tolkningen är svår mellan nationellaväghållningsplan och regeringens förslag. Här före-ligger olika målstandard. I plan föreslåsatt E 20 sträckan skall motorvägs-standardiseras, medan regeringen har sagt 13 metervägbreddsstandard.I svaret från kommunikationsministern anges attregeringen och ser investeringarna i olikatidsperspektiv. Det är alltså meningen att först göra13-metersstandard, där inga åtgärder vidtas som påsikt kan hindra att motorvägsstandard uppnås. Fråganär bara om det är ekonomiskt att bygga en väg i tvåsteg på detta sätt. Jag har som lekman mycket svårt attbegripa detta.Trafikvolymen på beräknas öka med 12 %från 1993 till 2005. Jag ser heller ingen ljusning ikommunikationsministerns svar. Projektet liggertydligen i allt väsentligt efter 2003. Tydligen har jagbara att sätta mina förhoppningar till och en omprövning av bedömningar-na efter 1996.Det finns bekymmer med en 13-metersväg. Bussaroch långtradare går sällan närmare dikesrenen än 1meter. Då återstår vägbana. Större fordons-bredd är . På 13-metersväg skall omkörningkunna ske mellan större fordon i båda riktningarna.Fyra sådana fordon i bredd kräver . Då åter-står att dela på. En motorväg har också en-kelriktade körbanor, med väl tilltagna mittfält, vilketskulle vara mycket bättre.För ett läns utveckling betyder infrastrukturenmycket. finns i en riskzon för att inte kunnautvecklas tillräckligt, med brist på snabba möjlighetertill och från länet. Vi kan inte underskatta X 2000:sbetydelse för kommunikationer. Det har väldigt tydligt i länet. Samma sak gäller bra vä-gar.Skaraborg har inte heller fått tillgång till någotstatligt verk. De finns huvudsakligen i Stockholmslän, men också i , ,, län, , , , , ,län, , ,och . läntillhör alltså den tredjedel av länen i landet som sak-nar statligt verk. Man undrar vad detta kan bero på.En bidragande orsak kan vara att motorväg saknas.I det alltmer uppbyggda Europasamarbetet spelarvästra en stor roll. Detta betyder att förbin-delsen mellan och borde varaextra viktig. Mycket av den tunga trafiken går ocksåfrån med Stenafärjorna över motkontinenten. Min förhoppning är givetvis att en ut-veckling sker så att alltmer gods kan fraktas via järn-väg, men så är inte fallet i dag.I det s.k. robusta vägnätet finns huvud-vägar, som har stor betydelse för välfärden. En länk idetta robusta vägnät skulle vara E 20 mellan och . Det måste också rimligen varasamhällsekonomiskt.En motorväg kanaliserar givetvis också den kort-väga trafiken inom regionen. Det visar sig att avlastbilstransporterna går mindre än 30 mil.Jag anser, herr talman, att en ny väg skulle gekortare transporttider för näringslivet, vilket skullebetyda lägre kostnader. Det skulle förhoppningsvisockså bli nya näringsetableringar. I rent ekonomiskatermer har det beräknats för E 20 att en motorväg påhela sträckan skulle ge en avkastning på perinvesterad krona - detta genom bättre trafiksäkerhetmed färre olyckor, kortare res- och transporttider ochandra förbättringar.Jag är helt medveten om beslut i juni1993, om en långsiktig inriktning av investeringar itrafikens infrastruktur. Beslutet innebar att väg- ochjärnvägssatsningar för totalt 88 miljarder skulle ge-nomföras . Det handlade ominvesteringar i stomjärnvägar för 32 miljarder, i riks-vägar för 40 miljarder, i länstrafikanläggningar för 9miljarder och i bärighetshöjande åtgärder för 7 mil-jarder. Till detta kom 10 miljarder för redan beslutademen då inte finansierade investeringar.Personligen tycker jag att dåvarande kommunika-tionsministern, , gjorde en god insats, inteminst genom den stora järnvägssatsningen. Men ocksåhan glömde . Regeringen ansåg då att ettslutligt ställningstagande till stamvägarna i sydöstraSverige skulle anstå till efter nästa revidering av in-vesteringsplanerna.Herr talman! För trafikanterna innebär en motor-väg ökad trafiksäkerhet och förbättrad framkomlighet.Ett stort antal trafikolyckor skulle kunna undvikas.Vad gäller miljön torde ingreppen bli mindre, efter-som man inte behöver ha så långa siktsträckor på enmotorväg.Herr talman! Jag vädjar till kommunikationsminis-tern att se över beslutet.Anf. 30 Kommunikationsminister ()Herr talman! sade att hontyckte att hennes partivän, förre kommunikationsmi-nistern, gjorde bra ifrån sig när det gällde utbyggna-den av infrastrukturen. Men inte ens i den stora ut-byggnadssatsningen fanns det utrymme för motor-vägsstandard genom . Det kanske beror på att det finns andralösningar på problemet med förbindelsen mellanStockholm och Göteborg.När vi talar om att det är viktigt med en bra väg-förbindelse mellan och , är detjust det som den har tagit ställ-ning till, dvs. att bygga ut i första hand väg 40 ochkoppla ihop den med E 4 i , för att därige-nom få den här Göteborgsförbindelsen på väg. Där-emot har prioriterat tågförbindelsen överSkövde, som också var inne på.Om man skulle fördela gracerna mellan länen -vilket jag tycker är litet konstigt i och för sig -betyder det att X 2000 går genom ochbilarna på . Det finns säkert de som tycker att detär en bra fördelning, därför att alla tycker inte att detär lika käckt att en massa bilar går genom länet.Jag tycker att motorvägar har ett berättigande, omdet är en hög trafikvolym. Men enligt prognoserna förde mest belastade delarna, vilket också nämns i inter-pellationen, beräknas trafikvolymen öka med 12 %.Då skall man veta att ökningen sker från en oerhörtlåg nivå. Även om trafikvolymen på ökar med12 % fram , kommer det inte att vara frågaom mer än 7 500-7 700 bilar . Jag tycker inteatt detta är någonting som självklart motiverar motor-vägsstandard.Det är oerhört viktigt att komma ihåg att motorvä-gar har sitt berättigande när det är stora trafikström-mar. Man skall inte i onödan använda pengarna till attbygga motorvägar.Anf. 31 ()Herr talman! Hela skall leva, säger vi ofta.Det handlar väldigt mycket om prioriteringar. Pro-gnosen är väldigt osäker, givetvis beroende påvilken vägstandard man har. Bilisterna väljer ocksåväg litet grand efter detta.Västsverige präglas av flerkärnighet. Det är sexstörre tätortsområden, och stora delar av befolkningenbor i mindre tätorter och på ren landsbygd.Det finns stor valfrihet när det gäller boende ochgoda möjligheter till rekreation. Men glesheten ledertill bilberoende.Det finns goda möjligheter att koppla väg- ochjärnvägstrafik till sjö- och luftfarten. Men standardengenom är för låg med hänsyn till denblandade tunga och lätta trafik som belastar vägen.E 20 har i länets perspektiv en viktig roll att fördelatrafiken mellan länets orter och , Mälardalenoch Bergslagen. Hamnar och järnvägsterminaler förgods finns i . och harockså järnvägsterminaler. Det är viktigt att kunna nådirektlinjer både inom landet och ut till kontinenten.Det finns en stor andel transportintensiv industri iSkaraborg, exempelvis i . finnsdet flera flaskhalsar i form av sträckor med hastig-hetsbegränsningar och trafikljus. Detta är mycketbesvärande för den tunga trafiken.