prot · GI09102 · 1995-05-10 00:00:00 — De föreslagna förändringarna i myndighets-strukturen är att betrakta som en ren omorganisationav en redan etablerad verksamhet.Fru talman! För ett fortsatt framgångsrikt föränd-ringsarbete på arbetsmiljöområdet och för näringslivetär det av stor betydelse att en internationellt sett hög-kvalitativ arbetslivsforskning kan upprätthållas i lan-det. I det rådande statsfinansiella läget och för attmöta de krav som ställs på forskningen är det nöd-vändigt att resurserna koncentreras till ett forsk-ningsutförande sektorsorgan. Utskottet bedömer attdet finns betydande samordningsvinster att göra medden nya forsknings- och utvecklingsmyndigheten.Härmed yrkar jag bifall till utskottets hemställanoch avslag på samtliga reservationer.Anf. 130 () replikFru talman! Jag vet att tiden är knapp, men jagmåste ändå ställa två frågor till är mycket glad att vi tycks ha en gemensamsyn på arbetsmiljöforskningens betydelse och inrikt-ning. Men det finns en sak som oroar mig. Jag försök-te säga det i mitt anförande. Hur skall vi garantera enlångsiktig finansiering av den forskningen?Christina Zedell använde just det uttryck som jagär så orolig för. Hon talade om det rådande finansiellaläget. Det var just motivet till att man kopplade fi-nansieringen till en arbetsgivaravgift. Detta var enprioriterad fråga. Den skulle hållas utanför våra vanli-ga finansieringssystem. Det skulle garantera att denhär prioriteringen skulle fortsätta även under tidermed svaga statsfinanser.Hur garanterar detta förslag, enligt mening, den långsiktiga finansieringen?Min andra fråga är: Varför kan inte socialdemo-kraterna tänka sig en uppbyggnad av en kunskapsbankkring de sämsta arbetsmiljöerna? Det är inte ett för-slag som kostar pengar, men det skulle sätta fokus påde arbetsplatser som producerar de flesta arbetsska-dorna.Anf. 131 () replikFru talman! Jag kan ha viss förståelse för en del avIngrid synpunkter. Men har trotsallt tidigare uttalat sig för principerna om en ökadbruttobudgetering av statlig verksamhet. Därför till-styrker utskottet nu förslaget om att de nya myndighe-terna skall finansieras helt över statsbudgeten.Det handlar om att vi måste ha ett grepp över sta-tens utgifter. Vad jag ser som viktigast i detta sam-manhang är att parterna ges ett reellt inflytande i dennya myndighetsorganisationen, och jag tycker att detsyftet är tillgodosett i propositionen.Jag är övertygad om att de arbetsmarknadspartersom är representerade kommer att aktivt delta i detfortsatta arbetet. Naturligtvis måste vi här i ,framför allt i arbetsmarknadsutskottet, följa utveck-lingen på det här området.Utskottet delar uppfattningen att vi måste tryggalångsiktig forskning. Vi utgår också från att regering-en återkommer med överväganden om hur en lång-siktig forskning skall tryggas.Anf. 132 () replikFru talman! svarade inte på minfråga om varför socialdemokraterna inte kan ställa sigbakom att vi bygger upp en kunskapsbank för attregistrera de sämsta arbetsplatserna, med den värstaarbetsmiljön. Jag riktar därför denna fråga återigen tillChristina Zedell.När det gäller parternas insyn och aktivitet i dennya myndigheten tror jag liksom kommer att vara aktiv. Detta är en helt priorite-rad fråga. Men vilken roll kommer parterna att få närdet gäller att åstadkomma finansiering av långsiktigforskning? Hur stor andel av budgeten skall mankunna disponera, och vad händer i tider av besparing-ar? Skär man ned på budgeten när allt är uppbundet ilångsiktiga projekt? Just detta är en fara. Häri liggerskillnaden med den nya finansieringsprincipen, enligtvilken finansieringen tas in i statsbudgeten. Detta harvisserligen inte något emot, men detinnebär att man släpper kopplingen till de reserverademedel som kom till därför att detta var en prioriteraduppgift, som skulle leva över konjunkturuppgångaroch konjunkturnedgångar och kvarstå mycket länge.Vi ser stora faror i att regeringen nu släpper dennakoppling.Anf. 133 () replikFru talman! Jag vill återigen bara understryka attutskottet på olika sätt måste bevaka att denna inrikt-ning följs.Vad beträffar arbetsmiljön vill jag bara understry-ka att vi inte har några avvikande uppfattningar närdet gäller vikten av att hitta olika vägar för att förbätt-ra arbetsmiljön. Som man mycket riktigt haranfört måste företagen ta sitt ansvar för att förebyggaarbetsskador och förbättra miljön på arbetsplatserna.Vi kommer säkerligen att ha anledning att återkommatill denna och många andra frågor i den fortsatta de-batten.Jag vill i detta sammanhang också ta upp företags-hälsovården. Det pågår ett beredningsarbete för att tafram åtgärder för att förbättra denna. Det är viktigt attvi nu på olika håll för en konstruktiv diskussion, så attvi kommer fram till bra lösningar i dessa frågor.Anf. 134 () replikFru talman! Vi har varit kritiska mot detta förslag,bl.a. därför att man i detta avviker från den princip förforskningspolitiken som fastlade för två årsedan, så att det blir risk för att arbetslivsforskningenisoleras från övrig forskning. Det har i vissa avremissvaren framkommit att man är litet orolig för attdet inte blir en fördelning av anslag till forskare ochforskningsinstitut efter ansökningar i öppen konkur-rens till rådet för forskning och utveckling.Jag vill ställa följande fråga till man för avsikt att låta forskare konkurrera omdessa medel, så att man kan få en högkvalitativforskning även inom detta område, eller kommer maninte att låta en fri konkurrens finnas inom dettaforskningsområde?Anf. 135 () replikFru talman! Jag vill för det första påpeka att viinte ser några motsättningar mellan propositionen ochden av aktualiserade principen att hu-vuddelen av den forskning som skall bedrivas i of-fentlig regi skall genomföras av universitet och hög-skolor. Den verksamhet som bedrivs i arbetslivs-forskningens sektorsorgan har utgjort och kommeräven att utgöra ett komplement till denforskning som bedrivs inom universitet och högsko-lor.Jag kan också erinra om några slutsatser som förtsfram i en utredning som gjordes 1990 för att se överarbetslivsforskningens inriktning, organisation ochfinansiering. Där konstaterades att arbetslivet är ettsvagt tema i den basfinansierade universitets- ochhögskoleforskningen. Som en avgörande fråga förarbetslivsforskningens kvalitativa och kvantitativautveckling angavs ett väl fungerande samspel mellanarbetslivsforskningens sektorsorgan samt universitetoch högskolor. Man konstaterade vidare att den lång-siktiga strategin bör vara att arbetslivsforskningenutvecklas i harmoni med de omfattande resurser somfinns vid högskolorna.När det gäller konkurrens har vi inga delade me-ningar om att en ny forskningsmyndighet skall utföraforskning i konkurrens med liknande forskning påannat håll.Anf. 136 () replikFru talman! Jag uppfattar det som positivt att detinte är några delade meningar mellan oss i konkur-rensfrågan. Jag har i min hand ett papper från Ar-betsmiljöfondens vetenskapliga råd, som består av ettantal professorer inte bara från utan ocksåfrån och . Man framför där oro för attdet inte kommer att bli en konkurrens på likvärdigavillkor utan att vissa delar av denna forskning kom-mer att gynnas.Om de är oroliga i onödan är ingen gladare än jag.Kan jag tyda svar så att det kommeratt bli en konkurrensutsättning och att man finnerforskningen inom arbetsmiljöområdet lika viktig somall annan forskning, så att den därmed ges sammaprioritet?Anf. 137 ()Fru talman! Mitt inlägg blir närmast en kort dekla-ration, som bygger på det särskilda yttrande som fyrapartier har fogat vid detta betänkande.Folkpartiet hör till dem som är kritiska till att re-geringen lägger fram förslag om genomgripande för-ändringar av arbetslivsforskningens organisation utanatt frågan är ordentligt beredd. Avsaknaden av re-missbehandling gör underlag ofullständigt.Genom att propositionen tagits fram i stor hast harsynpunkter från forskare och andra berörda intressen-ter inom eller utanför berörda myndigheter inte beak-tats. Som examensprov på beredning måste dennahantering ges ett dåligt betyg.Majoritetens talesman säger här att regeringenskall återkomma till olika frågor, och det bekräftar välintrycket av en undermålig beredning. Vi är dockberedda att acceptera en samorganisering av deforskningsutförande delarna av ,och Arbetsmiljöfon-den dels som ett led i saneringen av statens finanser,dels för att stärka möjligheterna till nära kontakt,samverkan och ömsesidig påverkan mellan forskningoch arbetsliv.Från sida kan vi acceptera att arbets-livsforskningen finansieras över budget och att Ar-betsmiljöfonden läggs ned under följande förutsätt-ningar:1. Att möjligheten till långsiktighet i forskning ochannan verksamhet, bl.a. den arbetsmiljöverksamhetsom bedrivs på arbetsplatserna, inte går förlorad.2. Att den inriktning som ställt sig bak-om att statlig verksamhet i görligaste mån skall redo-visas över budgeten fullföljs. Det var för övrigt ettskäl som regeringen angav då Arbetsmarkandsfondenavskaffades och kostnaderna för arbetslösheten redo-visades i budgeten.Folkpartiet kan med viss tvekan acceptera att de600 miljonerna från Arbetslivsfonden förs över tillstatsbudgeten för delfinansiering av höstens ekono-misk-politiska proposition nr 25, trots att vi medundantag för starthjälpen var kritiska till inriktningenav förslaget.Vi anser att pengarna skulle ha kunnat användasbättre, t.ex. för att understödja en expansion av nä-ringslivet, samt för bättre möjligheter att skapa före-tag runt uppfinningar och innovationer.Att nu regeringen tänker återkomma om finansie-ring av förslagen i höstens proposition understrykerdet berättigade i den kritik som då framfördes från vårsida, nämligen att förslagen saknade ett ordentligtekonomiskt underlag.Nu säger att man skall återkommai kompetensfrågorna. Hon gör en uppräkning som jagi och för sig inte har några invändningar emot. Det ärkloka och bra saker som hon säger.När det gäller forskning och nya upptäkter tror jagatt vi skall lägga till en dimension, nämligen att detgäller att dra slutsatser av det man redan vet om attundanröja uppenbara faromoment. Man kan till ochmed våga säga att sunt förnuft är en god stöttepelarenär vi arbetar med att undanröja dåliga arbetsmiljöer.Sammanfattningsvis är det vår uppfattning att detbehövs en sektorsbedriven arbetslivsforskning i lan-det. Vi godtar förslaget till ny organisationsstruktur påområdet.Jag tror ändå, fru talman, att det är viktigt att slåfast att det är angeläget att forskningsresultaten verk-ligen sprids och kommer till användning i arbetslivet.Jag instämmer i det sade på denpunkten.Vi menar att den omorganisering som företasinte får äventyra det stöd som kanali-seras till utbildningsinsatser och annan arbetsmil-jöverksamhet på arbetsplatserna. Det är annorlundauttryckt mycket angeläget att nå ut i forskningshan-dens yttersta fingertoppar.En väsentlig del av dessa insatser utgörs av ar-betsmiljöutbildning t.ex. i studieförbundens regi. Viförutsätter att de nya myndigheterna kommer att upp-rätthålla en bred samverkan med arbetslivet så att dennya kunskap som kommer ut av forskningen blir tillnytta för enskilda människor och för näringslivet istort.Med det yrkar jag bifall till hemställan i utskottetsbetänkande.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )23 § Tilläggsbudget till statsbudgeten /95 (prop. 1994/95:125)betänkande 1994/95:AU17Tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret1994/95 (prop. 1994/95:125)vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )24 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1994/95:224 Barns rätt att komma till tals25 § Kammaren åtskildes kl. 17.53.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 6 § anf. 37 (delvis),av talmannen därefter t.o.m. 15 § anf. 63 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m.19 § anf. 97(delvis) ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.