prot · GI0957 · 1995-02-08 00:00:00 — Varför skallinte också de med hjälp av ett ökat ansvarstagandehantera neddragningen av offentliga utgifter?Om vi skulle göra en fördelningspolitisk studieöver de moderata förslagen, skulle den visa att allaandra, förutom högavlönade och förmögna männi-skor, får dra det tunga lasset. Inte ett öre av de mode-rata sparförslagen drabbar högavlönade, kapitalägareetc. Den moderata krispolitiken är djupt orättvis!Bo Lundgren! Talar ni aldrig med vanliga männi-skor - vanliga löntagare?Anf. 111 BO () replikHerr talman! Visst talar vi medvanliga människor.Hela vår motion präglas av fördelningspolitiskttänkande. Hela vår motion är uppbygd - om SoniaKarlsson nu har läst hela - på uppgiften att skapaförutsättningar för alla de hundratusentals nya jobbsom för det första de som lider av arbetslöshet kan få.För det andra kan alla de andra som har jobb, mensom måste betala kostnaderna för arbetslösheten,avlastas kostnaderna. Detta var ett par exempel. Detkontrasterar starkt mot den bristande insikt som rege-ringen visar när det gäller att föra en politik som kanskapa nya jobb. Ni bedömer t.o.m. själva att arbets-lösheten kommer att vara i det närmaste år1998. Det är fullkomligt orimliga siffror.Vi konstaterar att ni inte har ett handlingsprogramför minskad arbetslöshet. Ni diskuterar hur den mas-sarbetslöshet som blev följden av 70- och 80-talensfinanskriser skall hanteras, i stället för att åtgärda den.Det är det som är problem.På samma sätt som det inte går att göra besparing-ar utan att det märks går det inte heller att höja skattenför vanliga människor utan att det märks för dem.Felet är att om skatten höjs för alla blir det inga lägreräntor. Därmed blir det sämre förutsättningar för att fåjobb och för att över huvud taget få ekonomin attvända.Det är tokigt att ta bort en karensdag och sänka er-sättningsnivån. Det drabbar mer dem som är lång-tidssjuka än de korttidssjuka. Men det väl också ettsätt för er att, precis som på arbetsmarknaden, slå vaktom dem som redan har arbete framför att hjälpa demsom inget arbete har. Jag är bekymrad över en sådansocialdemokratisk politik.Anf. 112 () replikHerr talman! Jag börjar med det som sades sist.Om det är tokigt att sänka ersättningsnivån och ta bortkarensdagen, måste det vara ännu sämre att godtasamma sänkning och införa . Den somhar låga inkomster klarar inte två karensdagar.Bo Lundgren och hans regering använde sig av re-ceptet att sänka skatterna. 45 000 företag gick i kon-kurs. Vi har knappast sett någon nytta med de sänktaskatterna. Det enda som egentligen hände var attstaten fick minskade inkomster.Vi har mycket aktiva förslag, och vi har ett särskiltprogram för att motverka arbetslösheten. Eftersom detfinns så många arbetslösa måste den första insatsenvara att vidta åtgärder mot arbetslösheten. Det ärfråga om ca 500 000 människor och en kostnad på ca42 miljarder kronor.Efter denna debatt kommer en aktiv näringspolitikatt debatteras. Där är en av de viktiga sakerna nyaföretag. De flesta nya jobben behöver skapas inomnäringslivet. Vi behöver se över riskkapitalförsörjningoch många andra delar. Vi har redovisat i finanspla-nen att detta är vad vi avser att göra.Anf. 113 BO () replikHerr talman! Det var just detta som kritiserade mig för. Vi ägnade oss åt att underlättariskkapitalförsörjningen för att se till att vi skullekunna få expansion i existerande företag och framväxtav nya.Det är detta som gör att Östgöten i går isin andraledare om jobben skrev att det är fråga omsvag näringspolitik. Per skall diskuterafrågan . Tidningen skrev också att det vidarekrävs att bl.a. dubbelbeskattningen av företagensvinster slopas samt att rätten att kvitta inkomster frånnystartade företag mot lön återinförs. Det finns någraljuspunkter inom ramen för den socialdemokratiskafamiljen. Det gläder mig oerhört mycket. Men detskrämmer mig att höra vad - ochtidigare - säger. De är så inne i val-handböckernas retorik. 45 000 konkurser var följdenav 80-talets politik.Inser inte att överhettningen, spe-kulationsekonomin, som gjorde att byggdesav byggarbetare med i månadslön, ökadekonsumtionen till nivåer som gjorde att fallet blev såstort? Antalet konkurser ökade långt innan vi vannnågot val. Men ni talar om vändpunkter.Om man skall ha en chans att klara uppgiften attvända utvecklingen och skapa jobb måste man ha ensjukdomsinsikt. Det är det som tyvärr inte präglarSocialdemokraterna.För mig är det oerhört centralt att vi envetet naglarfast vad som behövs för att skapa nya jobb. Det är enpolitik som först och främst sanerar de offentligafinanserna. Det skall göras på rätt sätt. Den endamöjligheten att skapa de hundratusentals nya jobben,som bidrar till att sanera finanserna och som hjälperde människor som lider av arbetslösheten, är att intehöja skatten på arbete med 36 000 miljoner. Folkbla-det Östgöten säger att det är fråga om dubbel skatt pådet som skall skapa jobben.Anf. 114 () replikHerr talman! Samhället är så komplicerat att detinte går att bara titta på en fråga. Vi diskuterar ensanering av ekonomi, och att det innebärmånga besvärande besparingar. Det drabbar vanligalåg- och mellaninkomsttagare.Bo Lundgren godtar gärna ersättningsnivåeri sjuk- och föräldraförsäkring och dessutom två ka-rensdagar. Han tycker t.o.m. att det är bra att indivi-derna deltar.Alla som omfattas av värnskatten är väl inte allaföretagare? Det finns ganska många moderater, , - t.o.m. jag har besökt under valrö-relsen - som anser det både rimligt och rätt att de kanvara med och bidra när ekonomiska läget är dåligt.Alla får hjälpa till.Jag vet att och jag har debatteratfrågan om överhettning tidigare. Men skall vi prataom riskkapitalförsörjning. Per Afrell framförde iDagens Nyheter att t.ex. förslaget att dub-belbeskattning skall slopas för att på så sätt göra in-vesteringar i aktier och företag mer lönsamt försvenskar är en liten pytteåtgärd som inte spelar någonsom helst roll i sammanhanget. Han hänvisar till detstora behovet av riskkapital. Ett av hans förslag för attöver huvud taget få tag på svenskt riskkapital var attförsta till tredje AP-fonden skall gå in på riskkapital-marknaden med ca 100 miljarder kronor.Vi är mer försiktiga i det socialdemokratiska par-tiet. Vi har föreslagit att AP-fonden skall gå in med10 miljarder, just för att underlätta för de små ochmedelstora företagen. Jag tycker att det borde varamer än gångbart. Det har av ideologiskaskäl sagt nej tack till.Anf. 115 () replikHerr talman! På samma sätt som runt i landet, gör jag sammalunda. Jag möterockså kritik för de besparingar, indragningar ochpålagor som vi har lagt ut på folket. Men jag får ocksåförståelse när jag diskuterar fördelningspolitiken.Men när jag inte får fullt gillande säger de som lyss-nar att det inte är riktigt bra. Egenavgifter som vältrasut belastar dem med låga inkomster värre än de medhöga inkomster. Det måste jag ge dem rätt i.Sonia ! Det är ju så - jag läste just uppför - att regeringen säger att de dispo-nibla inkomsterna för de sämst ställda hushållendrabbas värre än de i medelklassen. Därför är det såkonstigt, , när vi har samma grundupp-fattning, att ni inte står fast vid ert förslag från förravåren, nämligen att höja grundavdraget för de sämstställda.Det var ju regeringen som sänkte grundav-draget, vilket drabbade de sämst ställda. Då borde välVänsterpartiet och Socialdemokraterna tillsammanskunna återställa det som regeringen tog ifrånlåginkomsttagarna genom att höja grundavdraget medett par . Det kan finansieras om man inte iförtid återinför grundavdraget vad gäller den statligataxeringen - det var en av de få bra saker som denborgerliga regeringen gjorde.Regeringens värnskatt ger ;det är riktigt . Men genom att i förtidåterinföra grundavdraget medger ni en skattelättnadpå . Nettot av värnskatten blirbara två och en halv miljard kronor.Jag undrar också hur ni har råd med det här RAS-systemet. I , , får det mycketknepiga konsekvenser. Det betyder en halv miljon imånaden till för de nyanställningar som skallgöras på den fabriken, nyanställningar som man beslu-tat att göra. Varför skall få en halvmiljon kronor för sin somVolvo startar tillsammans med det företag som pro-ducerar bilmärket ? Dessa företag har pengarsom bara den.Anf. 116 () replikHerr talman! är det ju så att läste från sid. 51 i finansplanen. Men om manfortsätter att läsa finner man att det står litet mer tyd-ligt om skillnaderna. Den största nyttan för hushållenär om vi får i gång ekonomi, får människor iarbete så att de får sysselsättning, och om kommuner-na kan ha den verksamhet som de har . Det är sådet fördelar sig också; man kan inte läsa den endamening som läste.Lars frågar: Hur kan ni anta detta ny-anställningsstöd? Men, , i harvi fortfarande nästan 600 000 människor som är ar-betslösa. Det vi behöver göra är att så snabbt sommöjligt få ut så många människor som möjligt i vanli-ga arbeten. Det har tidigare i denna kammare sagts , i stället för att de människor som redan har arbe-te får arbeta mycket övertid, vill ge företagen en visspuff för att också nyanställa.Med den senaste uppgörelsen med ärdet ju ändå så att de stora exportföretagen och företagmed minst 500 anställda undantags. Så hur mycketVolvo i får kan vi kanske diskutera.Anf. 117 () replikHerr talman! Nej, , det kan vi intealls diskutera. Det är nämligen så att på är manmycket illistig. Som moderna företag har "divisionaliserat" sig med dotterbolag. i Udde-valla är ett helt eget bolag, som får varenda slant tillsig. Det är bara att ta emot. Det regnar från himlen.Och har stora skedar att äta med. Detta är vadregeringen gör.Det hade varit mycket bättre att rikta stödet så attdet bara gick till långtidsarbetslösa, till människorsom exempelvis varit arbetslösa , elleratt man lagt det som ett rekryteringsstöd för handi-kappade, ungdomar och invandrare, dvs. verkligtutsatta grupper på arbetsmarknaden. Det hade varitbra fördelningspolitik. , , är det intebra fördelningspolitik. Men jag och ju ha bra fördelningspolitik.Så sent som tyckte ju att det varit så stora påfrestningar för de sämstställda att de borde få en skattelättnad. Men har vi,och Socialdemokraterna, påfört desämst ställda ännu mer pålagor i form av egenavgifteroch minskade transfereringar. Då är väl dessa grupperi ännu större behov av en riktad skattelättnad.Vi har faktiskt inte skapat bättre ekonomiskt ut-rymme för de sämst ställda grupperna sedan den bor-gerliga tiden; låt oss vara ärliga och säga det. Och debehöver en riktad skattesänkning, något som man nugått ifrån. Jag förstår inte varför. I stället tidigareladesen skattesänkning för dem som tjänar över 200 000kr, så att dessa grupper fick en riktad skattesänkningpå . Det var dålig fördelningspo-litik, . Det är antagligen dessa skildabedömningar mellan oss två som gör att det finns tvåpartier, ett som är litet vassare och mer på bettet närdet gäller fördelningspolitik. Så enkelt är det nog.Anf. 118 () replikHerr talman! Där ser man vad lätt andra övertarordet vass i olika sammanhang.Jag vill återgå, , till att säga att detallra viktigaste är att få människor i arbete. Det ärnämligen så, att det borde finnas stora möjligheter attäven de långtidsarbetslösa får nytta av det föreslagnanyanställningsstödet. Nyanställningsstödet kan nämli-gen kombineras med det gamla rekryteringsstödet.Det borde göra det ännu lättare när det gäller att fåäven de långtidsarbetslösa i arbete.NäringspolitikAnf. 119 PER ()Herr talman! De senaste 25 årens ekonomiska ut-veckling i västvärlden har inte varit särskilt lysande.Vi har sett en ökande arbetslöshet och en avtagandetillväxt. Dess värre har problemen i varit ännuvärre än vad genomsnittet i övriga västvärlden visar.Vi har sett en väsentligt lägre tillväxt och även enbetydande arbetslöshet.Till vissa delar är detta beroende av politiska fel-beslut men också av en ökande konkurrens från låglö-neländerna, en konkurrens som inneburit mycket storaomställningar i det svenska näringslivet och i hela detvästeuropeiska.Vi har sett hur man konkurrensutsatt varenda en-skild komponent i industrin och därmed konkur-rensutsatt dem gentemot låglöneländerna. Det innebäratt många mindre kvalificerade jobb helt enkelt blivitutkonkurrerade till följd av högre löner i Västeuropaän i många andra länder runt om i världen.Problemen har ytterligare förstärkts genom en allt-för snabbt expanderande offentlig sektor i , iförhållande till det privata näringslivet. Uppe på dettahade vi en finanskris som allvarligt försvårade vårtläge.Jag vill inte att vi skall öka antalet låglönejobb iSverige. Det är inte mitt syfte. Jag vill gå så långt somatt säga att jag inte vill att skall bli ett låglö-neland utan ett land med bra betalda jobb och brabetalda produkter. Men det förutsätter att vi satsar påkompetensutveckling, teknisk utveckling och forsk-ning och ett starkt näringsklimat, som gör att Sverigemed svensk arbetskraft och svenska produkter kankonkurrera med många låglöneländer.Det innebär att svenska löntagare - om man skallha bra betalt - inte kan göra exakt samma saker somde gör i . För att ta ett näraliggande exempel frånmin egen valkrets: En tekoarbetare i , med70 kr/tim, kan inte göra samma sak som motsvarandetekoarbetare i södra , med /tim. Då lär manbli ganska mager i . Det är alltså fråga om måste "nischa" sig. Man måste ha högre kompe-tens och högre teknikinnehåll, för att därmed kunna tabetalt för det man gör. Det sitter inte i svenskheten attha bra betalt utan i kompetensen och i teknikinnehål-let.Därför gör de förändringar som skett i nä-ringsklimatet mig djupt bekymrad. Regeringen försö-ker budgetsanera genom skärpt beskattning på företa-gandet, på riskkapital, på nya företag, nämligen på detsom skall bygga upp och som skall skapatillväxten för att sanera budgeten.Kortsiktigt kan höjda skatter på företagande, påriskkapital, innebära minskat budgetunderskott. Men ilånga loppet skär man av tillväxten, de expanderandeföretagen - de som skall sanera statsfinanserna ochdärmed skapa de nya jobben.I valrörelsen var vi ense om att det behövdes500 000 nya jobb i näringslivet och att de skullekomma från privat sektor. Men för att få detta harbeskattningen av avkastningen på riskkapital fördubb-lats; den är dubbelt så hög som på lånekapital. Ratio-nella svenskar blir då, med en mycket hög skuldsätt-ningsgrad i företagen, föga riskbenägna, vilket skuldsatta företag.Vi har fått högre beskattning av reavinster, förmö-genhetsskatt, som egentligen är fel ord. Det är juegentligen en straffskatt på riskkapital i och med attdet i princip bara är den delen av förmögenheten sombeskattas så.Vi har fått högre skatt på bolagen. Det är det som ipraktiken diskriminerar svenskt kapital jämfört medannat kapital.Men man har inte nöjt sig med detta. Man vill nuta bort karensdagarna, med åtföljande problem i syn-nerhet i småföretagen. Man återinför nya regleringar iarbetsrätten, som är direkt riktade mot de minsta före-tagen i , som allvarligt försvårar sysselsätt-ningen och återhämtningen i ekonomin.Som en följd av den nya hårda beskattningen harman sagt att man är beredd att släppa losspengar från AP-fonderna, dvs. statliga pengar, för attdärmed kunna fylla upp hålen i företagen. Man äralltså tillbaka i den gamla fondsocialistiska debatten.Nej, herr talman, om långsiktigt skall kla-ra vår tillväxt, de nya jobben och de nya föreetagenmåste varje enskild del i vår ekonomi och vår politikvara konkurrenskraftig. Vi måste ha skatter som ärjämförbara med våra konkurrentländers. Vi måste haen forskning och utbildning av arbetskraft och pro-dukter som ligger högre än i omvärlden för att kunnamotivera bra löner i . Vi måste ha ett välfärds-system som är effektivt. Vi måste använda informa-tionsteknologin för teknikspridning och kunskaps-spridning och därmed även kunna vässa det svenskanäringslivets konkurrenskraft.När karensdagen infördes blev svensken nästanöver lika frisk som tysken. När vi fick sammabeskattning av riskkapitalet blev svensken lika spar-sam som centraleuropén. Signalsystemet fungeradealldeles utmärkt. Därmed kan man inte, om man villha fler företag och fler arbetstillfällen i privat nä-ringsliv, chockhöja skatten på riskkapital och på bo-lagen och därmed skapa förutsättningar för ny stagna-tion och nya problem på litet sikt.Anf. 120 ()Herr talman! behöver både fler företagoch fler företagare. Därför är det angeläget att skapabra förutsättningar för både företagen och företagarna.För att skapa sådana förutsättningar är det viktigtatt vi lär oss av misstagen spekula-tions- och inflationsekonomi. Följderna av dennapolitik har vi alla kunnat skåda under de senaste åren.Fastighetskriser, finanskriser, industrikriser och denvärsta arbetslöshetskrisen i modern tid har vi fåttuppleva under de senaste åren.Vi vet också att fallet i den svenska ekonominkom redan 1989-1990. Hjulen slutade då plötsligt attrulla, och vi klarade inte att sälja våra varor, varkenpå hemmamarknaden eller internationellt. Vi hadehelt enkelt straffat ut oss. Många företag slogs ut, ochvi förlorade många industriarbetstillfällen.När fyrklöverregeringen kom till makten varden svenska ekonomin i fritt fall, och över 1 000personer varslades om uppsägning från sinajobb. Därför blev det ett strävsamt arbete för fyrklö-verregeringen att påbörja arbetet med att återupprättaSverige som en företagar- och industrination.Man vidtog en rad åtgärder:Man sänkte tillväxthämmande skatter och avgifter,inte minst för småföretagen.Man förbättrade riskkapitalförsörjningen där detfanns statligt engagemang. Bl.a. inrättades Industri-och nyföretagarfonden. De reformerade utvecklings-fonderna fick utökat kapital. Riskkapitalbolag bilda-des, och innovationscenter för uppfinnare och innova-törer inrättades.Man reformerade arbetsrätten så att den blev an-passad till småföretagen.Man förbättrade infrastrukturen.Man förbättrade forskning och utbildning.Man förbättrade regionalpolitiken, vilket gavmöjlighet till många nya jobb i hela landet.Alla dessa insatser ledde även till ett bra resultat.Jag kan nämna att det var över1 000 personer som fick jobb . Det var ettallmänt positivt företagsklimat vid regeringsskiftet iseptember 1994.Det som har hänt därefter är inte särskilt upplyf-tande. Alla återställare som har försämrat näringskli-matet kan inte ha varit ägnade att skapa fler jobb.Jag vill citera vad regeringens eget näringslivsrådhar uttalat om regeringspolitiken:"Den socialdemokratiska regeringens politik ärhelt klart kontraproduktiv ur företagens synvinkel. Föratt lägga grunden för nya företag och nya arbetstillfäl-len gäller det att släppa loss näringslivet och intebegränsa våra utvecklings- och förändringsmöjlighe-ter.Så ser alltså näringslivet på regeringens politik.Att höja skatter och avgifter på företagande, att rivaupp den mycket begränsade reformeringen av arbets-rätten, att lägga 5 miljarder på att införa ett kortsiktigtgenerellt stöd för nyanställningar är kontraproduktivtoch kommer att försvåra en positiv utveckling, inteminst för våra småföretag.Vad näringslivet vill och behöver är långsiktigtstabila och bra spelregler. Jag vill hålla med nä-ringsministern om vad han skriver i budgetpropositio-nen, nämligen att politiken måste utformas med siktepå att skapa goda villkor för företagen att investeraoch expandera. Men detta uttalande är mycket mot-stridigt, med tanke på vad regeringen de facto haruträttat efter valet i fråga om s.k. återställare ochförsämringar för företagen.Fyrklöverregeringen lade grunden till en sådanpolitik som näringsministern beskriver. Men tyvärrhar många delar av den politiken försämrats av dennya regeringen.Det finns också bra inslag i budgeten. Att nä-ringsministern aviserar införande av riskkapitalavdragär bra. Jag hoppas att det skyndsamt kommer ett kon-kret förslag om detta.Från sida vill vi bygga vidare på enlångsiktig och stabil näringspolitik, som också gervaraktiga jobb.Skatte- och avgiftspolitiken måste inriktas på attge framför allt småföretagen bra villkor. Vi vill därförfrån sida kraftigt sänka arbetsgivaravgifternaför småföretagen. Detta skulle ge ett långt bättre utfallän vad som kommer att bli fallet med nyanställnings-stödet, som ju framför allt gynnar anställningar som imånga fall ändå skulle ha kommit till stånd.Vi vill också ytterligare förbättra riskkapitalför-sörjningen. Vi vill återinföra kvittningsrätten. Vi villinföra en företagsgaranti som kan ge nystartade före-tag både garantier för lån samt mentorskap i inled-ningsfasen. Vi vill vidta ytterligare åtgärder för kvin-nors företagande. Vi vill satsa mera resurser på kom-petenshöjande åtgärder. Vi vill fortsätta med en aktivregionalpolitik.Vad jag dessutom gärna skulle vilja trycka på ärförädlingen av våra svenska råvaror, inte minst skogs-råvaran. levererar vi mycken bulkvara från in-dustrin. Här finns många möjligheter till ytterligareförädling och många nya jobb. Jag skulle vilja fråganäringsministern vilka åtgärder han kan tänkas vidtaför att få till stånd ytterligare förädling t.ex. inomskogsnäringens område.Slutligen, herr talman, vill jag än en gång under-stryka vikten av att vi för en politik som skapar godaförutsättningar för de små och medelstora företagen ihela landet. Endast därigenom kan vi skapa de nöd-vändiga, nya och varaktiga jobben och en ekonomi ibalans.Anf. 121 ()Herr talman! Ingen uppgift i svensk politik denärmaste åren är viktigare än att avvärja hotet om enhög och bestående arbetslöshet. Socialdemokraternahar dock för länge sedan glömt vad man gav sken av ivalrörelsen - ett Folkhemssverige med arbete åt alla.Numera talar man med små och otydliga bokstäverom en arbetslöshet i närheten av även i slutet avdetta sekel. Man kan undra var gränsen går för poli-tisk manipulation och svikna löften.Ibland verkar det som om också socialdemokra-terna har insett att företagen och näringslivet är vikti-ga för att skapa livskraftiga jobb och få ner statsskul-den. Man pratar vackert om näringsliv och företagmen visar ingen insikt om vad dessa kräver. Rege-ringen envisas i stället med att införa sina"återställare" och gör livet surt för dem som skallleverera de nya jobben, nämligen småföretagarna.Socialdemokraterna riktade osvikligt in sig på att ökakrånglet, höja skatterna och ta bort de viktiga arbets-rättsreformerna.Hur kan socialdemokraterna få någon enda männi-ska att tro att höjd arbetsgivaravgift, återinförd dub-belbeskattning eller borttagen kvittningsrätt skall göraföretagen mer benägna att investera och expandera?Eller hur har man räknat ut att återinförd gammalstelbent arbetsrätt, som motverkar nyanställningar,skall stimulera och uppmuntra en arbetsgivare attanställa fler människor i sitt företag?Å andra sidan satsar regeringen i budgetproposi-tionen - som bara är 5 - påett bidrag till industrin, just , när konjunkturensedan en tid har vänt och företagen anställer somaldrig . Svenskt näringsliv har inte begärt ochbehöver inte heller detta bidrag. Däremot begär manvettiga spelregler och villkor att konkurrera utifrånoch även ett politiskt ledarskap som inte ändrar spel-reglerna efter varje mandatperiod.Hör t.ex. vad , VD, sägerom s-politiken från näringslivsperspektiv: "Den soci-aldemokratiska regeringens politik är helt klart kon-traproduktiv ur företagens synvinkel. För att läggagrunden för nya företag och nya arbetstillfällen gällerdet att släppa loss näringslivet och inte begränsa vårautvecklings- och förändringsmöjligheter". Hans kritikgår ut på att samtliga åtgärder är fel i sak och fel i tid.Nej, det är sannerligen inte fler återställare somsvenskt näringsliv behöver nu - snarare är det dagsför antabus mot regeringspolitiken.Herr talman! Företag förutsätter företagare. Dennaenkla sanning har socialdemokraterna aldrig kommit inärheten av att förstå. Det är den lilla, enskilda män-niskan som kan tänka en tanke och förverkliga en idé,och ger vi henne dessutom en fast punkt kan honrubba världen.Vår politik grundar sig på tron att varje människahar kapacitet att utvecklas och att skapa. Det måstedärför finnas ett klimat i samhället som uppmuntraroch tar till vara de idéer som föds.