prot · GJ0919 · 1995-11-08 00:00:00 — Därför tycker jag att dettaär ett viktigt samtal, även om jag självfallet stöderinnehållet i betänkandet.Carl-Johan menar att kommande genera-tion här i inte kan föra sådana här intressan-ta samtal om . Men det tror jag visst, för Bibelnär inte bok på något sätt. Den ärmycket äldre och täcker en mycket bredare kultur, ochdet är fler som förvaltar den. Jag kan därför tänka migatt kommande generationer i också kommeratt diskutera bibelöversättningar.Det finns ju inte bara en tolkning. Det finns egent-ligen inte en enda enhetlig bild i , inte ensnamnet på . Att därför tro att man vare sig i för-ord eller i en uppslagsdel skall kunna förklara dessakomplexa sammanhang är naturligtvis alldeles omöj-ligt.Vad vi i stället skall göra, både män och kvinnor,är att läsa på ett nytt, feministiskt sätt för attupptäcka mångfalden. Det finns t.ex. många kvinnor iBibeln, t.ex. den allra första kvinnan som ger ettpersonligt namn. Den första kvinnan är givetvis enkvinna, nämligen som dessutom är icke-hebré.Hon talar om som seendets Gud.Läser man om , mamma, får manen massivt annorlunda bild av den judiska tron än vadmännen ger, för att inte tala om som är unik ien massivt sluten, manlig och judisk värld. Det är såBibeln, såväl som andlig och helig text och som kul-turmaterial, kan berika vårt tänkande. Det finnsmånga fler exempel på sådana här rika förebilder.Man kan och skall läsa med många synsättoch ur olika vinklar. Lösningen finns alltså inte i ettperspektiv. När reservanterna skriver "den bibliskakvinnosynen" är man alldeles snett ute, för det finnsinte en syn. På alla områden finns det en mångfald avsynsätt.Därför skulle jag vilja uppmana oss till nyläsningoch nytolkande samt en spännande resa in i den riktmöblerade och kulturella värld som är.Utskottets hemställan i betänkandet tycker jag attvi skall bifalla.I detta anförande instämde ().Anf. 155 ()Herr talman! Det har sagts många kloka ord, ochvi är många på talarlistan i den här har arbetat ganska länge, se-dan 1972 som framgår av betänkandet. Den torde bliklar . kommer en helbibel ut för förstagången på mycket . Jag kan upplysa om att denförra arbetade , vilket ärlitet än vad nuvarande kommission kommeratt arbeta.Kommissionen är, som också har påpekats, enstatlig utredning, dvs. När gamla testa-mentet kommer ut kommer det att stå SOU99:följt av någon siffra. Detta är unikt för . Detfinns inget annat land i världen som ger ut en bibelö-versättning i form av en statlig utredning. Detta ärförmodligen också sista gången det sker. Det görockså att denna liksom alla andra statliga utredningarhar direktiv att följa.De ursprungliga direktiven som fortfarande gällerär skrivna av . Hon var ju inte särskiltkänd för att vara mot kvinnor såvitt jag kan förstå.Det är dessa direktiv som vi följer i Bibelkommissio-nen. Jag har nämligen haft förmånen att få vara med styrelse under de senaste tioåren.Av direktiven framgår hur vi skall översätta Bi-beln, vilket språk som skall användas och vilka hän-syn som skall tas. Framför allt är det fråga om envetenskaplig översättning. Man får alltså inte ta hän-syn till vissa trender och tendenser i tiden, utan över-sättningen skall vara vetenskaplig. Det är viktigt attbetona den vetenskapliga integriteten. Det är vårafrämsta språkforskare på det här området som ingår . Till sin hjälp har de många avvåra främsta författare. , som inte ärhelt obekant, har varit med och översatt i tio år.Vidare ingår , vår kanske mestkände internationelle poet just , och den mest kändaöversättaren på författarsidan nu är väl Gun-BrittSundström.Gun-Britt har i skrivitett par artiklar just i frågan om kvinnosynen, som jagvill rekommendera till läsning, där hon tar upp alla deproblem som vi tar upp och anledningen till atthon inte förordar ett förord.Kvinnosynen i är inte så entydig, somSahlberg alldeles riktigt sade, utan den är ganskamångtydig även i . Några av talarnahär citerade , och jag kan rekommen-dera allra sista kapitel, kapitel 31.Det innehåller en utomordentlig hyllning till kvinnan,kanske den vackraste som finns i hela . Denfinns också med i Gamla gav ut en provöversättning avPsaltaren . Det är den mest lästaboken, inte bara i utan i hela bi-beln. Det finns ingen negativ kvinnosyn i ,som alltså läses mest i Bibeln.Om man ser till den religion som har det som vikallar för som sin viktigaste ur-kund, judendomen, kan man inte påstå att judendo-men på något vis diskriminerar kvinnor. Judendomenhar många starka kvinnliga personer inom politiken,kulturen och även i religionen.Om skulle vara entydigt kvin-nofientligt, skulle judendomen förtrycka kvinnor.Men det gör den faktiskt inte.I tar vi till oss dessa synpunk-ter. Feministideologer deltar då och då och informerarom sin syn på översättningen av , vilket vi tartill oss.Vad det gäller nu är om skall ha ett förordeller inte. Det är ju flera som har förordat ett förord,medan andra som företräder utskottets majoritet intetycker att det skall vara ett förord.Skillnaden mellan ett förord och en uppslagsdel ärminimal. Skillnaden är egentligen bara placeringen.Förord står ju rimligtvis först. En uppslagsdel behöverinte alls omfatta färre ord eller vara mindre voluminösän ett förord. Det kan vara precis tvärtom. Vi kommeri att arbeta med uppslagsdelen -om det inte här blir ett beslut som innebär ändradedirektiv - som kommer att innehålla en utförlig be-skrivning av olika kvinnosyner,för det finns ju inte bara en kvinnosyn. Det har viredan sagt att vi skall göra, och det tycker jag räcker.Vad man då kan kräva är att denna uppslagsdel skallkomma först. Jag ser inte någon större skillnad i attden kommer som nummer tre i bokstavsordning elleratt den kommer först. Innehållet kan bli exakt det-samma.Därför vill jag att vi röstar för utskottets hemstäl-lan i betänkandet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattas efter 13 §. )13 § betänkande 1995/96:TU1InformationsteknikAnf. 156 ()Herr talman! Jag vill anmärka att vi är historiska genom att vi nu skall diskuteraett betänkande om informationsteknik.Vi har självfallet diskuterat informationsteknik imånga olika sammanhang tidigare, i denna kammareoch i olika utskott, men det här är första gången somvi har ett självständigt betänkande. Det är verkligenspännande att vi har kommit så här långt i dessaframtidsfrågor. Vi har mycket att hämta i de här frå-gorna.Det är ett nytt levnadsmönster som vi nu kan utrö-na och utforma. Vi går från industrisamhället tilltjänste- och kommunikationssamhället. Här finnssjälvklart en mycket stor potential, en stor möjlighet,för landet som helhet att hänga med.I våras hade jag möjlighet att vara med på G 7-mötet i . Man visade där all tänkbar ny infor-mationsteknik. På alla möjliga sätt visade man vad ITär och vad den går ut på. Man visade hur det går attlagra, överföra och bearbeta information samt huravstånd på det här sättet kan krympas.De samlade G 7-länderna visade att man redan nuhar kapacitet att informera varandra över stora av-stånd. Olika sammanträden kan hållas, oavsett var itiden man finns i respektive land. Detta är verkligeninspirerande.Jag är helt övertygad om att vi från svensk sidakommer att kunna hänga med i denna tekniska ut-vecklingen. Anledningen till att jag kan säga det såbestämt är självklart att vi inom telefoniområdet vil-ken kapacitet har. Det skall vi naturligtvisfortsätta med.Vi har en bred samsyn i dessa frågor, vilket fram-går av betänkandet. Jag är glad över att de här frågor-na också finns med i den regeringsförklaring som densocialdemokratiska regeringen avlämnat och över atten nationell handlingsplan skall tas fram som visarhur man på ett samlat sätt kommer att tackla de olikafrågorna och hur man skall ta tag i de olika möjlighe-terna.Naturligtvis är också risker förenade med den härnya tekniken. Det finns t.ex. stora risker för en even-tuell ny kriminalitet. Här behövs ett förebyggandearbete i ett tidigt skede. Det är därför viktigt att i densamlade nationella handlingsplanen ta upp olika frå-geställningar.Vi skall krympa avstånd. Det är viktigt att det skerockså inom gränser. Därför har informations-tekniken oerhört stor betydelse från regional aspekt.Det finns helt klart många fina exempel redan nu påvad som är på gång. Tack vare informationsteknikenkan man vara aktiv och ha verksamhet i glesa områ-den. Detta välkomnar vi verkligen.Men jag är självklart oroad över att inte alla somkan använda denna teknik får samma förutsättningarprismässigt. I reservationen i betänkandet pekar jagoch en miljöpartist på detta. Det är alltså viktigt attalla har samma förutsättningar, även prismässigt.Jag vill fråga om Socialdemokra-terna verkligen tycker att det är rättvist att det ärolika taxesystem, att det är olika anslutningstaxorberoende på var i landet man befinner sig. Ett företagi min hemkommun, - eller i Los, som är ännuglesare - har högre anslutningsavgift än företag påtätare orter, t.ex. i Stockholm.Vi i tycker inte att det är rättvist. Vi villdärför få fram en enhetstaxa även vad gäller fastaanslutningsavgifter. Detta anser vi vara viktigt, sär-skilt för den regionala utvecklingen. Därför vill vi attregeringen tittar på detta och tar fram en lösning.Jag yrkar bifall till reservationen.Anf. 157 ()Herr talman! Inom IT- och ADB-tekniken och ut-vecklingen på de områdena finns det en enorm poten-tial bl.a. för glesbygden. Människor och företag iexempelvis , och kan få en chans att konkurrera på någorlundalikvärdiga villkor på ett helt nytt sätt jämfört medtidigare. Det gäller inom många branscher. Detta harunder det utgjort en reell faktor förmänniskors möjligheter att bo kvar i många gles-bygdskommuner, t.ex. i inland.En av de branscher som trots allt har vuxit är justinformationstekniken i exempelvis , Vilhelminaeller . Jag skulle kunna nämna mångakommuner.Tjänstesektorn och IT har ofta en stark kopplingtill telenätet. Utan ett väl fungerande och konkurrens-kraftigt telenät fungerar det inte. Ett av problemen idenna utveckling är just att det händer så mycketinom den här tekniken. Redan efter måsteman skaffa sig en helt ny teknik för att vara konkur-renskraftig.Ny teknik installeras ju först i storstäderna och sisti glesbygden. Många glesbygdsföretag just inom in-formationstekniken har problem därför att de kommerför sent in i den nya tekniken. Det är svårt att varakonkurrenskraftig på grund av nämnda eftersläpning.Det tycker jag att vi måste försöka göra något åt. Detär klart att detta kostar en del, men det är också oer-hört mycket värt om vi kan få någorlunda rimliga ochrättvisa villkor över Sverige.Sedan handlar det om priset. Telenätet är inte till-gängligt till samma pris för alla. Här kommer vi in påISDN. Dessutom kostar telenätet faktiskt olika. IStockholm kan ca 1 miljon abonnenter nås till lägstataxan, medan det i rör sig om kanske5 000 eller färre.Frågan är om vi inte skulle kunna göra något åtdetta. En möjlighet när det gäller ISDN är att genomett riksdagsbeslut uppdra åt regeringen attåstadkomma en förändring på detta område och attåterkomma till med förslag. Jag tycker attvi skall försöka utnyttja det tillfället för att ge gles-bygden de möjligheter och resurser som man därfaktiskt behöver för att kunna konkurrera på likavillkor och för att slippa vara bidragsberoende påmånga olika sätt, vilket man annars riskerar att vara.Sedan vill jag hälsa välkommenhem.Slutligen yrkar jag bifall till reservationen.Anf. 158 ()Fru talman! loggar vi in . Det är fak-tiskt ett historiskt beslut som vi skall fatta . Riks-dagen har tidigare inte fattat några liknande beslut omIT-frågor. Det har tidigare skrivits en hel del frånolika regeringar, men har inte fattat någrabeslut om IT-frågor tidigare, och därför är detta etthistoriskt beslut. Jag tror att det får mycket stora kon-sekvenser för tekniksprånget på kommunikationsom-rådet. Detta är lika omvälvande som när järnvägenbyggdes ut . Men det är möjligt attdetta är en ännu större uppgift in i IT-samhället ochkunskapssamhället.Varför har vi inte fattat några beslut tidigare? Detberor på att det inte är som tekniken harblivit möjlig, så att vi kan starta upp de elektroniskajärnvägarna. Detta blev möjligt först för ett par sedan.Detta beror på att , tidigare , har varitså framgångsrikt och förutseende och har byggt utledningarna på ett alldeles förträffligt sätt.Vi menar att detta har en enormt stor betydelse föralla områden. Det kommer att ändra människors re-semönster. Det kommer att ändra människors möjlig-heter till arbete och ge dem flexiblare möjligheter påarbetsmarknaden. Det kommer också att ge människormöjligheter att delvis arbeta hemma. Människor kanockså från hemmet följa med i multimedier med före-läsningar för högskolan, osv.Detta är en utmaning för oss, och det är en utma-ning som innebär mycket spännande för framtiden.Det är också ett tryggt samhälle som vi kan gå in i närvi löser dessa knutar.Men det är klart att vi inte kommer att sluta resabara för att vi kan kommunicera med varandra viadatornätet. Vi kommer självklart att resa mycket iframtiden också. Vårt behov av sociala kontakterkommer att vara precis lika stort som dethar varit . Vi vill träffa varandra, vi vill ha ettsocialt utbyte, och vi vill ha ett kulturellt utbyte medvarandra. Vi kommer därför att fortsätta att resakroppsligen. Vi kommer också även attbehöva transportera varor, eftersom det inte går attanvända de elektroniska järnvägarna till det.Vi kan alltså öka möjligheterna att koppla upp ossmed kompisar i , i eller i Stockholmoavsett om vi bor i , i , i ,eller i , där jag bor. Allt detta blir möjligt ioch med att vi fattar dessa beslut.Vi har haft en mycket stor samsyn i utskottet, vil-ket är mycket bra. Alla har varit mycket överens omvad dessa möjligheter ger. Utskottet har tittat på alltsom pågår, och har många utredningar pågång och kommer att återkomma i den här frågan.Jag kan lugna dem som anser att vi borde fattabeslut om de orättvisa taxorna. Regering-en har ansvaret för att alla skall ha möjlighet att ta tillsig nätanslutna tjänster. Regeringen kommer redanunder våren att återkomma med förslag och IT-strategi.Jag kan göra en annan koppling till järnvägen.Järnvägen byggdes inte heller ut på en gång. Man kanju tycka att det var orättvist då, men det har ju löst sigmed tiden. Jag vet att människor är otåliga nu när detgäller denna utbyggnad. Men vi får ha litet is i magenoch vänta ut denna utveckling.Vi i har lyckats mycket bra jämfört medalla andra länder. har en utbyggnad på iISDN-nätet, dvs. integrerad service digital network.Det är mycket bra om man jämför med alla andraländer. Jag vet alltså att människor är mycket otåliga,men vi kommer att återkomma i denna fråga.Vi skriver att vi skall ha ett rundare ochatt regeringen kontinuerligt skall göra en uppföljningav dessa taxor. Jag tror därför att jag kan lugna allasom känner oro i denna fråga. Men självklart skalläven jag vara på min vakt och se till att regeringenåterkommer. En regional balans är ju en förutsättningför att människor skall kunna hänga med i detta. I ochmed detta anser jag att motionärerna har blivit tillgo-dosedda.Vi skall också öka nåbarheten med denna teknikgenom att göra en nationell telekatalog. Ett arbetepågår nu med att ta in alla adresser av olika slag -olika typer av telefoni, E-postadresser, osv. Dennakatalog kommer att finnas tillgänglig både på papperoch elektroniskt.Vi i har sagt att vi är det mobilte-lefontätaste landet i världen. har tydligen Norgegått om oss. Men vi är i ledningen när det gäller mo-biltelefoner. När det gäller IT-utvecklingen är vi ock-så i ledningen. Det är några länder som har mer ut-bredda linjer än vi. Men vi har ett mycket högt temponär det gäller att arbeta fram de nya linjerna.Många är väldigt intresserade. Intresset för att ägaen dator för att kunna arbeta hemifrån och för attkunna koppla upp sig på Internet är mycket stort iSverige jämfört med andra länder. Och vi vill varadelaktiga.Alla kan emellertid ännu inte surfa på nätet, vilketkan innebära en oro. Det får ju inte vara ekonomin,utbildningen eller könet som delar befolkningen närdet gäller vilka som vill och kan jobba med informa-tionsteknik och vilka som ställs utanför. Vi måstearbeta med att utbildningsnivån höjs. Möjligheternabåde för kvinnor och för äldre, som ännu inte harvelat ta till sig den nya IT-tekniken, måste öka. Därförär detta en demokratifråga. Vi måste se till att dettablir en självklarhet för alla. Och det skall vara ensjälvklarhet både i hemmen, på jobben och på utbild-ningsorterna. Det skall alltså vara en självklarhetredan från och t.o.m. på dagis - vissadagis gör nu försök - så att detta blir en naturlig del iundervisningen.De som får denna möjlighet får ett mycket stortförsprång gentemot dem som får komma i efterhand,kanske i slutet av gymnasietiden, och dem som överhuvud taget inte har fått möjlighet till denna utbild-ning. Detta ser vi mycket stor anledning att återkom-ma till när vi skall ge ett kunskapslyft. Rege-ringen har sagt att den skall återkomma både i skriv-ningen om IT-tekniken och i den nu framlagda pro-positionen för att lyfta till ett informations-och kunskapssamhälle. Då gäller det alla, oavsettålder, kön och var man bor.Jag vill sluta med att säga att även om kvinnornaän så länge inte har tagit till sig detta lika mycket sommännen, så vet jag att kvinnorna är på gång. Och detär kvinnorna som kommer att ta till sig den nya tekni-ken. Det är också kvinnorna som har möjlighet att fåmånga av de jobb som IT-tekniken kommer att skapai framtiden.Det är bra att vi har ett ordentligt försprång förede andra länderna. Men det kan också vara nackdelarmed ett sådant försprång och med en öppen marknad.Andra aktörer kan träna på vår marknad innan vi kanträna på deras. Det måste vi också se över och åter-komma till, så att vi har möjlighet att expandera närstörre marknader öppnas. Jag vet att regeringen åter-kommer i den här frågan. Vi kommer också att följafrågan , både och under helamandatperioden.Anf. 159 () replikFru talman! Jag håller med om attdet här får stora konsekvenser för hela vårt sätt attleva, verka och hålla oss konkurrenskraftiga. Det harjättestor betydelse att vi nu utvecklar möjligheternamed informationstekniken.Jag kan också hålla med om att dethär är en oerhört stor demokratifråga. Man får disku-tera den här frågan på alla nivåer, inte minst på ut-bildningssidan. Man måste ge alla människor sammaförutsättningar att lära sig och ta till sig den nya tek-niken. Den här tekniken möjliggör fler flexibla lös-ningar. De gagnar inte minst kvinnorna, som MonicaGreen var inne på. Där håller jag med.Jag tycker också att det är mycket bra och angelä-get att regeringen har olika arbeten på gång och attregeringen kommer tillbaka med en samlad IT-strategi . Men det jag tycker att vi måstekunna diskutera och markera tydligare från riksdagenssida är just orosmomenten. Får alla människor till-gång till den här tekniken på samma villkor? På denfrågan tycker jag att det är svårt att svara ja i dag.Priset för att komma åt nätet har satts olika.Självklart är nätet väldigt bra utbyggt, med 90 %redan i dag. Men det är inte riktigt där problemetligger. Mina frågor till när hon sägeratt hon kan lugna med att de här frågornaockså skall belysas av regeringen under våren 1996blir: Kommer prisfrågan att finnas med? Kommer detatt presenteras en lösning, så att alla delar i vårt landfår lika möjligheter att ansluta sig till ISDN-nätet?Anf. 160 () replikFru talman! Jag börjar med att yrka bifall till ut-skottets hemställan, det kan vara lämpligt.Till vill jag säga att vi faktiskt harskrivit i vårt betänkande att vi utgår från det ansvarsom regeringen har för ett fungerande kommunika-tionssystem. I det ansvaret ingår uppgiften att se tillatt nätet utnyttjas på ett samhällsekonomiskt effektivtsätt och att alla medborgare får tillgång till nätanknut-na tjänster på likvärdiga villkor. Eftersom vi förutsät-ter det kan vi också förutsätta att regeringen åter-kommer i den här frågan.Anf. 161 () replikFru talman! Jag undrar om riktigtförstår hur allvarlig den här frågan är för glesbygden iSverige. Det handlar både om situationen för företagoch, som hon själv var inne på, om demokratifrågan.Jag själv bor i glesbygden ganska långt upp iNorrbotten och sitter i riksdag. Där har vi ettsystem med hemdatorer som innebär att vi skall kunnaanvända informationssystem och databankäven hemma. Men det fungerar inte. Det kan kanskevara acceptabelt för mig. Men det innebär att männi-skor som bor i glesbygden inte har samma förutsätt-ningar att fungera i politiken som riksdagsmän.Jobbar man i informationsbranschen med ett före-tag i glesbygd är man ju tvingad att varamed i spetsen och ha en fungerande teknik om företa-get över huvud taget skall kunna överleva. Då dugerdet inte att komma och säga att det här är samma saksom när vi byggde upp järnvägen i , för det ärinte samma sak. Då byggde man den en gång ochsedan kunde man köra på den . Här kom-mer det ny teknik varje decennium ochden skall fungera.Det räcker inte att man har fått ett telefonnät ut by. Man måste kunna använda den nya teknik somkommer också året efter och därefter. Manmåste vara med . Det är en helt annan sakatt kunna ha en fungerande priskonkurrens och attkunna använda den moderna tekniken. Har man intede här möjligheterna i glesbygden, dömer man gles-bygden till att inte kunna vara med och kriga om denya jobb som kommer . Då säger man attjobben i era gamla industrier kommer att försvinnaoch att de nya kommer att finnas i storstäderna. Nikan inte få samma möjlighet att konkurrera som stor-städerna i de nya branscher som kommer i framtiden.Då dömer man glesbygden till evig avfolkning. Dethär kommer att gå ganska fort, för förändringen gårväldigt fort nu.Anf. 162 () replikFru talman! Det är faktiskt så, , attinformationstekniken gör det möjligt att bo kvar. Jagmåste faktiskt ge en eloge till . Jag tycker att deär fantastiska som byggt ut nät så snabbt. Man harvarit ute väldigt tidigt och sett vad som har varit pågång, och bygger man också ut för fullt i gles-bygdskommunerna. Man fortsätter med att bygga utfibernät så att det skall vara möjligt för alla att loggain sig på nätet.Jag vet att läget är allvarligt och jag vet att taxornaär olika. Men jag känner mig ganska trygg i att vetaatt vi har en regering som ser mycket allvarligt på attdet skall vara rättvist och jämlikt över landet. Jag vetatt regeringen återkommer i frågan, så jag känner miglugn. Jag hoppas att jag också kan lugna med detta.Anf. 163 () replikFru talman! Det finns företag som just nu håller påatt flytta in till storstäderna för att det här inte funge-rar. Då tycker jag inte att det duger att sitta här i riks-dagen och säga att jag känner mig trygg, för detkommer nog att fungera längre fram. Kanske vi fårungefär samma priser , så attdet går att konkurrera på samma villkor. Man måsteåtminstone försöka göra någonting för att det skall bliså också.Jag kan hålla med om att säkert gör ett brajobb. Men frågan är inte vad gör utan vad vipolitiker gör för att det skall bli bra.Anf. 164 () replikFru talman! Vi skriver bl.a. sådana här utomor-dentligt bra betänkanden om hur vi skall gå vidare iinformationssamhället, hur vi skall fortsätta att byggaut nätet och hur vi skall fortsätta hanteringen av dennajämlikhetsfråga.Jag tycker att är ett bra exempel på faktiskt kan behålla arbetstillfällen ute i glesbyg-den tack vare ett bra och utbyggt nät, t.ex. det nyabilregistret. Det finns fler sådana exempel som visaratt vi faktiskt kan bo kvar ute på landsbygden och iglesbygden tack vare att vi snart har sådana här branät över hela Sverige.Anf. 165 ()Fru talman! Det är intressant att höra historie-skrivningen här. Vi har hört av KarinStarrin och att det här är en historiskdag - det är första gången som fattar ettbeslut om IT. Då vill jag bara säga att jag ser en an-nan historia.Det var faktiskt den förra, borgerliga regeringensom tog initiativ till . Den kommissionen hade CarlBildt som ordförande.