prot · GJ097 · 1995-10-12 00:00:00 — Ni fiskar i de grumligaste vatten idenna fråga.Anf. 35 ()Fru talman! Kristdemokratisk ekonomisk politiktar sin utgångspunkt i marknadsekonomin och efter-strävar stabilitet i samhällsekonomin. En väl funge-rande marknadsekonomi bygger på ett samhälle meden grundläggande etisk samsyn och förutsätter stabilaspelregler.Socialdemokraternas ekonomiska politik känne-tecknas av bristen på en strategi för att komma tillrätta med ekonomins grundläggande problem ochförmåga att lägga grunden för en långsiktigt god till-växt och välfärd. Regeringens strategi verkar varaskattehöjningar, vilka motverkar tillväxten.Enbart beslutet att höja egenavgifterna till en re-dan finansierad sjukförsäkring med två procentenhe-ter till totalt innebär en indragningav hushållens köpkraft med i storleksordningen 9,6miljarder. Dessa egenavgifter drabbar främst lågin-komsttagare, eftersom de har sämre ekonomiskamarginaler och lägre avdragseffekt. Höjningen avegenavgifterna innebär också att kommunernas skat-teinkomster kommer att minska med ca 8,5 miljarderfram till 1998, eftersom egenavgifterna är avdragsgil-la mot kommunalskatten. Det kommer framför allt attdrabba vård och omsorg i kommuner och landsting.Biträdande socialministern hart.o.m. uttryckt att medborgarna kommer att få ta ettännu större personligt ekonomiskt ansvar för social-försäkringarna framöver. Hur långt sträcker sigegentligen det öppna mandatet som socialdemokra-terna menar att de fick av sina väljare i valet ?Hur skall regeringen kunna skapa förtroende ochstabilitet hos landets arbetstagare och arbetsgivare närdet finns en stor risk för ytterligare socialdemokratis-ka skattehöjningar? Detta är inte att ge stabila spelreg-ler för aktörerna på marknaden, vilket borde ha högprioritet.Vi kristdemokrater är övertygade om att de nyajobben måste tillkomma i den privata sektorn, och dåframför allt i de små och medelstora företagen, oftainriktade mot tjänsteproduktion. Det är då ytterligtangeläget att villkoren för företagande och nyföreta-gande är sådana att företagen kan växa och att enskil-da människor vågar starta nya företag som i sin turgenererar nya jobb. Om arbetslösheten skall pressasned till måste 400 000 nya ar-betstillfällen uppstå i småföretagen, enligt den kalkylsom har presenterat i enfärsk rapport. Det förutsätter investeringar och risk-kapital samt en hög vinstnivå i småföretagen.Kristdemokraterna anser att en skattemässig neut-ralitet mellan olika företagsformer skall upprätthållas.Riskvilligt kapital som satsas i företag skall inte be-skattas hårdare än riskfritt placerat sparande i obliga-tioner eller i bank. Tillgång till riskkapital innebärdels att företagen inte behöver låna till alla investe-ringar, dels att företagen lättare får de lån de behöver.Den socialdemokratiska regeringen verkar saknainsikt i och förståelse för företagandets villkor ochförutsättningar. I stället för att skapa ett gott klimat attväxa i för företagen har en hel rad beslut fattats somförsämrar villkoren. Utöver försämrade skattevillkor -slopad kvittningsrätt för nystartade enskilda verksam-heter, återinförd dubbelbeskattning på avkastningenpå det kapital som satsas i företag och höjda skatterpå arbete - har också flexibiliteten i arbetsrätten för-sämrats, vilket framför allt försvårar nyanställningar ismåföretagen.Nu har också förslag framlagts om en tidigare-läggning av betalning av mervärdesskatt. Förslagetinnebär att företag blir skyldiga att betala in momsinnan de själva fått betalt. Detta är en helt orimligprincip. Jag undrar om även står bakomdetta förslag.Statens kortsiktiga intressen tycks gå före företa-gens möjligheter att utvecklas. Faktum är att det upp-står negativa statsfinansiella effekter genom att för-slaget orsakar praktiska och organisatoriska problemsamt försämrad likviditet hos företagen. Detta försvå-rar i sin tur möjligheterna till utveckling och expan-sion, vilket hämmar rekryteringsbenägenheten, sär-skilt hos småföretag med färre än tio anställda som förnärvarande svarar för av sysselsättningen.Fru talman! har 2,3 miljoner ägare tillvillor, radhus och fritidshus erhållit underlagen förårets fastighetstaxering. har taxerings-värdena ökat som fastighetsskatten höjs.Dessutom genomförs en årlig in-dexuppräkning. Resultatet för många som berörs ärbåde orimligt och orättvist, framför allt de som bor istorstäder och i skärgårdar.Många barnfamiljer, pensionärer med låga in-komster och familjer som drabbas av arbetslöshetkommer helt enkelt inte att ha råd att bo kvar i skär-gårdar och storstadsområden. Vi måste komma ihågatt av alla barn bor i villor. Det är således inteenbart rika människor som bor i småhus. Regeringen,och bäddar för en ny flytt-lasspolitik i och med att de drivit igenom beslutet omen kraftigt höjd skatt på småhus. Oändliga tragedierkan uppstå med en nya fastighetskris som ytterstakonsekvens.Tyvärr får jag inte möjlighet att debattera medmiljöpartiet angående fastighetsskatten här ,vilket hade varit mycket intressant - de är nämligeninte här i kammaren.När effekterna av fastighetsskattehöjningen nu ärkända borde det få ansvariga politiker och partier atttänka till. Det kraftiga uttaget av fastighetsskatt somkommer att ske är inte rimligt.Jag uppmanar socialdemokraterna, vänsterpartietoch att tänka om. Låt oss skapa majoriteti för att låta fastighetsskatten ligga kvar på1,av taxeringsvärdet och, vad som kanske är ännuviktigare på kort sikt, att hitta en lösning för perma-nentboende i attraktiva områden.Anf. 36 PER () replikFru talman! Kraftigt höjd fastighetsskatt är väl än-då att ta i. Fastighetsskatten höjs från till 1,7 %.Men det är inte det viktiga. Det viktiga är hur kds serpå problemet att detta faktiskt gjordes för att man inteskulle ta bort räntebidraget i den takt som förslagetinnebar. Förslaget innebar en nedtrappning av rän-testödet . Detta innebär att vi lyck-ades bibehålla nivån på 0,35. Hur tänker ni finansieradet? Tänker ni återgå till förslaget att kraftigt minskaräntebidragen? Det skulle nämligen slå betydligt hår-dare mot hushåll än vad höjningen av fastighetsskat-ten kommer att göra.Sedan är det ju så att taxeringsvärdena höjs, och vihar diskuterat hur vi skall lösa pro-blemen för skärgårdsbor och boende i attraktiva om-råden. Men trots mycket tankemöda har det hittillsinte kommit ett enda förslag. Det kom inget förslagunder hela förra regeringsperioden då kds satt med iregeringen. Ni hade all möjlighet att lägga fram för-slag men gjorde det inte. Så sent som höstas diskute-rade vi detta på ett möte, men det kom inte ett endaförslag från vare sig eller kds.Kom med konstruktiva förslag till en lösning. Menkom inte med ofinansierade förslag i slutändan när vinu faktiskt har räddat situationen för många boendegenom att inte genomföra den föreslagna nedtrapp-ningen av räntebidragen.Anf. 37 ()replikFru talman! Det är mycket märkligt att Per Rosen-gren säger att det inte gäller en kraftig höjning. Förnärvarande uppgår uttaget av fastighetsskatt till ca 10miljarder. Med de olika faktorer som samverkarför att höja fastighetsskatten - en rullande taxeringoch höjda taxeringsvärden - ökar uttaget med ungefär5 miljarder. Är inte en 50-procentig ökning en kraftigökning?Det tycks som om Per har läst på då-ligt. I vår motion anges hur finansie-ringen skall ske. Vi står fast vid den överenskommel-se som gjordes mellan den gamla regeringen ochSocialdemokraterna om att en nedtrappning av bo-stadssubventionerna läggs ut . Denna ned-trappning är inte kraftig utan försiktig, utlagd på fleraår.När det gäller de attraktiva områdena hoppas jagverkligen att vi skall kunna komma överens. Det finnsen rad olika modeller, och det gäller bara att enas omvilken som är den bästa. Jag hoppas att vi i framtidenskall kunna göra detta i skatteutskottet. Jag är tacksamför att även är med i resonemangen omde frågorna. Jag tror att vi skall kunna få till stånd enmajoritet på denna punkt.Anf. 38 PER () replikFru talman! Fastighetsskatten höjs från till1,. Att detta sammanfaller med ökningen av taxe-ringsvärdena är en helt annan sak, och i det avseendethar kds inte någon avvikande uppfattning. Det som vidiskuterar är alltså höjningen från till 1,7 %.Men kds säger nu alldeles klart att man står fast vidden gamla överenskommelsen om en avtrappning iräntebidragssystemet. Ja visst, det betyder att ni villgöra en upptrappning för dem somhar subventionerade räntor . Gå ut och fråga demhur de 0,35 procentenheterna slår i förhållandetill detta förslag! Då skall ni få se att det får katastro-fala följder för villaägare och för boende, betydligtvärre än höjningen från till 1,7 %.Det är såvitt jag förstår bara denna höjning som vidiskuterar, inte den totala fastighetsskatten. Eller villni också riva upp hela fastighetstaxeringen? Jag fårnästan den uppfattningen när jag hör kds resonemanghär i dag.Anf. 39 ()replikFru talman! Nej, Per har missuppfattatdet här. Det är de sammanlagda effekterna som upp-går till ca 5 miljarder. Det som vi kritiserar och hargått starkt emot är höjningen från till avfastighetsskatten. Den har storleksordningen 2-3miljarder, beroende på hur man räknar. Det är dennakraftiga höjning som vi går emot.Anf. 40 ()Fru talman! K-G inlägg här i debattenvar ganska förutsägbart: en lång litania omde höga skatterna. Det är det som vi är vana vid frånModerata samlingspartiet. Det är förvisso sant att vitar in ganska mycket pengar i skatt här i , menvi får väldigt mycket för de pengarna, något som K-GSvenson kanske borde tala litet oftare om. Det märksinte minst , när vi skär ned på sådant somär skattefinansierat, vilket drabbar folk i mycket storutsträckning.Det är också sant att den socialdemokratiska re-geringen har höjt skatter, men det har skett parallelltmed ett gigantiskt saneringsprogram, som tydligtbörjar ge resultat. Statsbudgeten börjar komma i ba-lans, statsskuldens tillväxt börjar att avta och vi kan seatt det finns möjligheter att bevara välfärden ochkanske t.o.m. förbättra den. Vi ser hur räntan sjunker,och det är det viktigaste bidraget till att få tillväxt iekonomin, K-G Svenson.Då är frågan om det över huvud taget är möjligtatt ytterligare höja skattetrycket. Jag tror inte att det ärdet i någon större utsträckning. Det hindrar naturligt-vis inte att man höjer skatter, men man måste då börjatänka på att eventuellt sänka andra skatter. Det pågårjust nu en mycket intressant diskussion om skatteväx-ling, dvs. att höja skatten på miljöstörande utsläppoch sänka skatten på arbete, varigenom man så attsäga skulle slå två flugor i en smäll.Man skall dock inte inbilla sig att detta är någotslags mirakelmedicin, som i ett slag löser våra pro-blem. Skattebasen för miljöskatterna är ju en bråkdelav skattebasen för arbete, och det kan därför inte blinågra stora skattesänkningar på arbete på den grun-den. Det är dessutom per definition så att skattebasenför miljöskatterna minskar eller kanske t.o.m. försvin-ner. Hur skall vi då finansiera skattesänkningarna påarbete?Det finns alltså problem med en skatteväxling, ochdem måste vi fundera över. Det är också precis detsom sker i , där man för enintressant och spännande diskussion om skatteväxling.Jag tror personligen att man kan genomföra en skatte-växling, men jag anser inte att det är någon mirakel-medicin, och vi skall inte heller inbilla folk att det ärpå det viset.I dagens läge, när vi drar in så mycket som vi gör- vilket drabbar alla människor, även låg- och medel-inkomsttagare - måste vi föra en seriös diskussion omden fördelningspolitiska rättvisan, och här är skatte-systemet en mycket viktig faktor. Vi socialdemokraterhar drivit en fördelningspoli-tiskt rättvis skattepolitik. Vi har höjt skatten överbrytpunkten genom värnskatten. Vi har höjt skatten påkapitalinkomster kraftigt. Vi har höjt skatten på pen-sionssparande, och det är förmodligen den fördel-ningspolitiskt bästa metoden för en skattehöjning. Vihar återinfört den förmögenhetsskatt som bl.a. K-GSvenson har varit med om att avskaffa.Det är klart att detta drabbar höginkomsttagareoch kapitalägare hårt. Jag höll på att säga att det skallgöra det. De måste helt enkelt ta en större andel avkrisbekämpningens bördor. Annars är det omöjligt attbedriva en åtstramningspolitik.Jag kan också säga till K-G och andrasom är intresserade av att lyssna att vi socialdemokra-ter är beredda att gå vidare på den här fördelnings-politiska vägen. Förmögenhetsskatten måste t.ex.effektiviseras. Det är på tok för lätt att kommaundan skatt på höga förmögenheter, bl.a. därför tar ut olika mycket skatt på olika typer av förmö-genhet. Detta måste vi göra någonting åt. Vi måsteskapa en enhetlig skattebas för förmögenhetsskatt,och det pågår ett arbete inom pådet området.För min egen del skulle jag väldigt gärna se att detframläggs en proposition om förmögenhetsskatten tillvåren. Jag utgår från att det skall vara möjligt att göradet.En annan viktig fördelningspolitisk fråga, som vihar berört mycket marginellt i den här diskussionen,är att vi måste se till att man betalar sin skatt, att så fåsom möjligt smiter undan. Därför måste skattemyn-digheternas befogenheter att utöva skattekontrollförbättras. Den borgerliga regeringen försvårade avnågon egendomlig anledning skattekontrollen. Denavskaffade generalklausulen och bevissäkringslagen,och den försämrade påtagligt möjligheterna till skatte-revision.Nu gör den socialdemokratiska regeringen precistvärtom. Den har återinfört generalklausulen, och manär i full färd med att effektivisera den. Man hållerockså på att skärpa skattekontrollen, bl.a. genombättre möjligheter till skatterevision. Det bör varamöjligt att ganska snabbt, åtminstone ,lägga fram en proposition också om detta.Anf. 41 () re-plikFru talman! Det är rätt fantastiskt att i utan att med ett ord beröra denväldigt höga arbetslöshet som vi har . Som jagnämnde i mitt anförande finns det inte en tillräckligambition från regeringens sida att få ned arbetslöshe-ten. räknar man i kompletteringsproposi-tionen med att ha en halv miljon ar-betslösa.Inte med ett ord tar upp den här frå-gan. Han inser inte att den politik som socialdemokra-terna bedriver har varit ett misslyckande när det gälleratt få ned arbetslösheten. De skattehöjningar som manhar vidtagit har hämmat utvecklingen och försämratnäringsklimatet i stället för tvärtom.Jag ställde i mitt anförande en avslutande fråga tillLars om vilka åtgärder som regeringen skallvidtaga för att öka den ekonomiska tillväxten ochskapa varaktiga förutsättningar för nya jobb. Han talaregentligen bara om nya skatter, som skall finansierasgenom sänkning av andra skatter, inte om att göranågra besparingar. Han vill bibehålla det nuvarandeskattetrycket, som hämmar utvecklingen mot ökadekonomisk tillväxt.Som sade talar socialminis-tern om nya skatter på det området. Från LO:s sidatalar man om att värnskatten skall bibehållas. Det ärrätt viktigt att ger besked i fråganom det skall bli nya avgifter som betecknas somskatter och i frågan om värnskatten skall permanentas.Vi behöver få ett klart ja eller ett klart nej. Och vadgäller förmögenhetsskatten: Kommer vi att få en skattpå arbetande kapital?Anf. 42 () replikFru talman! Först och främst får K-G Svensondämpa ned sig en liten aning i frågan om arbetslöshe-ten. Det är faktiskt så att arbetslösheten just nu sjun-ker. Det har skapats 80 000 nya arbetstillfällen underdet . Det finns kanske anledning att på-minna K-G om att det när hansparti satt i regeringsställning försvann 500 000 ar-betstillfällen.Jag talade faktiskt i mitt anförande om att det vik-tigaste för tillväxten, med ty åtföljande sysselsättning-sökning, är att vi lyckas få ned räntan, och det är vi pågod väg att få. Det kommer att ge resultat.Det är klart att vi måste vidta åtgärder för att ökasysselsättningen, och potentialen för detta finns i desmå företagen. Det kommer förslag på det området,K-G - var lugn för det!Jag kan i min tur fråga K-G : På vilket sättkommer era skattesänkningar att skapa jobb? Spårenförskräcker när man ser på vad som hände under denborgerliga tiden. Ni sänkte på löpande band skatterför höginkomsttagare och kapitalägare, men jobbenförsvann. Ni har alltså en svår pedagogisk uppgift -en omöjlig uppgift, skulle jag kunna säga - när detgäller att förklara hur era sänkta skatter för högin-komsttagare och kapitalägare skall leda till ökad sys-selsättning.Anf. 43 () re-plikFru talman! Sänkt skatt på arbete ger nya jobb. senaste , som kom ,kritiserade man den ekonomiska politiken i Sverigeoch trycker just på att problemen med för låg tillväxt iden svenska ekonomin måste lösas. Jag läste härom-dagen på attdagens tillväxt inte räcker för att bemästra massar-betslöshetens problem. Den stora frågan, , är att vi måste ha mer folk ute i arbete, och grun-den till detta är ett gynnsamt näringsklimat, framförallt sänkt skatt på arbete.Vi har gång efter annan, i och påandra sätt, försökt förmå Socialdemokraterna ochregeringen att i EU-sammanhang aktivt bearbeta dedirektiv i EU som ger oss möjlighet att sänka ochslopa tjänstemoms. Ni är ointresserade av detta, somdirekt skulle skapa tusentals jobb, om det kundeåstadkommas.Det är också nödvändigt att på andra sätt åstad-komma lägre skatter inom tjänstesektorn, just för attskapa möjlighet till nya varaktiga jobb för att få nedarbetslösheten. Detta har en avgörande betydelse, mensocialdemokraterna är oerhört passiva just när detgäller att skapa jobb i det privata näringslivet.Anf. 44 () replikFru talman! Man borde egentligen bli rejält upp-rörd när K-G anklagar oss för att inte göratillräckligt mycket för att öka sysselsättningen. Ni harfaktiskt inget förflutet att skryta med på den punkten,och ni borde ägna er litet grand åt självrannsakan isysselsättningsfrågorna.K-G tar upp en intressant diskussion ombeskattningen av tjänster. Jag blir inte klok på vad detär ni föreslår. Ni slänger litet vårdslöst ur er att vimåste sänka skatten på tjänster. Vad är det för tjänstersom ni skall sänka skatten på, och vad är tjänster förnågot? Har ni den minsta analys av vad det är förnågot? Hur skall en subvention av lågproduktivatjänster kunna ge tillväxt? Det måste K-G Svensonförklara.I själva verket handlar talet om tjänstebeskattning-en om en uppgivenhet från borgerligt håll. Man haregentligen inte särskilt mycket att komma med när detgäller att öka tillväxt och när det gäller att öka syssel-sättningen.Är det hela tjänstesektorn som skall subventione-ras? Hur mycket kostar det? Hur kommer det attdrabba budgetunderskottet? Det vore väldigt intres-sant om ni kunde utveckla det vid något tillfälle.Är det bara hushållstjänsterna det gäller? Då gerdet inte särskilt mycket. Man har försökt med attsubventionera hushållstjänster i . Det hargivit 2 500 nya jobb. Om man överför det till Sverigeskulle det handla om ungefär 5 000 nya jobb.Ni måste faktiskt förklara vad ni menar när detgäller tjänstebeskattningen!Anf. 45 () replikFru talman! Det känns beklagligt att åhöra att LarsHedfors väljer den gamla trygga retoriska pajkast-ningen i stället för att ge ett enkelt svar på frågan hurman kan förändra skattesystemet för att minska bola-gen och öka demokratin.Anf. 46 () replikFru talman! När det gäller frågaom de kommunala bolagen skall jag erkänna att det urdemokratisk synpunkt naturligtvis inte är särskilt braatt man minskar insynen på området. Det är förvissosant. Orsaken till att man gör det är förmodligen attkommunerna är i ett trångt och kärvt läge. Det gör dei mycket stor utsträckning till följd av den politik somden borgerliga regeringen förde, med kraftiga in-dragningar på kommunsektorn. Det ger utslag nu.Jag skall inte förneka att tar uppett problem. För min egen del är jag beredd att med-verka till att frågan studeras litet närmare.Anf. 47 () replikFru talman! Tack för det svaret, . Detär beklagligt att han smyger in påståenden om bor-gerliga regeringar och socialdemokratiska regeringar.Det här är ett problem. Låt oss ta i det och försöka fåen förändring, så att vi verkligen kan stärka demokra-tin. Det hade räckt som svar, men tack ändå!Anf. 48 PER () replikFru talman! pratar om fördelnings-politisk rättvisa och säger att man har höjt skatten förhöginkomsttagarna - den s.k. värnskatten. Det stäm-mer ju. Men varför sänkte ni skatten församma kategori genom att införa grundavdraget i denstatliga taxeringen? Det var väl inte nödvändigt?Jag har här ett litet utsnitt ur den socialdemokra-tiska tidskriften , där man skrev så här angåendemomssänkningen: "Pengarna får inte rinna bort tillingen nytta. Och vi har en mycket plågsam känsla avatt det är just vad de 8 miljarderna i matmoms kom-mer att göra. Effekten på tillväxt och sysselsättningtorde bli liten, fördelningspolitiskt är den som sagtneutral. Om det var fördelningspolitik man ville driva,hade det varit bättre att skydda barnbidragen och A-kassa. "Jag skulle vilja höra vad säger omden beskrivningen och vill dessutom att han svarar påden första frågan.Dessutom skall jag citera vad man sade från Cen-tern när proposition 25, dvs. saneringspropositionen,lades fram. Man sade som följer: "Propositionen, somuppenbarligen är en gemensam produkt av socialde-mokraterna och , är behäftad med såda-na brister att den som underlag för riksdagsbeslut ärhelt undermålig. Det visar bristande respekt för riks-dagen och dess arbete att lägga en så dåligt genomar-betad proposition på bord. Rimligen bordeden dras tillbaka och återkomma i ett skick som upp-fyller kravet på ett anständigt beslutsunderlag. "Dessutom står: "En sundare ekonomi förutsättervidare systemförändringar i de nuvarande välfärdssys-temen. En grundtanke i dessa systemförändringar äratt bryta automatiken i statens kostnadsutveckling".Utifrån detta formar sin skattepolitik. Över-ensstämmer det med den socialdemokratiska synen påhur skattepolitiken skall formas?Anf. 49 () replikFru talman! Per vet mycket väl hur detförhåller sig med schablonavdraget vid den statligataxeringen kontra den s.k. värnskatten. Vi har helatiden sagt att vi föredrar att höja skatten ovanför bryt-punkten. Vi anser att det fördelningspolitiskt är rättvi-sare än att ta bort schablonavdraget. Om schablonav-draget tas bort drabbas alla precis lika mycket i kro-nor och ören. Det sade vi redan från början, det har visagt i valrörelsen, och det har vi genomfört nu.Vi vet att en person som har en inkomst på 25 000kr får en skattehöjning på i måna-den med värnskatten. En person som har imånaden får en skattehöjning på i månaden.Om man tar bort schablonavdraget ger det en skatte-höjning på antingen man tjänar25 eller . Därför har vibytt ut dessa två saker.Sedan kommer Per in på frågan ommatmomsen. Jag skulle vilja ställa en direkt fråga tillPer . Om ni nu inte vill sänka matmomsenoch på det viset, som det heter, frigöra ytterligare enmomssats, hur hade ni då tänkt er att ni skulle beskat-ta tidningarna och massmedierna? Vilken skattesatsskulle ni ta ut på massmedierna, dvs. tidningarna, därvi nu föreslår ? Det måste bli en betydligt högreskattesats.Matmomssänkningen är bra för pensionärer, denär bra för barnfamiljer, och den är bra för de flesta.Det finns inga stora fördelningspolitiska vinster meden matmomssänkning. Men det finns vissa, och de ärviktiga och nödvändiga.Anf. 50 PER () replikFru talman! Först till frågan om pressmomsen. Detär inte nödvändigt att införa den. Man kan i så fall istället öka reklamskatten. Det är en väg att lösa dethela. Vi är inte klara med diskussionen om var vikommer att hamna. Men det är inte med någon formav ryggmärgskänsla vi stödjer det liggande förslaget.Sedan till frågan om grundavdraget. Vi skall talaom hur det var. Vi införde tillsammans värnskatten.Men vad Socialdemokraterna dessutom gjorde var attåterinföra grundavdraget för att den statligt taxeradeinkomsten, dvs. bara för höginkomsttagarna.Kom inte och tala om grundavdraget vid denkommunala taxeringen. Det har inte med detta attgöra. Det är den statliga taxeringens grundavdrag somvi diskuterar, ingenting annat.