prot · GI0981 · 1995-03-29 00:00:00 — T.ex. små-husägare får då och då i sin brevlåda sådana här tips.Bostadsrättsinnehavare jagar kostnader och då ärförbrukning av el något som säkert diskuteras ochåtgärdas.Per har dessutom enligt min mening enövertro på att detaljregler och mycket snäva styrning-ar, till och med förbud, är metoder då det gäller att fåtill stånd ett boende och byggande som är miljömäs-sigt och hälsomässigt gott. Verkligheten, Per , ärmycket mer mångfacetterad och därmed behövs ra-mar som tillåter olika typer av lösningar.En god utveckling inom detta område sker bästutan detaljstyrningar. Då får kreativitet och nytänkan-de mycket bättre utrymme.Till slut undrar jag varför Per i det närmasteunderskattar bostadskonsumenterna?Anf. 164 PER () replikFru talman! Att vi är intresserade av att få miljö-och energirådgivare i alla kommuner, ,beror på att vi tycker att detta är ett nationellt ansvar.Jag vet att det finns miljörådgivare och även energi-rådgivare i vissa kommuner. Men i alla kommunerfinns de inte. Då blir det inte samma krav på de boen-de runt om i hela vårt land. Samma hjälp skulle jagväl säga i stället. Det är ju vad det handlar om.Det handlar praktiskt om att få trimma in sinaenergikällor och att få hjälp med att välja rätt mate-rial. Friheten behöver ibland litet hjälp. Vi har väl settgenom byggandet och boendet under de tidigare de-cennierna att det kanske skulle behövts litet mer mil-jö- och energirådgivning. Vi hade i alla fall energi-rådgivning . Jag vill alltså kompletteraden med miljörådgivning.Jag tycker visst att man skall ha många olika lös-ningar. Det ekologiska byggandet är egentligen ensolfjäder av olika alternativ. Men vi skall hela tidenanvända det vi kallar försiktighetsprincipen, så att vitill slut når fram till det bästa boendet. Jag tror att justmed hjälp av miljö- och energirådgivare kan vi kom-ma ganska långt på den punkten.Anf. 165 ()Fru talman! Vi har kommit långt från den verklig-het som vi kan se när vi går på museum och försökersätta oss in i hur människor levde förr, i mörka husoch med trångboddhet, med små möjligheter att hållarent. Vi har byggt oss långt från . Men ibland gick det för fort. Alla mate-rial och tekniker var inte beprövade och nya problemskapades. I dagens inomhusmiljö utsätts vi för bl.a.radon, formaldehyd, husdammskvalster och andrabakterier som skapar allergier och andra problem.En insikt om behovet att ta itu med problemenväxte fram. 1988 hade utskottet frågan uppe till be-handling med ett åtgärdspaket som resultat. Detta varen god början, men problemen kvarstår. Trots allforskning, allt debatterande och alla åtgärder, somväckt stort intresse både i branschen och bland bo-stadskonsumenterna, finns det alltså problem kvar.En granskning av fackpressen under de senastemånaderna visar att Byggforskningen i sin tidningBo Fast, och m.fl. i sin press tar uppfrågan om byggnaders inomhusmiljö.Trots att frågan inte är ny och att utskottet behand-lat den vid ett flertal tillfällen har det väckts 30 motioner i frågan. Och ävenom det finns ett antal reservationer och särskilda ytt-randen i ärendet är enigheten stor om att det finnsproblem med byggnaders inomhusmiljö och att en delmänniskor blir sjuka eller får olika symtom när devistas i vissa bostäder och byggnader. Problemet är att vi inte alltid har de rättakunskaperna om hur det skall gå till. Och ibland tarkortsiktiga ekonomiska intressen överhanden.Forskningen måste intensifieras, och samarbetetmellan planerare, byggare, fastighetsägare och hyres-gäster måste öka. Nya material skall vara väl beprö-vade innan de används i produktionen. Erfarenheterfrån olika försök måste tas till vara i framtidens byg-gande.Ett hus i vårt land har en livslängd på mellan 50och . Miljöpåverkan måste anseslika viktig som miljöpåverkan ochvid rivningen.Kraven på sunda hus är alltmer samstämmi-ga. Så nog borde branschen och brukarna tillsammanskunna ge oss bättre boendemiljöer. Visst lönar det sigatt bygga rätt från början när kunskapen faktiskt finns.Det är glädjande att vi socialdemokrater harkommit överens med om att satsa 2 mil-jarder kronor för att förbättra inomhusklimatet i bo-städer och offentliga lokaler. Detta kommer att bli tillnytta för bostadskonsumenter som har problem ochför de byggnadsarbetare som kommer att arbeta medåtgärderna.I detta betänkande talar bostadsutskottet om förregeringen vad vi tycker är angeläget att satsa på närman slutligen fastställer åtgärdspaketet.Det finns 15 reservationer till detta betänkandeoch jag yrkar avslag på samtliga.Moderaterna tillhör dem som utmärker sig särskilt.Trots att det finns några moderata motioner och under tidigare riksmöten har fattat liknande be-slut reserverar sig på flera avgörandepunkter i betänkandet. tycks inte se deproblem som fortfarande finns inom detta område.Framför allt tycks man inte ha någon önskan om attskynda på så att de erfarenheter som faktiskt finns kantas till vara på ett bättre sätt. Dessutom tror man attefterfrågan och marknaden löser alla problem.Till reservationerna. När det gäller reservation 1,som handlar om miljö- och hälsoriktigt byggande,anser att det kommer att byggas sådanalägenheter som efterfrågas av de alltmer medvetnakonsumenterna.Men det är inte så lätt för en konsument att vetahur ett hus är byggt, vilka material som använts m.m.förrän man bor i lägenheten, och hur är det med val-friheten när man väl bor i ett "sjukt" hus?Det är svårt att förstå vad kan haemot den nu förordade inventeringen av ekologiskaoch miljöanpassade byggnadsprojekt som kan tjänasom referensobjekt i det framtida sunda bostadsbyg-gandet. Eller vad de kan ha emot en statlig satsning påytterligare byggprojekt för att utnyttja den befintligakunskapen. Är det inte viktigt att ta fram goda före-bilder så att de vunna erfarenheterna kan an-vändas i praktisk tillämpning?I reservation 2, som handlar om återanvändningoch återvinning i byggandet, tycker attdet räcker med de åtgärder som branschen redan påfrivillig väg har startat. Men majoriteten anser attinventering bör göras av projekt som avser återvin-ning av byggmaterial. Inventeringen bör gälla allatyper av insatser, från information och utbildning tilldirekta återvinningsprojekt. Utskottet tycker också attdet bör övervägas om man skall genomföra ett be-gränsat antal försöksprojekt av demonstrationskarak-tär. I samband med det bör ansvarsfrågan avseendeåteranvänt material belysas. Dessutom bör behovet avinformations- och utbildningsinsatser beaktas.I reservation 3, som handlar om kommunalaenergi- och miljörådgivare, där ochMiljöpartiet står som reservanter, anser man att det ärviktigt med statligt stöd. Det tycker inte utskottetsmajoritet. Vi delar reservanternas uppfattning att detär viktigt med en rådgivning i dessa frågor,men vi anser inte att det är en obligatorisk kommunaluppgift. Varje kommun får utgå från de lokala beho-ven och se om de anser att förutsättningarna finns föratt bygga upp en sådan verksamhet.I reservation 4 föreslår reservanterna Vänsterpar-tiet och att byggfelsförsäkringen skallutvidgas. Utskottsmajoriteten menar att byggfelsför-säkringen har verkat under alldeles och attdet har byggts väldigt litet . Utskottet anser därför att man måste avvaktavidare erfarenheter innan man kan utvidga dennaförsäkring.Det finns också en reservation om , också den av vänstern och Miljö-partiet. I reservationen föreslås ett kontrollorgan somgör återkommande besiktningar av olika typer avbyggnader. Förslaget har tidigare behandlats ochavstyrkts av utskottet, och vi står fast vid det tidigareställningstagandet. vill jag påpeka att mo-tionen delvis har tillgodosetts genom den obligatoris-ka ventilationskontrollen.I reservation 6 av om krav på luftflö-den ställs krav på att ges i uppdrag att seöver byggreglernas utformning. Vi menar att denobligatoriska ventilationskontroll som finns efterriksdagsbeslutet har haft vissa nybörjarsvårighe-ter. har det gått förordningenträdde i kraft, och ytterligare eftersläpningar kan inteaccepteras. Jag förutsätter ändå att regeringen följerutvecklingen och att man om det behövs återkommertill . Särskilt viktigt är det att påtalade bristeri lokaler där barn och ungdomar vistas av-hjälps så snart som möjligt.Miljöpartiets och reservationer 7 och8 handlar om återluften. Frågan behandlades faktiskt ikammaren så sent som , och utskottetstår fast vid sin uppfattning.Vänsterpartiet och föreslår i reserva-tion 9 att den tillåtna radonhalten sänks. Utskottsma-joriteten anser att det råder en ganska bred enighet omradonproblemets allvar och om nödvändigheten avsaneringsåtgärder, men gällande gränsvärden förradon är bestämda utifrån dagens kunnande och av-vägningar som ansvariga myndigheter har ansett börgöras. Utskottet har inte underlag för att ifrågasätta degränsvärden som tillämpas, och det får förutsättasatt gränsvärdena anpassas till eventuell ny kunskap påområdet om så anses befogat.I reservation 10 om elöverkänslighet hävdar att det som förra beslutade vartillräckligt. Utskottets majoritet anser däremot att detdessutom bör göras en kartläggning av i vilken ut-sträckning kommunalt eller annat ekonomiskt stödutgått till elsanering. Man måste också se om de vid-tagna åtgärderna har gett önskat resultat och försökaunderlätta påbörjandet av några försöksprojekt somgör det möjligt att se om den kända teknik som i daganvänds för att ta bort elektromagnetiska fält kanspridas till fler.I reservation 11 avstyrker förslagetom en ny bidragsform för förbättring av inomhusmil-jön. Utskottsmajoriteten anser att det är angeläget atten bättre miljö kommer till stånd i de lokaler därungdomar och barn vistas, och de föreslagna bidragenkommer att påskynda detta arbete. Detta fråntar själv-fallet inte fastighetsägare och huvudmän i de aktuellaverksamheterna deras ansvar för att åtgärderna vidtas.I reservation 13 avstyrker de förslagsom regeringen nu diskuterar med anledning av upp-görelsen med om ett ökat stöd till allergi-sanering. Utskottet anser att förslaget om byggnadersinomhusmiljö, med tonvikt på allergisanering, liggerväl i linje med vad utskottet har anfört. Ut-skottet förutsätter att de i motionerna och betänkandetdiskuterade frågorna om bl.a. ventilation, sanering avmögelskador, utbyte av fuktigt och emitterandebyggmaterial m.m. kommer att beaktas.Jag tror heller inte att och ni andrabehöver oroa er över finansieringen av det här pake-tet, utan detta kommer att redovisas i en propositionlitet senare , och då kan vi också ta upp en dis-kussion om det. Man skall också komma ihåg att deåtgärder som vi föreslår kommer att ge arbete åt ar-betslösa.Till sist reservation 14, som handlar om FOU-verksamhet i tätorternas yttre miljö. Centerpartietframför där farhågor om en förändrad inriktning pågrönyteforskningen. Utskottet anser att det ännu intefinns underlag för att bedöma dessa farhågor, efter-som den nya ordningen bara har tillämpats i mindreän . Vi förutsätter att överflyttningen av ansvaretinte kommer att innebära någon förändring i det avse-endet. Skulle så bli fallet får frågan uppmärksammaspå nytt.Fru talman! Det verkar som om vi är eniga omproblemet och om målet, men när det gäller vägen tillmålet och takten har vi litet olika åsikter. En frisk ochsund boendemiljö är ändå allas människors rättighet.Fru talman! Jag yrkar än en gång avslag på samt-liga reservationer och bifall till utskottets hemställan.Anf. 166 INGA () replikHerr talman! Jag vill starkt understryka att vi mo-derater även i fortsättningen vill och kommer att ägnaväldigt stor uppmärksamhet åt inomhusmiljön i vårabostäder och byggnader, så att det blir en förbättringpå den punkten när det behövs.Jag vill i den här repliken inrikta mig på att bemö-ta några av påståenden. Jag villdå anknyta till det seminarium om hälsa och inom-husmiljö som vi båda bevistade . Jag troratt det var från som sadeungefär så här: Den som är satt att förvalta ett värdekan inte gå ifrån sitt ansvar. Just så ser vi moderaterpå fastighetsägarnas ansvar för att själva ta hand omoch ansvara för reparationer, underhåll och upprust-ning av sina fastigheter och också finansiera sådanaåtgärder.Vad gäller bra exempel har jag visatpå ett sådant, nämligen Söderberga gård i ,som är ett samverkansprojekt mellan forskare ochbransch. Det är på det sättet jag tycker att man skallarbeta vidare. Det visar sig att det verkligen finnssådana projekt, och väldigt mycket är på gång.Vi kunde också läsa att hushoppas på en miljömärkning. Även det är ett samver-kansprojekt mellan ,trähusfabrikanterna och . Det är ytterligare ettbra exempel på ett gott initiativ.Så mycket av forskning för framtiden, för en godoch hälsosam miljö, är verkligen på gång.Anf. 167 ()replikHerr talman! Det är bra att tänkerägna sig åt inomhusmiljön i fortsättningen. Också jagvar på det seminarium som nämner,och även jag skulle kunna dra en del exempel som jaghörde där och som jag har läst om på olika ställen.Vad vi påpekar i betänkandet är att man måstesamla ihop de olika erfarenheterna och försöka dralitet slutsatser, så att de som verkligen vill bygga påett seriöst och bra sätt har en chans.Jag läste för någon vecka sedan en artikel om hurman kan använda självdrag tillsammans med nyamaterial och viss ny teknik. Det visar sig då ibland attdet plötsligt inte stämmer utan börjar mögla på vin-den, trots att man tror att man gjort helt rätt. Sådanahär erfarenheter måste samlas ihop, så att man har enchans att från början bygga sunda och bra hus på ettbilligt och enkelt sätt.Då måste vi satsa litet pengar. Jag tror nämligeninte att branschen gör det här själv. Vi måste här iriksdagen också ta hänsyn till konsumenterna ochvara deras förespråkare.Anf. 168 INGA () replikHerr talman! Som jag sade kommer vi att arbetamed de här frågorna framöver. Jag är också av denuppfattningen att det är information och kunskap-suppbyggnad som behövs, inte minst hos oss självasom bostadskonsumenter. Då kan man komma tillrätta med ganska mycket. Jag tänker bl.a. på att vifaktiskt kan göra en hel del själva.Agneta , generaldirektören för , uppmärksammade oss på allergiåret 95.Överkänslighet eller allergier kan uppstå genom dåligstädning, förekomst av kvalster, innehav av husdjur,rökning eller täta och fuktiga hus. Hon pekade på attvi faktiskt kan göra en hel del själva genom att venti-lera, städa, tvätta kläder i vatten ochatt avstå från att skaffa husdjur till små barn. Det äralltså fråga om förebyggande åtgärder i vardagslivet.Det är inte så dumt det heller.Anf. 169 ()replikHerr talman! Faktum kvarstår att Inga Berggrentror att branschen och forskningen klarar det här utansamhällsstyrning. Jag tror inte att vi får exakt denforskning som är nödvändig för ett sunt boende ombranschen får klara detta på egen hand. Jag tror att vimåste tala om vad vi tycker och vara med och hjälpatill att sprida den här informationen.Anf. 170 () replikHerr talman! Min bänkkamrat och jag är ju ganska överens i det här betänkan-det om de åtgärder som behöver göras. Men så har vidå reservationen om återluft, nr 7. Vi i Folkpartiettycker att om vi skall komma till rätta med det dåligainomhusklimatet nu borde vi ha en översyn om total-förbud för återluft.Det var främst som det blev popu-lärt med ventilationssystem och återluft, framför alltför att spara energi. Men så kom också problemen.1993 försökte arbeta fram ett förbud föråterluft. De var ganska långt framme, men det blevmilt sagt en kraftig diskussion mellan myndighetenoch vissa ventilationstillverkare. Det blev alltså inteett totalförbud utan man införde restriktioner som ioch för sig var ganska hårda.Jag tror att det är viktigt att vi nu får till stånd ettförbud mot återluft, inte minst när det gäller barnstu-gor och lokaler där barn vistas. Det är viktigt att dettakommer fram. Vi har ju bara haft de här systemensedan 70-talet, men vi har märkt vilka nackdelar dehar.Jag yrkar återigen bifall till reservationen om att viskall införa ett stopp för att använda återluft.Låt mig också peka på de två miljarder som äraviserade från regeringens sida. Det är framtungt,precis som har angett. varnade för att det kommer slarv i byggandetom man hetsar fram reglerna. Då får vi just det viskall undvika, nämligen sjuka hus, genom att doldaskador kommer fram.Anf. 171 ()replikHerr talman! Vi hade detta med återluften uppe inovember, som jag sade förut. I det betänkandet kanman läsa att det finns betydande restriktioner när detgäller återluft. Man får inte återföra luft från kök ochhygienutrymmen. Man får inte heller återföra luft tillsovrum. Man får inte heller använda återluft utan enföregående utredning. Dessutom följer vi den härfrågan. har den under uppsikt. Är det så attdet behövs ytterligare åtgärder får och re-geringen återkomma i frågan.Anf. 172 () replikHerr talman! har rätt i denbemärkelsen att det har hänt en hel del saker de senas-te åren. Men varför kan vi inte ena oss om att försökastoppa återluften när vi vet de negativa effekterna avden? är det praktiskt taget förbjudet att användaåterluft i djurstallar. Är det inte lika viktigt medmänniskor, barn och miljön?Jag yrkar återigen bifall till reservation nr 7.Anf. 173 ()replikHerr talman! Tyvärr har jag ingen erfarenhet avhur det är med djurstallar, men däremot är det så attdet måste vara en särskild utredning som visar att detär lämpligt med återluft. När man läser de här be-stämmelserna kan man se att det måste vara så attBoverket har detta under uppsikt. Man anser att i defall man får använda återluften finns det inga pro-blem. Dessutom följer man detta med prov hela tiden.Om det skulle visa sig att det här är ettstörre problem kommer vi att återkomma, ErlingBager. Då kan vi kanske bli helt eniga.Anf. 174 PER () replikHerr talman! Egentligen har jag inte så mycket attsäga till . Vi känner till var vi ståri dessa frågor. Eftersom socialdemokraterna avstyrkeralla reservationer vill jag bara än en gång påpeka attvi ser Energi- och miljörådgivningen som en nationellfråga. Det är ett nationellt åtagande gentemot interna-tionella överenskommelser som t.ex. den i . Detgäller framför allt energiuttaget.Byggfelsförsäkringen är visserligen ganska ny,men vi tycker faktiskt inte att den behöver prövas.Vad jag förstått är det en försäkring som fun-gerar. Därför tycker vi att en utvidgning är på sinplats.Många har skojat om husprovningen och kallatden för AB Husprovning. hänvi-sar till ventilationskontrollen. Men ventilationskon-trollen är bara en liten del av det som skall undersökasi ett hus när man skall titta om ett hus är friskt, om detär bra och om det är ett värdigt hus att bo i. Det ärmånga andra saker som skall undersökas, t.ex. mate-rialen och hela miljön inomhus. Därför behövs en litetstörre kontroll i vilken ventilationen självfallet ingår.Men det skall vara en utvidgad kontroll. Att ha detvart femte år skulle faktiskt bidra till att man hållersina hus i trim. Det är oerhört viktigt.Vi tycker ungefär som när det gällerluftflödena och återluften. Det är viktigt att framförallt nya daghem och skolor inte tillåts att ha återluft.När det gäller radongashalten tror jag att tidensnart hinner i kapp oss.Anf. 175 ()replikHerr talman! Vi är eniga om att energirådgivning-en är viktig. Jag tror också att det är viktigt att riksda-gen uttalar att det är viktigt och påminner kommuner-na om att de tar sitt ansvar för detta.Vi tycker att vi behöver litet mer tid när det gällerbyggfelsprövningen. Den frågan får vi återkomma till.Jag tycker inte att det finns någon anledning attraljera över husprovningen. Men jag tycker att helabetänkandet tar upp dessa frågor. När vi kommit litetlängre är det möjligt att vi finner att det kan behövasen besiktning av det slaget . Men då trorjag att vi får samla ihop dessa kunskaper och arbetavidare på detta. Sedan kan vi kanske återkomma tilldetta . Men är vi inte beredda atttillstyrka det.Anf. 176 PER () replikHerr talman! Det låter fint att vi går i sammariktning. Det är kanske bara en tidsfråga innan vi är ikapp varandra.Anf. 177 ()Herr talman! Vi har hört det förut, och vi skall fåhöra det igen. Var fjärde svensk har någon formav allergi eller annan överkänslighet. I skolor ochbarnstugor är cirka en tredjedel av barnen drabbade avallergier. Det är naturligtvis viktigt att våra barn ochungdomar vistas i miljöer som är hälsosamma och attallergiker kan vistas i våra lokaler utan komplikatio-ner. Kostnaderna för att bygga sunda hus behöver inte bli högre än för konventionella byggnaderunder förutsättning att man utnyttjar den kunskap somredan finns på området.I många kommuner finns t.ex. ett antal gravteftersatta skolor med så dålig arbetsmiljö att de fåttvitesföreläggande av . I dessakommuner finns ett stort behov av att renovera medvarsamma, effektiva och ekonomiskt möjliga metoderså att man undviker att permanenta en redan dåligmiljö eller, ännu värre, bygga in nya problem.Flera kommuner har å andra sidan under de senas-te åren tagit till vara all den erfarenhet som vunnitsbåde inom forskning och praktiskt arbete med sane-ring av s.k. sjuka hus.I den studie som Arbetarskydsstyrelsen genomför-de 1992 konstaterades att det råder stor skillnad ikvalitet mellan barns och vuxnas arbetsmiljöer. Me-dan av kontorslokaler i privat och offentligverksamhet beräknas ha en dålig hälsostandard gälleratt av dagislokalerna och av skolloka-lerna har en låg hälsostandard.Kommuner har en pressad ekonomisk situa-tion. Resultatet blir ofta att man struntar i underhåll-såtgärder i skolans och förskolans lokaler. Men deekonomiskt kärva läge många kommuner befinner sigi får inte gå ut över barns och ungdomars hälsa.Neddragningen av städningen är ur allergisyn-punkt också allvarlig och i det långa loppet heller intenågon verklig besparing.Under 1995 - allergiåret - kommer Folhälsoinsti-tutet tillsammans med Apoteksbolaget, , och att genomföra en riksomfattandeinformations- och utbildningsinsats. I den satsningenkommer kommunerna att särskilt uppmärksammas.Det handlar bl.a. om att kommuner satsar aktivt påallergikommittéer och upprättar handlingsprogrammed allergironder som ett arbetsredskap för att för-bättra inomhusmiljön. Detta tycker vi är bra.Herr talman! Det bör vara självklart att materialsom har en låg avgivning av ångor och är säkra förstoch främst skall användas som byggnads- och inred-ningsmaterial. Därför föreslår vi kristdemokrateråtgärder för att komma till rätta med dessa problem,som ju förorsakar astma- och allregiproblem. Dess-utom bör vi utreda möjligheten att miljö- och häl-soklassa byggande och boende.Vidare bör obligatoriska krav ställas på tillverkareoch importörer av byggnads- och inredningsmaterialvad gäller råvaror, tillsatser och emissioner m.m.Sverige bör också som medlem i EU verka försträngare normer på bygg- och inredningsmaterial.Det är också nödvändigt att vi tar problemen medelöverkänslighet på största allvar. Elöverkänslighetinnebär ett handikapp som i de allvarligaste fallen fårstora konsekvenser för individen. Det är viktigt attstöd i form av elsaneringsbidrag kan erbjudas och attforskning och dokumentation kan fortsätta på ett högtoch medvetet plan.Herr talman! Vi hade också gärna sett en utökningav stödet till experimentbyggande, men vi har inte fåttmed oss utskottet den här gången. Experimentbyg-gande, inte minst på energiområdet, har i olika sam-manhang visat sig vara ett effektivt sätt att implemen-tera tekniska lösningar och planeringsmetoder.Jag vill också understryka det som tidigare i kvällhar sagts, bl.a. av , när det gäller ra-donsaneringsfrågorna.I övrigt har i betänkandet fåttstort gehör för flera motioner genom tillkännagivan-den i ovanstående frågor. Till betänkandet har viockså fogat ett särskilt yttrande där detta påpekas.Det innebär däremot inte att vi utan vidare kan sä-ga ja till det kommande allergisaneringsprogram,omfattande ca 2 miljarder, som s och mp aviseratinför kompletteringspropositionen. Däremot har vi ivåra motioner deklarerat att åtgärder för att rätta tillmissförhållanden som kan leda till allergiproblemmåste ha hög prioritet trots det samhällsekonomiskaläget.