prot · GJ0941 · 1995-12-19 00:00:00 — Trots detta kommer jag attuppehålla mig vid och Sö-dertörn.Följande kan få utgöra en kort bakgrund till varfördet behövs fler högskoleplatser i Stockholmsområdet.Andelen högskoleutbildade i arbetskraften i Stock-holmsområdet är högre än riksgenomsnittet.Vidare är antalet sökande till universitet och högsko-lor i mycket stort, men andelen hög-skolenybörjare är lägre än riksgenomsnittet. Dess-utom minskar antalet ungdomar intelika mycket i som i resten avlandet. Till detta kommer också en större andel in-vandrare som efterfrågar högre utbildning.När det gäller andelen av varje ungdomsgruppsom genomgår högre utbildning har halkatefter vid internationella jämförelser. Om det till ut-bildning i universitet och högskolor läggs annan ef-tergymnasial utbildning är det i sompåbörjar någon form av eftergymnasial utbildning. Iländer som och når man 50-60 %.I flera Södertörnskommuner - kommuner i södradelen av - är det somgår vidare från gymnasiet till någon form av högreutbildning, dvs. under riksgenomsnittet.Frans-Henrik , VD för , skrev i underrubriken - självklart val: "På ärproblemet särskilt allvarligt. Där är andelen ungdomarsom söker sig vidare till högre utbildning lika låg somi många glesbygdsregioner i . "Hur rätt hade han inte då och hur rätt har han inte ?Det är naturligtvis många faktorer som spelar invarför en student väljer att studera vidare. Jag tänkerinte här gå djupare in på detta, utan jag konstaterar attdet är långsiktiga insatser som behövs. Men man skallvara medveten om att frukterna av dessa insatser intekan skördas på många år.Jag tänker bara kort beröra tre faktorer.Medvetna tidiga insatser redan på grundskolenivåför att motivera och uppmuntra till högre studierkombinerat med ett samhällsklimat där det lönar sigatt satsa på högre utbildning kanske är grunden för söker vidare.Vidare skall nog inte närheten och atmosfären aven högskola förringas för att en student skall ta stegetfullt ut och påbörja högre studier.Redan i slutet av 80-talet visade en utredning be-gärd av regeringen att huvuddelen av högskoleplat-serna på skulle förläggas till . Be-slutet blev universitetsutbildning på medkoncentration till men utan att togställning till omfattningen.Ett antal Södertörnskommuner har högsko-leutbildning i varierande omfattning.Fru talman! Ett stort hopp tändes för flera Sö-dertörnskommuner när den av den borgerliga rege-ringen med utbildningsminister i spetsentillsatta kommittén för att utreda förutsättningar för enny universitetsstruktur i södra i sep-tember 1994 presenterade betänkandet SOU1994:127 Kronan, Spiran och Äpplet.Totalt skulle ca 11 000 högskoleplatser fördelas.Kronan skulle lokaliseras till Kvarnholmen-Nackaalternativt södra i medhumanistisk- samhällsvetenskaplig inriktning. Spiranskulle utgöras av med medicinsk, biotek-nisk m.m. inriktning. Äpplet skulle lokaliseras tillHaninge och ha teknisk och ekonomisk inriktning.Dessa tre campus skulle utgöra ett nätverksuni-versitet, ett morgondagens - 2000-talets - universitetmed ett stort utnyttjande av informationsteknik, IT.I våras ändrades allt detta genom ett riksdagsbe-slut, och i princip alla utbildningsplatser gick tillHuddinge. Socialdemokraterna var tillbaka till stor-skaliga lösningar i form av stora mastodontkomplex istället för att ta till vara dagens utveckling och byggamorgondagens universitet för 2000-talet, ett nät-verksuniversitet. Då blev det i stället ett universitets-byggande som hör hemma på 1600-talet.För del blev det bara den berömda tum-men, om ens det, kvar i form av den tillsatta organi-sationskommittén. Jag citerar: "Särskilt bör beaktasatt viss utbildning skall förläggas till . "Såvitt jag har förstått förs det diskussioner mellanHaninge och om fler hög-skoleplatser till Haninge.I den s.k. tillväxtpropositionen som vi disku-terar finns det inte ett ord om utbyggnaden av denhögre utbildningen i , än mindreom . Det som omnämns är bl.a. Bergslagen,, södra och sydvästra motionerna Fi20 och Fi26 tas behovet av högreutbildning i , och Ha-ninge upp. anser i sitt yttrandetill finansutskottet att "bör ta ställning tillutbyggnaden av universitet och högskolor utifrån ettsamlat förslag från regeringen". Detta är också försla-get i finansutskottets betänkande. Därmed avstyrkerman dessa motioner.Vad innebär detta för ochmöjligheterna att få fler högskoleplatser? Ja, fru tal-man, varför antogs inte ett mer samlat förslag förStockholmsregionen , eller var det det samladeförslaget för som riksdagenantog ?Och efter att ha lyssnat till finansminister är det tydligen så, dvs. attStockholmsregionen blir utan tillskott av högskole-platser. Detta är ännu ett exempel på ett Stockholms-fientligt förslag från regeringen.Fru talman! Varför, om nu diskussionen med Ha-ninge är seriös, finns inte ochHaninge med i finansutskottets betänkande 1 En poli-tik för arbete, trygghet och utveckling?Behandlingen av motionerna är tråkig, inte förmig som motionär men för studenterna i i allmänhet och i och isynnerhet. Men kanske skall skrivningen "att riksda-gen bör ta ställning till utbyggnad av universitet ochhögskolor utifrån ett samlat förslag från regeringen"ses som hoppfullt.Anf. 192 ()Fru talman! I propositionen En politik för arbete,trygghet och utveckling anger regeringen att man skallåterkomma med förslag till utbyggnad av den efter-gymnasiala utbildningen med särskild inriktning pånaturvetenskapliga och tekniska utbildningar, bl.a. iBergslagen. I propositionen namnges vissa högskolormen inte . Det är förvånande efter-som högskolan i på ett förtjänstfullt sätt kanbidra till den regionala näringslivsutvecklingen, stöttamindre och medelstora företag och bidra till den all-männa kompetensutvecklingen i upptagningsområdet.På det ekonomisk-samhällsvetenskapliga områdethar utvecklats utbildningsprogram ochkurser för att försöka stötta de små och medelstoraföretagen samt främja nyföretagande entreprenörskapoch nyskapande. ingår i dengrupp av högskolor som omger Bergslagsområdet.Man har där god erfarenhet av samar-bete för utvecklingen av Bergslagen. Detta samarbeteorganiserades och under namnet Bergslagens samverkande högsko-lor.Högskolan i arbetar efter ett långsiktigtutvecklingsprogram, där det övergripande målet är attår 2000 ha en funktion som motiverar benämningenUniversitetet i . Det innebär bl.a. att kvalitets-frågorna sätts i centrum.Fru talman! När regeringen senare återkommermed förslag om utbyggnad av den högre utbildningenmåste finnas med i förslaget samtockså i beslut.Anf. 193 ()Fru talman! I direktivet till samtliga kommittéeroch särskilda utredare, att redovisa jämställdhetspoli-tiska konsekvenser står: "De förslag som läggs framav kommittéer och särskilda utredare skall alltid före-gås av en analys och innehålla en redovisning av hurförslagen kan förväntas påverka, direkt eller indirekt,kvinnors respektive mäns villkor och därmed förut-sättningarna för jämställdhet mellan könen.Det gäller bl a förslag som rör den ekonomiskapolitiken, sysselsättningen, förhållandena inom ar-betslivet, den sociala välfärden inklusive hälso- ochsjukvårdsområdet och utbildningen. De brister i jäm-ställdhet mellan kvinnor och män som kan finnas pådet aktuella området skall också redovisas, liksom enbedömning av hur eventuella hinder kan undanröjas. "har med anledning av tillväxtpro-positionen motionerat, Fi49, om ett tillkännagivandevad gäller jämställdhetsdirektivet, eftersom samtligaområden som diskuteras i propositionen Arbete,trygghet och utveckling omfattas av jämställdhetsdi-rektivet.Jämställdhetsdirektivet är ett av de viktigaste somgivits utredningar och kommittéer. Följs det i varendautredning och kommitté har jämställdheten kommit enbra bit på vägen. Varje sittande och kommande ut-redning och kommitté bör därför få jämställdhetsdi-rektivet som ett tilläggsdirektiv. Vi anser också attjämställdhetsdirektivet bör utsträckas att gälla allapropositioner som lämnas.Men det tycker inte finansutskottet. I stället ralje-rar utskottet över svårigheterna att föra könsbaseradstatistik vad gäller dubbelbeskattningsavtalet medMalta. En sådan redovisning skulle knappast ge dettaavtal en mer allsidig belysning, än mindre bidra till attjämställdhetsarbetet förs framåt, säger utskottet.Denna skrivning i betänkandet kommer att gå tillhistorien av många skäl, men kanske främst för attden visar på den okunskap som finns i ämnet.Det kanske inte finns något jämställdhetsperspek-tiv på dubbelbeskattningsavtal, vare sig det kommerfrån eller något annat land. Men det kan intefinansutskottet veta, eftersom utskottet inte gjort nå-gon sådan prövning. Och jag vill återigen citera di-rektivet: "Om kommittén eller utredaren bedömer atten analys och en redovisning ur jämställdhetspers-pektiv inte kan göras på ett meningsfullt sätt till följdav bl.a. utredningsuppdragets eller ämnets karaktär,skall detta anges och särskilt motiveras. "Detta gjorde i delbetänkan-det om införlivandet av EU:s arbetstidsdirektiv. Däri-genom har visat att man är med-veten om att jämställdhetspolitiken är ett viktigt över-gripande mål. Därmed har man också varit med omatt föra jämställdhetsarbetet framåt.Fru talman! Direktivet innehåller en enda meningsom visar att man är medveten om jämställdhetsmåletoch att man anser att jämställdhet mellan kvinnor ochmän är viktigt och skall tas på allvar.Finansutskottet skriver också att det i den aktuellatillväxtpropositionen finns flera utförliga redovisning-ar av exempelvis fördelningen av kvinnor och män påarbetsmarknaden. Jag har därför gått igenom de av-snitt som behandlar arbetsmarknaden och funnit en-dast ett diagram, diagram 3.1. Det är uppdelat efterkön och visar sysselsättningsgraden för kvinnor re-spektive män . Där går att utlä-sa att kvinnors sysselsättningsgrad sjunker mer änmännens - en uppgift som borde lett till en problema-tisering och analys.I avsnittet om den samlade arbetsmarknadspoliti-ken redovisas sittande och kommande utredningar.Jag hoppas att regeringen kommer att se till att dessautredningar följer jämställdhetsdirektivet. Om de integör det, fullföljer de inte sitt uppdrag.Fru talman! Jag har försökt att förhålla mig striktoch inte ge några partipolitiska slängar för att möjlig-göra för världens mest jämställda riksdag att rösta förmotion Fi49, som jag härmed yrkar bifall till.Motionen handlar endast om tillkännagivande avkönsbaserad statistik, att vi skall följa det jämställd-hetsdirektiv som getts till samtliga kommittéer ochsärskilda utredare om att redovisa jämställdhetspoli-tiska konsekvenser och att direktivet skall utvidgas tillatt även gälla kommande propositioner.Fru talman! Jag vill passa på att önska presidiet,riksdagskollegerna och all personal en god jul och ettgott nytt år.Detta är för mig den sista debatten . Det ärockså den sista riksdagsdebatten som riksdagssteno-graf skriver ned. Hon kommer attvara tjänstledig för att pröva annat arbete. Jag vill åmina och vägnar tacka för alla fina protokoll, trots alla hummanden ochstakanden från oss ledamöter. Vi önskar Christinalycka till!I detta anförande instämde , , ,och (alla v).BeslutFiU1 En politik för arbete, trygghet och utveckling(prop. 1995/96:25)Mom. 2 (riktlinjer för den ekonomiska politiken)1. utskottet2. 2 (m, fp, kds)3. res. 3 (v)Förberedande votering:104 för res. 219 för res. 3194 avstod32 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudvotering:192 för utskottet108 för res. 218 avstod31 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 25 c, 17 mpFör res. 2: 73 m, 23 fp, 12 kdsAvstod: 1 s, 17 vFrånvarande: 10 s, 7 m, 2 c, 3 fp, 5 v, 1 mp, 3 kdsMom. 6 (ställning)Proposition ställdes först beträffande utskottets hem-ställan och därefter i fråga om motiveringen.Hemställan:1. utskottets hemställan2. hemställan i res. 10 (m, fp, kds)Votering:212 för utskottet110 för res. 1027 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 152 s, 25 c, 18 v, 17 mpFör res. 10: 75 m, 23 fp, 12 kdsFrånvarande: 9 s, 5 m, 2 c, 3 fp, 4 v, 1 mp, 3 kdsMotiveringen:Godkännande av1. motiveringen i res. 11 (v)Votering:193 för utskottet18 för res. 11107 avstod31 frånvarandeKammaren godkände utskottets motivering.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 149 s, 1 m, 24 c, 4 fp, 14 mp, 1 kdsFör res. 11: 18 vAvstod: 3 s, 74 m, 1 c, 17 fp, 1 mp, 11 kdsFrånvarande: 9 s, 5 m, 2 c, 5 fp, 4 v, 3 mp, 3 kdsMom. 8 (inriktningen av skattepolitiken)1. utskottet2. 14 (fp)3. res. 16 (kds)Förberedande votering:23 för res. 1412 för res. 16286 avstod28 frånvarandeKammaren biträdde res. 14.Huvudvotering:193 för utskottet23 för res. 14106 avstod27 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 152 s, 24 c, 17 mpFör res. 14: 23 fpAvstod: 75 m, 1 c, 18 v, 12 kdsFrånvarande: 9 s, 5 m, 2 c, 3 fp, 4 v, 1 mp, 3 kdsMom. 18 (arbetstidsfrågor)1. utskottet2. 39 (v)Votering:266 för utskottet18 för res. 3937 avstod28 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 152 s, 73 m, 23 c, 1 fp, 16 mp, 1 kdsFör res. 39: 18 vAvstod: 2 m, 2 c, 22 fp, 11 kdsFrånvarande: 9 s, 5 m, 2 c, 3 fp, 4 v, 2 mp, 3 kdsMom. 19 (jämställdhetsfrågor)Yrkanden:1. utskottet2. 41 (fp)3. mot. Fi49 (v)Förberedande votering:22 för res. 4119 för mot.278 avstod30 frånvarandeKammaren biträdde res. 41.Huvudvotering:281 för utskottet23 för res. 4118 avstod27 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 152 s, 75 m, 25 c, 1 v, 17 mp, 11 kdsFör res. 41: 23 fpAvstod: 17 v, 1 kdsFrånvarande: 9 s, 5 m, 2 c, 3 fp, 4 v, 1 mp, 3 kdsMom. 22 (skärpta villkor för rätt till arbetslöshetser-sättning)1. utskottet2. 46 (v)Votering:229 för utskottet18 för res. 4673 avstod29 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 151 s, 1 m, 25 c, 23 fp, 17 mp, 12 kdsFör res. 46: 18 vAvstod: 73 mFrånvarande: 10 s, 6 m, 2 c, 3 fp, 4 v, 1 mp, 3 kdsMom. 26 (den övergripande utbildningsstrategin)1. utskottet2. 49 (m, fp, kds)Votering:197 för utskottet108 för res. 4914 avstod30 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 152 s, 25 c, 3 v, 17 mpFör res. 49: 74 m, 22 fp, 12 kdsAvstod: 14 vFrånvarande: 9 s, 6 m, 2 c, 4 fp, 5 v, 1 mp, 3 kdsMom. 32 (ny högskola i )1. utskottet2. 59 (fp, kds)Votering:211 för utskottet36 för res. 5975 avstod27 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 152 s, 24 c, 18 v, 17 mpFör res. 59: 1 m, 23 fp, 12 kdsAvstod: 74 m, 1 cFrånvarande: 9 s, 5 m, 2 c, 3 fp, 4 v, 1 mp, 3 kdsMom. 38 (folkbildning)1. utskottet2. 63 (v)Votering:303 för utskottet18 för res. 631 avstod27 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 152 s, 74 m, 25 c, 23 fp, 17 mp, 12kdsFör res. 63: 18 vAvstod: 1 mFrånvarande: 9 s, 5 m, 2 c, 3 fp, 4 v, 1 mp, 3 kdsMom. 39 (barntillägget i svux och svuxa)1. utskottet2. 64 (fp, v, kds)Votering:265 för utskottet53 för res. 641 avstod30 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 152 s, 74 m, 25 c, 14 mpFör res. 64: 23 fp, 18 v, 12 kdsAvstod: 1 mpFrånvarande: 9 s, 6 m, 2 c, 3 fp, 4 v, 3 mp, 3 kdsMom. 43 (AP-fondens placeringsrätt)1. utskottet2. 67 (m, fp, kds)Votering:211 för utskottet109 för res. 6729 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 152 s, 25 c, 17 v, 17 mpFör res. 67: 74 m, 23 fp, 12 kdsFrånvarande: 9 s, 6 m, 2 c, 3 fp, 5 v, 1 mp, 3 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren attskatteutskottets betänkande SkU20, näringsutskottetsbetänkande NU13 och betän-kande KU18 fick avgöras i ett sammanhang efteravslutad debatt.9 § Skattelättnad för riskkapital, m.m.FöredrogsSkatteutskottets betänkande 1995/96:SkU20Skattelättnad för riskkapital, m.m. (prop.1995/96:109)Anf. 194 ()Herr talman! Företagens kapitalförsörjning ochriskkapitalförsörjning är en fråga som ofta diskuterasoch som har diskuterats en hel del i dagi denna kammare. Tyvärr har emellertid förslagen lystmed sin frånvaro under den socialdemokratiska rege-ringen. lägger den fram ett temporärt förslag somvi skall behandla. Jag vill först göra det allmännauttalandet att förutsättningar för tillväxt i mindre ochsnabbväxande företag är beroende av ett skattesystemsom präglas av låga skattesatser och en enhetlig ochneutral behandling av olika inkomster. Mot den bak-grunden är det särskilt olyckligt att socialdemokrater-na avskaffade den av den borgerliga införda enkelbe-skattningen av företagen och dess ägare.Jag tror att om enkelbeskattningen hade fått finnaskvar hade den medfört att vi hade fått en fungerandekapitalmarknad. Det hade vuxit fram en miljö där detblivit naturligt för privatpersoner och företag att på ettfrimodigare sätt och med högre riskbenägenhet place-ra kapital i nya projekt.De förslag regeringen nu har lagt fram och somutskottsmajoriteten ställer sig bakom är alltför be-gränsade både vad gäller belopp och tid. Det sägs attdet är ett temporärt förslag och att det därför är be-gränsat. Denna uppläggning visar emellertid att rege-ringen ingenting har lärt av betydelsen av långsiktigaspelregler för näringslivet. I regel tar det innan en investering av det slag vi nu talar omger avkastning. Under den tiden kommer det att finnasett återkommande behov av nytt kapital. I vårt förslaghar vi därför yrkat på både högre belopp och längretid. Det är avgörande förbättringar som i kombinationmed enkelbeskattning hade varit en bättre lösning fören fungerande kapitalmarknad för företagen.Vidare återkommer regeringen nu med förslag omåterinförd kvittningsrätt för nystartade företag. Det ärnaturligtvis bra att det införs även om förslaget inteheller i denna del är tillräckligt. har redanen gång infört kvittningsrätt. Då tyckte socialdemo-kraterna inte om förslaget. När man sedan flyttade in iRosenbad avskaffade man det direkt. föreslårsamma socialdemokrater ånyo kvittningsrätt. Det ärinte konstigt att det inte går att spåra konsekvens ochriktning i den socialdemokratiska politiken. Det hadevarit logiskt att låta det tidigare systemet gälla ävenunder 1995 och framåt.Det är beklagligt att regeringen i detta fall väljeren försiktig och passiv form. Vi vill gå längre ochmenar att det räcker med begränsningar som följer avatt det skall vara nystartad aktiv näringsverksamhetoch att reglerna skall gälla under de första fem åren.Skall vi verkligen få människor att satsa i företagandemåste vi vara på det klara med att de stora satsningar-na ofta ligger i initialskedet. Det förstår ej socialde-mokraterna.När det gäller fåmansbolagsreglerna bör en refor-mering ha som utgångspunkt att enbart den inkomstsom är att beteckna som arbete bör beskattas somarbetsinkomst. Övriga inkomster för fåmansföretags-delägare bör i sin helhet betraktas som kapitalin-komst. Vi anser därför att regeringen bör återkommamed ett förslag till i enlighet med detta.Avslutningsvis vill jag nämna något om att Soci-aldemokraterna underkänt förslaget från sin egenregering vad gäller reducerad avdragsrätt för mål-tidsutgifter i samband med representation. Regeringenhar i samband med en begränsning av avdragsrättenföreslagit vissa förenklingar. Avdragsbeloppet knytstill basbeloppet, och några begränsningar i övrigt görsej.Utskottsmajoriteten har emellertid valt en annanlösning och anger ett fast belopp, perperson. Det leder till krångel varje gång som nöd-vändiga förändringar måste ske på grund av kost-nadsökningar. Vi anser att man i denna del därförborde ha följt regeringens förslag.Fru talman! Med hänsyn till den begränsade tidsom får anses stå till kammarens förfogande i kvällnöjer jag mig med detta kanske alltför förkortadeinlägg. Det hade onekligen varit intressant att få möj-lighet att under mindre tidspress få lägga ut texten i deviktiga frågorna om företagens riskkapitalförsörjning.Jag står bakom samtliga moderata reservationermen yrkar bifall endast till reservation nr 1.Anf. 195 ()Fru talman! En kraftig expansion i näringslivet ärnödvändig för att arbetslösheten skall minska. Fördetta krävs betydande nyetableringar och att befintligaföretag växer. Miljön för företagande, för nyetable-ringar och för företagstillväxt måste vara gynnsam,mera gynnsam än den är . somvill växa utgör det långsiktiga tillväxtkapitalet förSverige. Tyvärr ser verkligheten dyster ut i dag.Nyföretagarbarometern från and Societymäter det aktuella läget för nyföretagande i landet.Nyföretagarbarometern visar att antalet nyregistreradeföretag fortsätter att minska jämfört med samma peri-od föregående år. Minskningen beräknas bli hela15 % . Detta är en alarmerande utveckling.Ett vanligt klagomål från småföretagare är att detvingas kämpa med mycket krångel och byråkrati somhämmar deras verksamhet. Ett av de regelsystem somär mest komplicerat och vars verkningar det är svårastatt förutse är de särskilda skattereglerna för s.k. få-mansföretag. De har, som de flesta regler, tillkommit iett gott syfte: att undvika att den lägre beskattningenav kapital skall kunna utnyttjas av enskilda ägare föratt uppnå skattefördelar. Det är naturligtvis angeläget.Men även regler med goda syften kan ha negativaeffekter på företagande och jobb.Reglerna har på nacken. Vi anser attdet är dags att göra en principiell översyn av helaregelverket. Huvudmålet skall vara att förenkla helafåmansföretagslagstiftningen liksom att sänka denfaktiska skattebelastningen för dessa företag. Vid ensådan översyn bör bl.a. beräkningen av vad som ärkapitalinkomst göras mera generös. De föreslagnareglerna för att undvika ett kringgående av 3:12-reglerna måste ges en utformning som är enklare änden i regeringens proposition.Reglerna för fåmansföretag skall så långt sommöjligt vara desamma som för andra företag. Det ärde inte . Fåmansföretagsreglerna diskriminerar ägare till mindre företag. Kapitalavkastning överen viss nivå beskattas som lön med högre skatt somföljd. Summan av bolagsskatt och ägarens kapitalin-komstskatt är t.ex. 2,5 gånger högre i än iFrankrike.En längre gående översyn av reglerna bör ske sna-rast möjligt. Det övergripande syftet med en sådanöversyn skall alltså vara att undanröja den diskrimi-nering som reglerna i många fall innebär för fåmans-företagen.Vi har tidigare föreslagit att riskkapitalavdrag in-förs och välkomnar att så nu sker, men det borde intefinnas en tidsbegränsning . Dessutom böravdraget också gälla för aktier som handlas på nyamarknadsplatser för innovatörskapital.Riskkapitalförsörjningen till nya innovationsföre-tag har varit ett problem . Sedanförra året finns nu en marknadsplats för placeringaroch handel i sådana företag, Innovationsmarknaden.Att åstadkomma sådana marknadsplatser är ett viktigtsätt att underlätta mötet mellan riskvilliga sparare ochinnovationsföretag, vilka befinner sig i ett tidigt stadi-um i sin utveckling. Vi menar att systemet med risk-kapitalavdrag också bör omfatta aktier som handlaspå marknadsplatser av detta slag.Vi befarar att regeringens förslag riskerar att stry-pa denna framväxande marknadsplats för mötet mel-lan riskvilliga sparare och innovationsföretag.Vi vill också ge uppskov med bolagsskatten förnystartade företag så länge pengarna inte tas ut. Nyasnabbt växande företag avstår ofta från utdelningaroch styrelsearvoden för att kunna satsa allt på snabbtillväxt. Likväl bromsas tillväxten ibland av storaskatteinbetalningar. Vi menar därför att man i sådanafall bör kunna ge uppskov med bolagsskatten så längeinte utdelningar sker. Det skulle underlätta situationenför denna typ av företag - vi måste få många sådanaföretag under de kommande åren.I detta betänkande behandlas också regeringensförslag att kostnader för vin och sprit skall få ingå iavdragsramen för representation.