prot · GI0990 · 1995-04-19 00:00:00 — Lagstiftningen har ju också ettpreventivt syfte.Att det krävs en grundlagsändring för att man skallkunna ingripa mot diskriminerande reklam har klar-gjorts av . Det böjer jag migsjälvfallet för. Men jag anser att det inte får utgöranågot hinder för att en lagstiftning äntligen kommertill stånd. Regeringen bör återkomma till riks-dagen med förslag till lagstiftning mot diskrimineran-de marknadsföring och med förslag till den grund-lagsändring som kan bli nödvändig på grund av dennalagstiftning. Det blir i så fall inte första gången somman ändrar grundlagen för en angelägen sak.Enligt min mening är det inte nödvändigt att an-vända ytterligare pengar och tid för en parlamentariskutredning, som yrkar. Frågan har fak-tiskt utretts . Jag avslutar med att än en gångyrka bifall till reservation 2, mom. 9.Anf. 125 ()Herr talman! Jag tänker på alladessa trådsmala tjejer som vi ser i reklamen och pådet slanka skönhetsideal som inte många kan uppnå.Som ung tjej vill man bli som dem och uppnå dettaskönhetsideal. Dessa modeller är nästan som en del avdem själva.Många tjejer har på grund av reklamens påverkanfaktiskt drivits till anorexi eller bulimi. De får ettsämre självförtroende eftersom de inte kan leva upptill detta skönhetsideal.Reklam påverkar på många olika sätt. Skönhetsi-dealet är en sida. Vi människor är inga maskiner somkan sålla bort det som är dåligt med reklam. Man kaninte säga: Det här angår inte mig; jag påverkas inte.Vi är människor och inte maskiner, och vi påver-kas. Reklamen utgör i många fall en sorts livsstilspro-paganda. Många människor, inte minst unga, saknarbåde kraft och förmåga att värja sig emot den. Dess-utom översköljs vi av reklam som ibland har en sådanintensitet att den riskerar att kränka människors in-tegritet.Vi i vill att regeringen tillsätter en ut-redning som kommer med förslag om hur man kanminska kränkningar av människans integritet och ökamöjligheterna för människorna att slippa reklam.Dessutom vill vi att utredningen skall titta på hur denlivsstilspropaganda som sköljer över vuxna, barn ochungdomar påverkar normer och beteenden i samhäl-let. Då tänker vi bl.a. på konsumtionen.Tanja Linderborg, från , har sagt detmesta som jag skulle vilja säga när det gäller diskri-minerande reklam. Vi vill, precis som ,att regeringen återkommer med förslag till lagstiftningmot diskriminerande marknadsföring och förslag tillde grundlagsändringar som kan bli nödvändiga pågrund av denna lagstiftning.Precis som påpekade har det imånga sammanhang visat sig att man har kunnat änd-ra grundlagen när det har gällt en angelägen lagstift-ning. Och att förbjuda diskriminerande reklam ärverkligen angeläget.Vi kan titta på andra länder, t.ex. nordiska länder.De har en lagstiftning som gör att man kan in-gripa mot könsdiskriminerande reklam. I grund ochbotten handlar detta om principen om alla människorslika värde.Jag yrkar bifall till reservation nr 2, som är ge-mensam med , och till reservation nr 4.Vi kommer från att återkomma angå-ende den motion som handlar om hur vi kan få enmiljövänligare konsumtion och om hur vi som kon-sumenter kan få fullständig information om de varorsom vi köper, delvis även i marknadsföringen.Tack!Anf. 126 ()Herr talman! Marknadsföringslagstiftningen syf-tar, enligt oss socialdemokrater, till att stärka konsu-menternas ställning. vidgadessynen på konsumenternas roll. Konsumenterna hade ilagstiftningen tidigare främst uppmärksammats somanvändare och brukare av varor och tjänster. vid-gades synen på konsumenternas roll. Det var bl.a.konsumenternas ökade köpkraft, utbudet av varor ochtjänster, den omfattande reklamen och svårigheternaför konsumenterna att överblicka utbudet och värderaolika alternativ som låg bakom ambitionshöjningen ikonsumentskyddslagstiftningen.Sedan mitten av 1970-talet, då den nu gällandemarknadsföringslagen tillkom, har utvecklingen moten alltmer svåröverskådlig och komplicerad marknadtilltagit. Den ökande internationaliseringen och EU-inträdet har skärpt konkurrensen på marknaden. Såvälkonkurrenslagstiftningen som marknadsföringslag-stiftningen är i behov av en modernisering och enanpassning till de nya förhållandena.Konkurrenslagstiftningen har reformerats.Nu går vi vidare med marknadsföringsområdet.Den nya lagen syftar till att främja konsumenter-nas och näringsidkarnas intressen i samband mednäringsidkarnas marknadsföring av varor, tjänster ochandra nyttigheter samt att motverka marknadsföringsom är otillbörlig mot konsumenter eller näringsidka-re.Herr talman! I korthet innebär den nya lagstift-ningen:- att de vitessanktionerade generalklausulerna frånden gamla lagen bibehålls,- att det införs särskilda regler med konkreta för-bud mot och krav på vissa marknadsföringsåtgräder,- att överträdelser av dessa förbud kan medföra attnäringsidkaren ådöms en marknadsstörningsavgift,- att skadeståndsreglerna utvidgas så att skade-stånd även kan utgå till andra näringsidkare än kon-kurrenter till den felande näringsidkaren samt tillkonsumenterna - även överträdelse av ett åläggandeatt lämna vissa informationer kan medföra skade-ståndsskyldighet,- att ett tvåinstanssystem införs i marknadsfö-ringsmål, med som första instansoch som andra och sista instans,- att primära talerättnär det gäller förbud och ålägganden avskaffas. I målom marknadsstörningsavgifter har Konsumentom-budsmannen primär talerätt. Om Konsumentombuds-mannen inte utnyttjar denna talerätt kan enskildanäringsidkare som berörs av överträdelsen och ensammanslutning av näringsidkare föra talan i målet.Herr talman! Låt mig nu kommentera de fem re-servationer som har fogats till betänkandet. Den förstahandlar om efterbildningar. Reservanten anför att detskall vara en produkts funktion, kvalitet, säkerhetsamt miljö- och hälsoanpassning som bör beaktas närman bedömer om konsumenten vilseleds. Reservantenmenar att regeringens förslag bör kompletteras i dettasyfte och att vilseledande efterbildningar inte fåranvändas vid marknadsföring.Det är enligt svensk rätt i princip tillåtet att ef-terbilda en annan näringsidkares prestationer, känne-tecken eller andra objekt när det efterbildade objektetinte är skyddat enligt den immaterialrättsliga special-lagstiftningen. Det kan gälla både patentregler ochvarumärkesskydd. Att använda en sådan efterbildningvid marknadsföring kan emellertid utgöra otillbörligmarknadsföring om efterbildningen används på ettvilseledande sätt.Regeringens förslag innebär att en näringsidkarevid marknadsföring inte får använda efterbildningarsom är vilseledande genom att de lätt kan förväxlasmed någon annan näringsidkares kända eller särpräg-lade produkter, såvida det inte rör efterbildningar somhuvudsakligen har som syfte att göra produkten funk-tionell.I den senare delen innebär detta att t.ex. reservde-lar till välkända bilmärken kan tillverkas och säljas avandra än bilfabrikanter och deras auktoriserade åter-försäljare. För övrigt är det föreslagna förbudet ut-format så att det faller inom ramen för marknads-domstolens praxis, och det ligger även i linje medSveriges konventionsförpliktelser.Utskottet anser att regeringens förslag i sak över-ensstämmer med yrkandet i motion L18, som därmedfår anses tillgodosett.Herr talman! Jag vill göra några ytterligare kom-mentarer i fråga om den diskriminerande reklamen,som tas upp i reservationerna 2 och 3 och som redanhar tagits upp i debatten.I flera motioner framförs krav på skärpt lagstift-ning mot diskriminerande reklam och att riksdagenskall ge regeringen till känna att man bör återkommamed ett sådant förslag.Med diskriminerande reklam brukar i första handavses könsdiskriminerande reklam, varvid man skiljerpå kränkande och schabloniserande reklam. Typiskaexempel är bilder där kvinnan utnyttjas som blickfångeller som utnyttjar sexuella anspelningar och gerlöften som inte har med produkten att skaffa. Diskri-minerande reklam kan också gälla framställningarsom återspeglar ett föråldrat könstänkande liksomreklam i fråga om ras, religion, nationalitet, m.m.Någon lagstiftning som gör det möjligt att ingripamot könsdiskriminerande eller annan diskriminerandereklam finns inte. Regeringen lägger heller intenu fram någon ny lagstiftning med förbud mot dis-kriminerande reklam. En sådan lagstiftning kan inteinföras utan grundlagsändringar. Det innebär att detför ett ingripande mot diskriminerande reklam också ifortsättningen skall krävas att åtgärden är otillbörligmot konsumenter eller näringsidkare.Lagutskottet har ingen annan uppfattning än mo-tionärerna i denna fråga, utan anser att reklam medinslag av diskriminering i olika former är helt oaccep-tabel. Genom yttrande är detklarlagt att en laglig möjlighet till ingripande motdiskriminerande reklam kräver grundlagsändringarsom innebär inskränkningar i tryckfrihetens och ytt-randefrihetens grundvalar. Mot denna bakgrund börenligt lagutskottets mening lagstiftning komma i frågaendast om detta framstår som det enda alternativet föratt komma till rätta med det här stora problemet.Utskottet anser att situationen intekan anses vara så allvarlig att inskränkningar av degrundlagsfästa rättigheterna oundgängligen behövsför att komma till rätta med problemen vad avserdiskriminerande reklam. Bl.a. bör det vara möjligt attskärpa de insatser som sker genom egenåtgärder inomnäringslivet, t.ex. genom Näringslivets etiska råd motkönsdiskriminerande reklam. Andra former av dis-kriminerande reklam tas upp av ,som är ett överbranschetiskt råd som behandlar frågorav principiell karaktär.Utskottet konstaterar också att regeringen nogakommer att följa utvecklingen. Om inte näringslivetsegenåtgärder kan stävja den diskriminerande rekla-men finns det enligt regeringen anledning att på nyttta upp frågan om åtgärder mot denna.Herr talman! Reservation 4 handlar om en utred-ning om reklamens påverkan. Motionären vill attregeringen, bl.a. mot bakgrund av att marknadsföring-en blivit mer internationell och gränsöverskridande,tillsätter en utredning bl.a. med uppgift att ge förslagom hur man kan minska kränkningar av människorsintegritet och öka deras möjligheter att slippa reklamt.ex. i TV och radio, m.m.Utskottet konstaterar att det genomförs en radforskningsprojekt inom ramen för konsumentforsk-ningen. I den mån dessa projekt skulle påvisa ettbehov av ytterligare utredningar utgår utskottet frånatt eller regeringen tar erforderligainitiativ härtill.Herr talman! I reservation 5 behandlas frågan ombevisbördan i marknadsföringsmål. Motionärerna villatt det skall införas en regel om omvänd bevisbörda imarknadsföringsmål. Motionärerna anser att det be-hövs en sådan regel beträffande vederhäftighet när detgäller sakuppgifter i marknadsföringen.Utskottet anser i likhet med regeringen att det intebör införas någon regel om omvänd bevisbörda idessa mål. Många bevisbördeproblem är inveckladeoch inte lämpade för en enkel anvisning i lagstiftning-en. Frågorna avgörs också enligt utskottets meningbättre av de rättstillämpande organen. Att i dessa falllagreglera en enda bevisregel, som dessutom är oom-tvistad och väl etablerad som i detta fall, kan leda tillsvårigheter och framstår som helt onödigt.Herr talman! Fakturaskojeri förekommer tyvärr påså sätt att en företagare eller privatperson fakturerasutan att ha beställt en vara eller en tjänst. I ett antalmotioner tas denna fråga upp.Marknadsföringsutredningen föreslog en katalo-gregel som innebär ett uttryckligt förbud mot attskicka fakturor och liknande handlingar och därige-nom vilseleda mottagaren i fråga om att beställninghar skett eller om att betalningsskyldighet föreligger,s.k. Regeringen anser att en uttryckligregel om detta inte är motiverad. I den mån ett sådantförfarande är att bedöma som marknadsföring bör detenligt regeringens mening kunna förbjudas med stödav generalklausulen om otillbörlig marknadsföring.Vid en uppvaktning inför lagutskottet har företrä-dare för Internationella handelskammarens svenskanationalkommitté framfört liknande synpunkter sommotionärerna. Liknande synpunkter har också fram-förts av , , säljmetoder utgör ett allvarligt problemsåväl på konsumentområdet som i relationerna mellannäringsidkare. Stora ansträngningar görs därför ocksåfrån olika branschorganisationers sida för att kommatill rätta med de problem som vissa oseriösa närings-idkare förorsakar.Visserligen kan det i en del fall vara möjligt attkomma åt de här problemen med hjälp av brottsbal-kens bestämmelser om bedrägeri, men då krävs att detgår att styrka skada hos mottagaren samt ochuppsåt hos näringsidkaren.Herr talman! Mot bakgrund av den uppmärksam-het som ägnats åt problemet med faktu-raskojeri borde regeringen enligt utskottets mening habehandlat frågan mer utförligt i propositionen. Utskot-tet anser att det finns ett behov av lagstiftning somkan motverka negativa säljmetoder i form av faktu-raskojeri på ett effektivare sätt än vad straffbestäm-melserna i och generalklausulen omotillbörlig marknadsföring kan göra. Utskottet föror-dar att regeringen möjligt lägger fram ett för-slag till rättslig reglering i syfte att komma till rättamed det angivna problemet.Herr talman! Utskottet föreslår att den nya mark-nadsföringslagen träder i kraft först den 1 januari1996, vilket är än vad regeringenhar föreslagit i propositionen. Det är önskvärt att denovan förordade rättsliga regleringen mot negativasäljmetoder kan träda i kraft med den nyamarknadsföringslagen.Herr talman! Med det anförda yrkar jag avslag påsamtliga reservationer och bifall till utskottets hem-ställan.Anf. 127 () replikHerr talman! Egentligen hade jag inte tänkt för-länga debatten mycket, men jag tyckte jag hördeBengt Kronblad säga att problemen med den krän-kande reklamen inte var så allvarliga. Jag har då enfråga: Var går gränsen någonstans, ?Hur mycket skall vi tolerera innan vi vågar anta enlagstiftning i likhet med vad man har gjort i de andranordiska länderna?Anf. 128 () replikHerr talman! Jag ser mycket allvarligt på det somomnämns här. Det måste vara fråga om ett hörfel, förjag nämnde i mitt anförande att vi ser allvarligt påfrågan.Anf. 129 ()Herr talman! Vi kristdemokrater sitter ju inte medi lagutskottet, men vi ansluter oss ändå till reservation2 under mom. 9. Vi tycker att det är olyckligt att maninte har kunnat lösa frågan om diskriminerande re-klam.Jag är personligen fullständigt övertygad om atttiden nu är mogen för att lagstifta i det här hänseen-det. Det är möjligt att vi ännu inte riktigt har nått denabsoluta smärtgränsen, men tendensen är fullständigtentydig. Jag är alldeles övertygad om att näringslivetinte kommer att klara det här. I det massmediala brussom gäller i dessa tider måste man utnyttja ganskaosedvanliga medel för att höras och synas. Man tänjergränser, man överträder tabu.Vad som på något sätt fick mig att vakna upp varHennes & reklam . En mycketung flicka användes då i reklamen på ett sätt som göratt jag fortfarande inte riktigt begriper vad det varman ville väcka intresse för. Det måste ha varitdunkla krafter som man var ute efter, och det var pånågot sätt utomordentligt stötande.Det finns anledning för lagstiftarna att ligga stegetföre och inte komma efteråt och försökareparera saker och ting som kanske då inte är så allde-les lätt att hantera.Den här frågan har som sagt stötts och blötts i ettoändligt antal år, och i mångt och mycket har man islutändan hängt upp sig på att det krävs en grund-lagsändring. Det må så vara att konstitutionsutskottethar sagt att det är på det viset. Personligen är jagfullständigt övertygad om att det inte är så. När jaggår igenom grundmaterialet i ärendet tycker jag migkunna se att oberoende jurister säger att det inte krävsnågon grundlagsändring, under det att politiker sägeratt en sådan krävs.Vid en hearing som ordnade ide här frågorna formuleradeen ung jurist, jur. kand. , det härganska rätt upp och ner. Det skulle vara skönt om mannågon gång började avmystifiera tryckfriheten. Det ärfullständigt självklart att vi skall ha yttrandefrihet idet här landet och att det är en grundpelare i en de-mokrati, men det skall liksom inte ske till vilket prissom helst - jag skall dock inte nu dra in barnporno-grafi och annat som vi behöver dras med av det härskälet. säger så här:"Slutsatsen av denna remisskritik måste alltså bliatt könsdiskriminerande reklam är en grundlagsskyd-dad rättighet. Jag tyckte att det lät absurt. Så jag fors-kade efter vad grundlagar och förarbeten till grundla-garna säger.Tryckfrihetsförordningen kom 1949. Det somskyddas av den är ?yttranden som syftar till fri politiskdebatt, fri nyhetsförmedling´ och kulturell yttrandefri-het som ett komplement till detta. Reklam, sade manredan från början, står utanför det tryckfrihetsrättsligagrundlagsskyddet på grund av att syftet med reklam äratt öka försäljningen av varor och öka den enskildanäringsidkarens vinst.- - -Slutsatsen är att något juridiskt hinder mot lag-stiftning inte finns. "Förmodligen är det inte konstigare än så. Men hurdet nu än är med denna sak är det mitt partis fullstän-diga övertygelse att tiden är mogen för att göra någotåt det här. Det är bara att ganska kvickt dra igenomdet här. Några ytterligare utredningar är inte erforder-liga.Anf. 130 () replikFru talman! Jag skall inte replikera så mycket motRolf , men jag vill gärna med bestämdhethävda att det här är mycket allvarligt och att vi mednoggrannhet måste följa frågan. Det har också rege-ringen skrivit i sin proposition och utskottet under-strukit. Det är också viktigt att slå vakt om grundla-gens intentioner och de rättigheter som det där stad-gas om.Men den egentliga anledningen till att jag begärdeordet var att sade att vi inte skallbehöva vänta så . Han hade just läst om Hennes & , och jag förstår att till-sammans med övriga kds-ledamöter först nu har vak-nat upp inför detta. Det skulle inte behöva ta 15 år.Jag vill erinra om att propositionen är underskri-ven av regeringens nuvarande civilminister . Fram till för sex och en halv månad sedanfanns det en annan civilminister vid namn , och hon skulle ha haft möjlighet att ordna dethär som minister i den dåvarande regeringen.Anf. 131 (m)Fru talman! Den nya marknadsföringslagens syfteär, i likhet med den gamla, att främja konsumenternasoch näringslivets intressen i samband med marknads-föring av produkter - dvs. varor, tjänster, fast egen-dom, arbetstillfällen och andra nyttigheter - och attmotverka marknadsföring som är otillbörlig mot kon-sumenter och näringsidkare.Det är hade att ta ställ-ning till en marknadsföringslag. Under de år somförflutit har nya erfarenheter vunnits, ochen praxis utifrån den då antagna marknadsföringsla-gen har utvecklats.Genom anslutning till vissa internationella kon-ventioner och vårt nyvunna medlemskap i den europe-iska unionen har också åtagit sig att i vissutsträckning följa internationell och/eller europeisknorm- och praxisbildning när det gäller etiken inommarknadsföringens område.Enkelt uttryckt kan man därför påstå att den nyamarknadsföringslag som ligger på bordoch som vi skall ta beslut om här i kamma-ren, i allt väsentligt stadfäster en betydelsefull del avden generella praxis som kommit att utvecklas i sam-spelet mellan de i dessa fall rättsvårdande myndighe-terna/domstolarna å ena sidan och näringsidkarnatillika med de marknadsanknutna branschorganen -med sina ganska betydande egenåtgärder - å denandra, allt detta som mark-nadsföringslag varit i kraft.Vid sidan av det gamla systemet med vitessank-tionerade generalklausuler, som behålls, tillförsockså regler med konkreta förbud mot respektive kravpå vissa marknadsföringsåtgärder. Skadeståndssank-tionen mot näringsidkare utvidgas och möjligheten attutdöma s.k. marknadsstörningsavgift öppnas.Processordningen i mål enligt marknadsföringsla-gen renodlas på så sätt, som har sagts här tidigare, attStockholms tingsrätt blir den enda och första instan-sen medan blir den andra ochsista instansen.Lagutskottet ställer sig i huvudsak bakom rege-ringens förslag till ny marknadsföringslag. På vissapunkter, fru talman, har dock ett enigt utskott intagitavvikande mening genom några tillkännagivanden.Därutöver förekommer några reservationer och ettkortfattat särskilt yttrande från de borgerliga partier-na, som ansluter sig till ett motsvarande borgerligtyttrande i justitieutskottet angående den principiellasynen på förekomsten av s.k. partssammansatta spe-cialdomstolar, i detta fall alltså Marknadsdomstolen.Nu ville, som vi har hört, regeringen inte gå likalångt som i dess förslag1993, nämligen till att också infoga en bestämmelsesom förbjuder förekomsten av s.k. fakturaskojeri, dvs.vilseledande om betalningsskyldighet för icke beställ-da varor eller tjänster. Detta är ett betydande problem,fru talman, som framför allt åsamkar närings-livet stora kostnader och som inte tillräckligt effektivtvisat sig kunna beivras med stöd av brottsbalkensbedrägeriparagraf. Förhållandet har länge påpekats avnäringslivets organisationer liksom av bl.a. oss mode-rater, inte minst genom ett flertal motioner, och det ärdärför glädjande att , genom tillkännagi-vandet hos regeringen, inskärper behovet av en star-kare reglering i detta hänseende.Vidare förordar ett enigt utskott att det, för be-stämmande av s.k. marknadsstörningsavgift, i 24 §tydligt skall anges att årsomsättningen i vissa närmareangivna fall får uppskattas till ett skälighetsbelopp.Slutligen förordar utskottet, med hänsyn till bl.a.de justeringar och tillägg som påfordras och den om-ställningstid som näringsidkarna med den nya lagenkan behöva, att ikraftträdandet flyttas fram från den 1juli 1995 till den 1 januari 1996.Fru talman! Med detta ber jag att få yrka bifall tilllagutskottets hemställan i betänkande 16 och avslagpå de till betänkandet fogade reservationerna.Anf. 132 ()Fru talman! Det känns bra att vi har kommit sålångt att kan ta ställning till en nymarknadsföringslag. Jag tror att det är en positiv sakför alla inblandade parter, men framför allt för kon-sumenterna, att vi får ett regelverk som är tydligareoch att sanktionssystemet skärps.Eftersom förslaget togs fram påCivildepartementet har jag inga problem med attställa mig bakom huvuddragen i betänkandet, men detfinns ett område som jag inte var nöjd med då ochsom jag inte heller nu är nöjd med, och det gäller denfråga som har varit uppe i flera anföranden, nämligenlagstiftning mot kränkande reklam, som jag föredraratt kalla det.Jag hade hoppats att socialdemokraterna, som un-der alla år motionerat i den här frågan, skulle ha ut-nyttjat möjligheten att nu antingen föra in ett sådanthär regelverk i marknadsföringslagen eller säga skall återkomma i en särskild lag. Det hade inteblivit några problem med att få igenom den i riksda-gen, men s valde att passa igen - för vilken gång iordningen, kan man fråga sig.Jag hade också hoppats att vi skulle ha ansvarigtstatsråd, , här . Det hade varitintressant att höra om hon internt har samma problemsom jag hade i koalitionsregeringen med att få igenomdet här förslaget. I stället är det en man som företrädersocialdemokraterna , trots att de flesta motionersom väckts har varit undertecknade avkvinnor. Jag tror faktiskt att det här går en gräns,eftersom det oftare är kvinnor än män som känner sigkränkta av reklamen.Denna fråga har diskuterats på politisk nivå . Det har gjorts ett antal utredningar, men de harinte lett till något resultat. har frågan omkönsdiskriminerande reklam breddats till att ocksåhandla om kränkande reklam i vid bemärkelse, alltsåockså etniskt och religiöst kränkande reklam.Varje gång frågan kommer upp är det svårt att fåen saklig diskussion om behovet av att markera grän-ser på det här området. Det blir alltid en diskussionom yttrandefrihet, och så slås det fast att inga gränserkan sättas. tror jag faktiskt att en del politikergömmer sig bakom yttrandefrihetsargumentet för attslippa ta ställning i sakfrågan. Det är nämligen långtifrån alla jurister som är eniga om att det inte går attlagstifta mot kränkande reklam utan att ändra igrundlagen.