prot · GI09117 · 1995-06-09 00:00:00 — Det är tillåtet att slå en träda.Denna åtgärd kombinerad med att hålla trädanbevuxen ger goda förutsättningar att hållaförökningen och förekomsten av ogräs på en rimlignivå.I har vi beslutat att hälso- ochmiljöriskerna med användningen avbekämpningsmedel skall reduceras och attanvändningen skall minska. Miljöreglerna för träda ärbara en del i det regelsystem som är infört med tankepå detta.Ogräsen på omställningsmark är svåra att rå på förnärvarande. Det beror bl.a. på att kemisktbekämpning inte har varit tillåten på mark i s.k.vänteläge. Det i sin tur har i och för sig inneburit enminskad kemikalieanvändning. När nu en del avdenna mark skall tas i produktion är det emellertidofrånkomligt med en påfrestning på miljön under enkortare period, och det oavsett om mekanisk ellerkemisk bekämpning används.Enligt experter skulle det, när det gäller en så passriklig ogräsbekämpning som det här är frågan om,krävas en mycket intensiv mekanisk bekämpning omman begränsar sig till denna metod. Det skulle belastamiljön i högre grad än vad som blir följden av enkemisk bekämpning. Det finns alltså ingen anledningatt av miljöskäl i detta läge gynna mekaniskbekämpning. Genom en kombination av olikabekämpningsåtgärder ges de bästa möjligheterna attåterföra dessa marker i odling igen. Mot denbakgrunden kan jag inte se att en förändring avJordbruksverkets föreskrifter i den riktning GudrunLindvall önskar skulle leda till en bättremiljösituation.Anf. 68 ()Herr talman! Bakgrunden tillinterpellationen är att många av de åkrar som har varitomställda under och legat i träda nukommer att växlas in och bli CAP-berättigad gröda.Bonden kan antingen välja att beså dem med t.ex.spannmål eller att låta växla in dem och låta det bliEU-träda. Det är just det som kan vålla problem.Om markerna omställs så att det blir EU-trädaträder de regler i kraft som gäller just hur man fårhantera EU-träda. Jag kan ge ett exempel på hurmycket mark det kan vara fråga om. I länomställs av total 95 000 hektaråkermark. Av dessa har skogsplanterats, 37 %använts för extensiv vall, men på har man integjord någonting. Det innebär att vi har många åkrar där det växer smörblommor, tistlar och kvickrotpå. Det är ogräs som naturligtvis kommer att finnaskvar långt fram i tiden som fröbanker i jordarna ochsom kommer att orsaka problem.Under våren har många bönder som avser att ställaom sina marker med anledning av EU-inträdetbunkrat Round Up. Jag har blivit uppringd av böndersom har varit mycket oroliga för det, inte bara i mitteget hemlän utan också i andra län. De tycker inte attden här hanteringen av bekämpningsmedel kännsspeciellt bra.Förr i tiden sade bonden alltid att man såg påträdan om bonden var duktig eller inte. Det var därman kunde se hur noggrann han var med jorden. Detär någonting som många bönder känner som en pressatt man inte kan få sköta sin träda på det sättman skulle önska just på grund av petiga EU-regler.I säger vi att vi är på väg mot ett avvärldens renaste jordbruk. Det är någonting som LRFgår ut med mycket starkt.Jag tror att det kan bli svårt att hävda detta om detkommer ut mycket stora giftchocker i naturen just pågrund av att EU-reglerna sätter käppar i hjulet när detgäller hanteringen av EU-trädan.Det finns ett antal alternativa metoder. Om manfick köra ut på åkrarna tidigare kunde man bearbetamekaniskt. Man kan tänka sig bränning. Man kanockså tänka sig att man får beså med vall. Många avdessa möjligheter existerar inte i och med EU:s petigaregler.Det kanske löser sig när markersom har varit spannmålsåkrar kontinuerligtläggs i träda, men just nu är det de ogräsbemängdatidigare omställda åkrarna som skall in som EU-träda.Då uppstår problemen.Jag är litet beklämd över att jordbruksministernoch jag inte har samma uppfattning i denna fråga.Jordbruksministern anser att det enda miljömässigtriktiga sättet är att bespruta dessa åkrar. Det är enuppfattning som man inte alls delar från bondehåll.Många bönder är mycket oroade över denna situationoch menar att de EU-regler som finns inte allsborde tillämpas i - framför allt inte när detgäller de omställda åkrarna.Jag tycker att det borde vara miljömässigtriktigare att ha speciella regler för just gamla åkrarsom omställdes enligt beslutet om de skallväxlas över i EU-träda, så att vi får en möjlighet attbekämpa dessa ogräsmarker på annorlunda sätt. Detfinns många bönder som vill det och som inte ärintresserade av detta hejdlösa sprutande. Man villkunna behandla sin träda på ett annat vis. Det finnsockså en gammal tradition för det i Sverige.Är det verkligen inte möjligt att låta dessa bönderfå en chans att behandla sina trädor på ett annat sättoch slippa det enda som återstår, nämligen att spruta?Anf. 69 Jordbruksminister ()Herr talman! Låt mig först säga att hanteringen avjordbrukspolitiken har varit någotkaotisk beroende på att vi först beslutade om enreform 1990 med omställning och med mark i trädaför att sedan gå in i ett system som är helt annorlunda.Jag personligen tycker att det är mycketotillfredsställande att man exempelvis kan ha lagtmark i träda och fått ersättning för det utan att ha gjortnågonting av marken. När vi nu går in i det nyasystemet behöver man bara betala tillbaka tvåfemtedelar av det totala belopp man har fått, fast maninte har gjort någonting med marken.Vi hade en diskussion om detta sedan.Det gick inte att göra på något annat vis, men jagtycker personligen att det är mycket otillfredsställandeatt vi tvingades hantera frågan på det sättet.Jag har bara någon enstaka synpunkt på dettaytterligare. Det kan förefalla märkligt att man sägeratt det i detta speciella fall är bättre - jag är inte säkerpå att det är rätt ord, men jag använder det i alla fall -att använda en kemisk bekämpning än att bearbeta dethela mekaniskt.Men vi måste också komma ihåg följande: Att tamiljöhänsyn är också att se till helheten. Ocksåmekanisk bekämpning, särskilt när det är så mycketogräs och så mycket fröer som här - ger enmiljöeffekt. Jag tänker t.ex. på packning av marken.Jag tänker på att det blir ett utsläpp om man körtraktor med diesel.Gudrun nämnde själv Round Up. Det ärett lågdosmedel. Jag har en siffra på att en körningöver ett område med Round Up motsvarar mellan femoch tio körningar om man skall bearbeta det helamekaniskt med traktor.Det perspektivet - de två sakerna ställda motvarandra - har fått oss att göra denna bedömning.Anf. 70 ()Herr talman! Jag är övertygad om att MargaretaWinberg och jag har en gemensam syn på EU:sjordbrukspolitik. Vi upptäckte att den ärfruktansvärt snårig och att den är gräsligtdetaljreglerad. Jag håller också med om att den politiksom infördes rimmade väldigt illa med att manredan då hade tankar på att gå med i EU. Miljöpartietställde sig också utanför omställningen 1990, därföratt vi ansåg att den jordbrukspolitik som drevs just dårimmade mycket illa med de tankar som fanns iSverige på att gå med i EU, där jordbrukspolitiken ärså detaljerat reglerad som man över huvud taget kantänka sig. Det är verkligen skillnad på dessa tvåsynsätt på jordbrukspolitik; det kan jag hålla med om.När det gäller synen på hur man skall hanteraträdan menar jag att vi måste minskabekämpningsmedelsanvändningen om man pratar omatt vara på väg mot ett av världens renaste jordbruk.Det är det första.Jag skulle som vara väldigtglad om bönderna åkte betydligt mindre på sin åkrar.De sprutspår vi ser på sådda åkrar innebär att man ärute och kör och sprutar då och då. Det skulle jag varamycket glad att slippa se. Just den typ av intensivtjordbruk som vi har innebär att man är ute ochkör mycket med traktor på marken.I det ekologiska lantbruket beter man signaturligtvis helt annorlunda. Man använder inte likamycket diesel just därför att man inte har desprutprogram som ofta kanske inte ens är nödvändiga.Bönderna har en annan syn påbesprutningsprogram än för bara sedan.Det finns många olika sätt att hantera detta. Ettskulle t.ex. vara att vi accepterar att man sår vallganska tidigt , som man sedan slår. Då skulleman inte behöva köra mer än en eller ett par gångerom man skall få ned fröet. Men just det faktum attvilket datum man får åka ut är detaljreglerat gör attdet enda alternativ som återstår är besprutning. Detkänns väldigt olyckligt.Jag menar att det i detta läge skulle vara mycketbättre att ge bönderna möjlighet att hantera sina jordarpå ett annat sätt. Man kan också se att andra sätt atthantera trädorna kanske också skulle göra att vi såsmåningom kan få ett bättre jordbruk. Faktum är attmånga av dessa åkrar skulle kunna ställas om tillKRAV-odling ganska direkt. Men i och med att manär tvungen att spruta med Round Up om man vill haåkrarna i träda till, eftersom man inte kanbearbeta dem mekaniskt, försvinner den möjligheten.Vi vet att konsumenterna efterfrågar livsmedel. Vi vet att en av propparna i dennahantering är att vi har för få jordar där man odlarekologiskt odlat spannmål. En av anledningarna tilldet är att vi har haft få jordar som har klarat kraven påatt inte ha varit besprutade.Dessa marker skulle kunna användas till KRAV-odling, men då är förutsättningen att man kan hanteraträdorna på ett sådant sätt att man inte behöver spruta.Annars tar det genast en växtsäsong till innan degodkänns för KRAV-odling.Jag tycker att det är en väldigt viktig synpunkt isammanhanget. Man måste ge bönder möjlighet attställa om till ekologisk odling.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 1994/95:148 om jaktpå skarvAnf. 71 Jordbruksminister ()Herr talman! har frågat mig omjag är beredd att dels upphäva det beslut somLänsstyrelsen i län fattade den 16 december1994 om skyddsjakt på skarv, dels tillsätta enutredning med representanter från såväl fisket somnaturvården med uppgift att utreda hur problemmellan människa och skarv skall kunna lösas, dels setill att följer EU:s fågeldirektiv.I utrotades skarven som häckande fågelunder . Den återkom ochökade mycket kraftigt i antal . Iförhållande till andra fågelbestånd har skarven ökat iantal på ett exceptionellt sätt . Antalethäckande par uppgår till minst 11 000. Störst harökningen varit i län.Ökningen av skarvbeståndet medför konfliktermed yrkesfisket. För jakt på skarv har det därför gällten lång allmän jakttid, från till densista februari. Länsstyrelserna i vissa län har ävenbeslutat om skyddsjakt under andra tider för attskadorna för yrkesfisket skall hållas på en acceptabelnivå.Ett sådant beslut om skyddsjakt togs avLänsstyrelsen i län den 16 december 1994.Gudrun frågar nu om jag är beredd attupphäva det beslutet.Som säkert vet är jag somstatsråd förhindrad att uttala mig om myndigheternasbeslut i enskilda ärenden. Än mindre har jag rätt attupphäva sådana beslut.Jag kan emellertid upplysa omatt det aktuella länsstyrelsebeslutet är upphävt,eftersom det överklagats till Naturvårdsverket.Numera regleras skyddsjakt på skarv i längenom ett länsstyrelsebeslut från den 16 februari1995. Beslutet innebär att skyddsjakt på skarv fårbedrivas i länets kustkommuner den förstamars till . Den som har yrkesfiskelicensfår vidare bedriva skyddsjakt inom frånfasta fiskeredskap till den 20augusti. Tillstånden gäller tre år.Länsstyrelsen konstaterar dock i sitt beslut attSveriges medlemskap i kan medföra att beslutetkan komma att ändras.Det är omdiskuterat vilken inverkan skarven harpå yrkesfisket. En del undersökningar tyder på attskarven äter den fisk som finns att tillgå.Yrkesfiskarna anser att den främst tar matfisken. Heltklart är emellertid att skarven skadar och äter fisk ifiskeredskap. Det innebär ett inkomstbortfall och ettmerarbete för fiskaren. Till detta kommer att mångaskarvar fastnar i fiskeredskapen och drunknar. Ävendetta medför merarbete för fiskaren.Naturvårdsverket har vid olika tillfällen diskuteratproblemen med de berörda intressena. Ett resultat avdet arbetet har blivit att forskning har påbörjats för attöka kunskapen om skarven och dess inverkan påfiskbestånden. Forskningen startade ochbedrivs med medel från ochFiskeriverket. Projektet avses pågå ochskall bl.a. ge svar på frågor om skarvens effekter påyrkesfisket och hur skadorna kan begränsas. Motbakgrund av vad jag nu har sagt anser jag inte att detbehövs någon av regeringen tillsatt utredning för attutreda hur problemet mellan människa och skarv skallkunna lösas.Jag anser självfallet att som medlem i EUskall följa samtliga EU:s direktiv. Jaktförordningenändrades av just det skälet. Ändringarnainnebär bl.a. att den allmänna jakttiden för skarv togsbort. Skyddsjakt får tillåtas för att förhindra allvarligskada på bl.a. fiske om det inte finns någon annanlämplig lösning.Anf. 72 ()Herr talman! Bakgrunden till den härinterpellationen är också en motion som jag har lagtunder den allmänna motionstiden.Skarven har utvecklats i precis på det sättsom säger. Det finns i dagungefär 43 kolonier. Två tredjedelar av dessa ligger iKalmar län, i närmare bestämt. Det finnsockså spridda kolonier ända upp till . Detbörjar också finnas skarv i de stora insjöarna.Skarven finns med på den s.k. röda listan överhotade och sällsynta ryggradsdjur. Den återfinns ihotkategori 4, vilket betyder att den klassas somhänsynskrävande.Det är riktigt att skarven lever på fisk. Det hardiskuterats mycket vilket typ av fisk som skarvenlever på. De undersökningar som är gjorda tyder påatt det är fisk som är . Det är egentligenalltså inte den fisk som yrkesfisket är ute efter.Man kan också fundera över varför skarven ökarså mycket i . Ett av skälen kanske kanvara det vi har diskuterat , nämligen attvi har en övergödning av . Vi kan se att vi har allt större populationerav det som vi ibland kallar skräpfisk. Det är kanskejust skälet till att skarven ökar. Mattillgången börjarbli större.Skarven är en flyttfågel och flyttar till Medelhavetoch återkommer till om vädrettillåter. Den häckar i kolonier, ibland på öar. Man kanse att dessa öar påverkas ganska mycket av skarvenshäckning.I har alltså beslutat omskyddsjakt på skarv. Det beslut som fanns harändrats , men förändringarna är marginellaoch snarare till det sämre. Man har slagit fast att jaktfår förekomma inom naturreservat ochfågelskyddsområden. Man har lagt till att man ävenfår jaga storskarv. Man säger att numera får den jaktsom bedrivs mellan och den 20 augustiendast bedrivas av yrkesfiskare. Det är ett steg på vägåt rätt håll.Den här jakten är ganska osmaklig. Jag har svårtatt förstå att många kallar det jakt. Jag skulle viljakalla det något annat. Man skär ner boträd ochspränger. Det står t.o.m. i beslut förordar äggprickning. Jag har svårt att kallaäggprickning för jakt. Det står tydligt så.Länsstyrelsen rekommenderar att jakt i kolonierna iförsta hand bedrivs i form av äggprickning.I EU:s fågeldirektiv står det mycket klart ochtydligt att det skall vara skydd för ägg och ungar. Detskall inte vara tillåtet att avsiktligt förstöra eller skadaderas bon eller ägg och bortföra deras bon.Den här typen av känslomässigt rovdjurshat skallvi inte ha i . Vi har tillräckligt mycket kunskapi dag för att kunna bedöma vilken typ av jakt vi skallha. Jag ser inte detta som jakt. Jag ser det som ett sättatt utrota en art.När det gäller jakten som finns i län sägerman ingenting om vart skyddsjakten skall leda, hurmycket populationen skall reduceras eller vilkenambition man har. Det står t.ex. i motiveringen vill att jägarna skall inrapportera hur många äggsom prickas. Man säger sig veta att det finns ett stortmörkertal. Är ambitionen att skarven skall utrotas?Skall skyddsjakten leda till det?I EU:s fågeldirektiv står mycket klart och tydligtatt om man inför skyddsjakt skall det göras efter detatt man har bedömt om det finns andra möjlighetereller någon annan lämplig lösning. Jag har intenågonstans kunnat hitta om i Kalmarhar tittat på om det finns någon annan lämpliglösning. Den skyddsjakt som bedrivs måste ha ett mål.Det målet saknas helt.Många fågelskådare, biologer och andra anser attde inte får vara med och diskutera detta. Detta är enfråga som har hanterats explicit av jägarna ochjägarorganisationerna. Faktum är att det inte någongång i debatten har framkommit någonting som visaratt skarven orsakar allvarliga skador på fisket. Avvilket skäl har vi skyddsjakten? Har vi bestämt oss föratt skarven skall utrotas ur ? Vad är målet medskyddsjakten?Vi måste få en seriös diskussion runt jakt av olikaarter. I det här fallet anser jag att det inte finns någonsådan. Vi har inte tittat på vad målet och syftet är medskyddsjakten på skarv. Vi vet inte varför skarven harökat så mycket.Det är kanske så att ökningen av skarv är enindikator på att vi borde titta på andra faktorer iÖstersjön och att vi har en miljöstörning där. Meninnan vi vet svaret på dessa frågor bör vi inte ha enjakt som är utformad på det här sättet.Anf. 73 ()Herr talman! Den här frågan har vissa likhetermed den vi diskuterade, nämligen frågan omejderjakt. Det handlar om hur vi skall tolka vårainternationella överenskommelser och våra nationellaåtaganden när det gäller hur vi skall beskattarespektive vårda våra vilda bestånd i allmänhet ochfågelbestånden i synnerhet.Mellanskarven har ökat explosionsartad i Sverigeunder . Det nämnde ocksåjordbruksministern. Det gäller inte bara Kalmarsund.Den har spritt sig in i flera av våra insjöar. Där nått en beståndstäthet som utan tvekan överstigervad som är acceptabelt med tanke på balansen mellanolika arter och olika fåglars möjligheter att finnas till.När jag förordar att det skall finnas möjlighet attdecimera stammarna där vi har fått sådana probleminnebär det inte att jag har sagt att vi skall utrotaskarven, . Det skall vi naturligtvisinte göra, utan vi skall verka för att få en vettig balansmellan de olika arterna.Jag tror att det möjligen också är därför somNaturvårdsverket, om jag är rätt påläst, i en skrivelsetill regeringen eller möjligen till Miljödepartementethar föreslagit att mellanskarven skall avföras från denhotlista som EU har. De har alltså också gjort sammatolkning.Jag tror inte, precis som jordbruksministern säger isitt svar, att vi behöver ytterligare utredningar för attlösa dessa problem. Det finns ju redan en utredningsom är tillsatt - och som börjat arbeta- nämligen den av departementet tillsattaJaktutredningen.Jag har i en motion till som ännu inte ärbehandlad av utskottet tagit upp problemen medmellanskarven och hur vi skall kunna få en samsynmellan de olika intressen som är inblandade här. Detvore bra om vi kunde få till stånd en samsyn mellanfiskarbefolkningen, bevarandeintressen ochskogsintressen. Jag tycker att det vore lämpligt omjordbruksministern tog upp detta som någon form avtilläggsdirektiv eller liknande till den sittandeJaktutredningen.Anf. 74 Jordbruksminister ()Herr talman! Låt mig först säga att ökningen avskarven har varit mycket stor, framför allt inomKalmar län, . Det är så som CarlG säger att överväger -man har inte beslutat det ännu - att ta bort skarvenfrån listan över hänsynskrävande arter, den s.k. rödalistan. Det är den lista över hotade arter somNaturvårdsverket reviderar med mellanrum.Det är det ena.Det andra är att den förändrade jaktförordningenträder i kraft . Bestämmelserna omskyddsjakt innebär att sådan jakt får medges om detinte finns någon annan lämplig lösning för attförhindra bl.a. allvarlig skada på fisket. Länsstyrelsenkommer också i fortsättningen att kunna fatta beslutom sådan skyddsjakt. I det här fallet rör det sig omallvarlig skada på fisket.Det är, , inte alls fråga om attutrota denna fågel. Det är ett försök att balansera deolika intressen som vi vet finns. Det finns 11 000häckande par i och officiellt skjuts det 1 000-2 000 skarvar . Men vi vet också - och det harvi sett bilder av i TV - att det ofta förekommer illegaljakt och boförstörelse. Man misstänker på godagrunder att antalet förstörda ägg och dödade ungaröverstiger det antal fåglar som skjuts vid illegal jakt.Det betyder alltså att skarven är väldigt illa tåld avyrkesfiskarna, vilket vi har kunnat se olika -otrevliga, tycker jag - uttryck för i TV. Därför måsteman försöka att hitta en lösning som kan vara något sånär tillfredsställande för de olika intressena. Det ärdet som jag har försökt att göra.Gudrun tog upp frågan om fågeldirektivetsom innebär att man skall skydda ägg och ungar. Detfinns också undantag, t.ex. när det gäller äggprickningsom man kanske kan dra litet på munnen åt, men detär ett otrevligt sätt. Man kan emellertid fråga sigvilket som är bäst, att pricka äggen eller att döda depresumtiva föräldrarna.Anf. 75 ()Herr talman! Jag är glad att vi är överens om attden här jakten är osmaklig. Det har alltså förekommitavarter där man har lagt ut sprängmedel. Man harbedrivit en jakt som jag inte tycker skall fåförekomma i . Vi har protesterat mycketskarpt mot där man har jagat stare påsamma sätt. Jakt skall inte vara att urskillningslöstspränga fåglar, att ge sig på boplatser, att hugga nerboträd, att döda ungar och att pricka ägg. Jag tyckerinte att det är jakt. Jag önskar att vi kan vara överensom det, därför att då kan vi komma en bra bit på väg idiskussionerna. Det är avarterna och de uttryck somskarvjakten har tagit sig som gör att denna jakt harväckt en stor anstöt och som gör att vi som ärnaturintresserade, och framför allt ornitologerna,anser att detta är en typ av fågeljakt som inte skall fåförekomma i . Kan vi komma så långt,jordbruksministern, då har vi kommit en bra bit påväg.Sedan är jag mycket skeptisk till att det står i ettbeslut att det skall få förekomma jakt på klippor,och skär som inte hör till något hemman. Dåuppmuntrar man ju den här typen av smutsig jakt.På i län säger man att denmotivering som fanns i det tidigare beslutet i Kalmarlän fortfarande gäller. Man skriver: "Rapporter omskyddsjakt i form av prickning av ägg saknas. Enligtvad erfar finns uppgifter som tyder påatt jakt förekommit i större omfattning änvad som redovisats. En förutsättning för attlänsstyrelsen i fortsättningen skall kunna medgeskyddsjakt, är att gentemot EU på etttillfredsställande sätt kan redovisa hur denna jaktbedrivs samt jaktens inverkan på beståndets storlek.Om som ansvarig myndighet inte kanförlita sig på den redovisning av jakten som sker, kandet omöjliggöra en fortsatt skyddsjakt." Det härhandlade om jakt 1994.Trots detta fortsätter man att ge tillstånd förskyddsjakt. På en sådan lös grund skall vi inte hanågra skyddsjakter i . Man måste i alla fallveta vad man gör och vad förra årets skyddsjakter harfått för effekter innan man tillåter en jakt som vikanske kan enas om är en smutsig jakt. Den typen avdiskussion som förs när det gäller skarv kunde manhöra när det gällde de storarovdjuren. Diskussionen baseras mycket mindre påbiologiska fakta och vördnad för naturen än på någonsorts primitivt hat som jag inte tycker skall fåförekomma i jaktsammanhang.Men kan vi komma så långt att vi kan enaoss om att den typ av jakt som förekommer på skarv -det handlar alltså om boplundringar, äggprickningar,sprängningar osv. - skall bort, då har vi kommit enbra bit på väg. Sedan hoppas jag också att vi kankomma så långt att vi i fortsättningen funderar på vartvi vill komma med skyddsjakten. Hur stor del avbeståndet skall skattas? Vad vill vi? De som har varitmest högljudda i den här debatten, det har varitjägarna, inte fiskarna.Anf. 76 Jordbruksminister ()Herr talman! Jag tycker att vi kan ena oss om attden typ av jakt som tar upp och somhandlar om sprängning och boplundring äroacceptabel. Vi kan nog ena oss i ett fördömande avdet.Jag vill också säga att det här med att man inte vethur många ägg som har prickats och hur många ungarsom har dödats är ju inte aktuellt nu i och med de nyaändringarna. Från är man alltså skyldig attrapportera också detta.Slutligen: Eftersom vi båda är medvetna ochöverens om att detta är en infekterad fråga, tycker jagockså att vi borde kunna vara överens om att detkrävs att man på ett balanserat sätt försöker att hittaen jaktform som så långt det låter sig göras tillgodoserde olika intressen som här är inblandade.