prot · GI09114 · 1995-06-02 00:00:00 — ANC var utsatt för mycket hård kritik iomgångar, men vi stödde dem ändå därför att de stodför en demokratisk utveckling i Sydafrika.Det finns också organisationer som gör samma saki . Därför tror jag att det är väldigt viktigt att viger dem stöd.Anf. 114 ()replikFru talman! Jag riktar inte kritik mot någon spe-ciell grupp. Jag tror dock att det är väldigt viktigt attvara vaksam i alla sådana här situationer. Jag tror attvi båda egentligen har samma uppfattning i den härfrågan. Det finns ju ingen meningsskiljaktighet här.Jag tror dock att det är viktigt att vara väldigt varsamnär man tar ställning till olika grupper. Självklartarbetar vi alla för demokrati och mänskliga rättighe-ter.Anf. 115 ()replikFru talman! Vi har ju haft en diskussion här ikammaren t.ex. om ANC och dess agerande i olikasammanhang. Det var när människor levde i exil ochunder mycket svåra förhållanden. Då riktades kritikmot ANC. Det sades att de i sin organisation intelevde upp till kraven när det gäller de mänskliga rät-tigheterna. Så kan det vara också när det gäller andraorganisationer.Jag tror att det just i arbetet för mänskliga rättighe-ter och demokratins genomförande i de här männi-skornas hemländer är viktigt att vi ger stöd åt demsom lever som flyktingar utanför sina länder och somlever under svåra förhållanden. Man skall kanskeibland tona ner kritiken i det avseendet.Anf. 116 ()replikFru talman! Jag instämmer i mångt och mycket avdet som säger. Vad jag gjort äratt jag refererat till hur det faktiskt kan vara och tilldet som hänt i . Jag nämnde som ett exempel hurdet såg ut före förra maktskiftet i . Situationenblev då ännu värre än förut. Därför är det viktigt attha en vaksamhet här.Alla som arbetar för demokrati och mänskliga rät-tigheter skall självklart stödjas. Där tror jag att vi ärhelt överens.Anf. 117 ()Fru talman! Vår värld förändras snabbt. Ett nyttfenomen är växande styrka ochnya ekonomiska och politiska inriktning.De ekonomiska framgångarna har haft ett pris iform av växande sociala klyftor. Stora regionala skill-nader har uppstått. Mil-jöproblemen växer med en hastighet som troligensaknar motstycke i världen. Inkomstklyftor och mil-jöproblem medför att den sociala oron i landet tilltar.Illavarslande är också att i ökande grad tenderaratt uppträda på den internationella scenen med stor-maktsmaner. Flera uttalanden av personer i den hög-sta ledningen, bl.a. presidenten,tyder på detta. Samti-digt rustar sig allt intensivare militärt.Kina har också börjat uppträda som en stor krigs-materielexportör i världen. Ofta exporterar man tillländer där de politiska och militära spänningarna ärstarka och där vi inte sällan ser brott mot mänskligarättigheter.I uppträder de kinesiska myndigheterna påett sätt som närmast kan betecknas som nykolonialt.Amnestys rapport om redovisar tydligt hurförtrycket har tilltagit . Dentibetanska kulturen hotas, och de ekonomiska fördelarsom marknadsekonomin kan medföra för vissa skiktav befolkningen tillkommer främst inflyttade kineser.Den tibetanska produktionsapparaten, det traditio-nella jordbruket som har försörjt sin befolkning undersekler, slås sönder.Den kritik som kommer från kinesiska medborga-re mot olika delar av den förda politiken hanterasmycket hårdhänt. Människor,som till följd av den ekonomiska utvecklingen slagitsut och hemfallit åt kriminalitet, behandlas med storbrutalitet. Man tillämpar i allt större utsträckningdödsstraffet för att uppfostra massorna.Enligt Amnesty dömdes närmare 2 000 per-soner till döden, varav åtminstone drygt 1 000 avrät-tades. kunde Amnestyrapportera om dödsdomar och rättegångar införmasspublik. Ofta verkställs dödsdomar direkt efteravkunnad dom. Det är inte alltid som brotten är grova.Rättssäkerheten är med andra ord minimal.Brutal hantering av opposition och kritik liksomhårda straff när det gäller brottslighet som har singrund i sociala missförhållanden kommer att medföraännu större sociala problem och allt svårare socialaoroligheter. Denna metod att möta kritik och socialaproblem med våld manifesterades sedanpå torget vid Himmelska fridens port.Den kinesiska statsledningen har fortsatt på dennaväg. är därmed fortfarande en av de värsta för-brytarregimerna när det gäller brott mot mänskligarättigheter.Om skall undvika en ekonomisk och politiskutveckling som slutar i en social explosion krävs slår in på en annan väg - att den kinesiska stats-ledningen försöker lösa sociala och politiska problemmed fredliga medel och i ständig dialog med kritikeroch opponenter.Fru talman! Att undertrycka kritik och oppositionmedför på kort sikt ytterligare våld. På längre siktmedför det stagnation och förfall. Självfallet måsteSverige brännmärka den totala bristen på positivaförändringar i alla sammanhang i det internationellaumgänget.Detta innebär att vi skall föra en kritisk dialogmed utan att snegla på om en sådan dialogeventuellt kan försvåra handelsutbyte eller svenskaföretags möjligheter att utvecklas i , eller i övrigtkosta något.Vidare måste det svenska biståndet satsas på attbekämpa fattigdom och miljöförstöring och inte inrik-ta sig på att ge krediter till investeringar i de områdeni som har den snabbaste ekonomiska tillväxten.Vi är oroade av den politisk utvecklingen i ,vilken för tillfället uppmärksammas alltför knapp-händigt i dagens massmedier.Kränkningar av mänskliga rätigheter är inte ettbotemedel mot växande sociala problem. Detta börpåpekas inte minst inför i höst.Regimen har förvisat den alternativa kvinnokonfe-rensen till en avlägsen del av långt bort frånBeijing.Signalerna om att bojkotta måstetas på allvar. Om en bojkott i större skala blir verklig-het riskerar utvecklingen av det som konferensenbehandlar att ta flera steg tillbaka. När en bojkott harsin grund i protest mot kränkningar av mänskligarättigheter har statsledning det fulla ansvaret.(forts. 115)10 § Beslut om fortsatt ärendebehandlingPå förslag av andre vice talmannen medgav kam-maren att ärendebehandlingen skulle fortsättas vidarbetsplenum onsdagen den 7 juni.11 § BordläggningAnmäldes och bordladesUtrikesutskottets betänkanden1994/95:UU20 Krigsmaterielexport1994/95:UU26 Vissa anslag inom Utrikesdepartemen-tets områdeJordbruksutskottets betänkanden1994/95:JoU21 Vissa ändringar i miljölagstiftningentill följd av EU-medlemskapet1994/95:JoU24 betänkande1994/95:AU18 Ledningsform för utveckling12 § Kammaren åtskildes kl. 16.57.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 7 § anf. 20 (delvis),av andre vide talmannen därefter t.o.m. anf. 51(delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m.8 § anf. 98(delvis) ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.