prot · GI0972 · 1995-03-14 00:00:00 — Syftet meddetta är bl.a. att få till stånd en utvidgad möjlighet tillanvändning av övervakningskameror för brottsföre-byggande ändamål, t.ex. i butiker.Jag kommer att noga analysera de rättsliga frå-gor som aktualiserats i Högsta domstolens dom ochden betydelse dessa har för möjligheten att förebyggabrott inom handeln såväl som inom andra områden.Mot bakgrund av en sådan analys kommer jag ocksåatt överväga om det finns anledning för regeringen attta initiativ till ändrad lagstiftning eller att vidta någonannan åtgärd.Anf. 92 ()Fru talman! Jag vill börja med att tacka för svaretoch säga att det finns vissa positiva signaler som jagär glad över, bl.a. uttalandet att avgörandet i Högstadomstolen bör leda till vissa överväganden och att detnoggrant skall analyseras i departementet.Men jag har varit i kontakt med många från han-deln och även från . Jag vet att dehar skickat en skrivelse där de har reagerat mot dethär domslutet, även om vi inte kan diskutera just det.När det gäller effekterna säger de att visst kan destoppa någon vid dörren och säga att personen inte ärönskvärd, men när det gäller en person som överträ-der denna tillsägelse finns det inga straffsanktioner.Då säger man att detta inte har någon eller mycketringa effekt. Detta kommer att inverka på de brotts-förebyggande insatserna och minska dem. Handeln ärmycket orolig för effekterna av det här domslutet.Detta är ju ett enormt stort problem om man sertill antalet snatterier som sker inom handeln. Jag troratt det är ca 1,5 miljoner tillgreppsbrott. Det motsva-rar ett värde av . Sedangäller det inte bara snatterier utan även förstörelser ibutiker och annat.Jag skulle nog önska litet mer positiva signaler.Det verkar svårt för handlarna att klara av det brotts-förebyggande arbetet om inget ytterligare sker.Anf. 93 Justitieminister ()Fru talman! Av en del uttalanden i pressen medanledning av den här domen tycker jag att man kan seatt de som har uttalat sig har dragit alltför vittgåendeslutsatser av den aktuella domen. Det är viktigt attunderstryka att i botten finns varje handlares frihet attavgöra vem han vill ha i sin butik. Det står honomfritt att vidta åtgärder för att förhindra personer somhan inte vill ha i sin butik att komma in. Det finnsockså butiker som har gått mycket långt i det avseen-det. Det är naturligtvis bara vissa butiker som kangöra detta och ha låsta dörrar t.ex. eller restaurangersom har dörrvakter som handgripligen avgör vem somskall få komma in och vem som inte skall få kommain.Problemet uppstår ju enbart när vi talar om affärersom är mycket öppna och som i sitt upplägg utgårifrån att alla skall vara välkomna in. Det är bara dentypen av situation som vi talar om. Dessutom talar viom en situation där personen i fråga inte har hindratsatt komma in utan har kommit in. Det han har gjort äratt han inte på en tidigare uppmaning har respekteratatt inte komma dit. Det gör att betydelsen av den härdomen vad gäller handelns möjligheter att förhindraovälkomna personer att komma in i butiken är be-gränsad.Det är därför jag tycker att det är mycket viktigtatt man har klart för sig att det är den effekten dettahar. Men jag tycker också att det är viktigt att övervä-ga vad denna dom kan ha för praktiskt betydelse ihandeln i allmänhet. Jag vill inte utesluta att det finnsåtgärder som man behöver göra. Det är viktigt att gehandeln möjligheter att agera på ett sådant sätt kan värja sig mot brottslighet. Men det är ocksåviktigt att handeln tillvaratar de möjligheter de fak-tiskt har och inte alltid begär att lagstiftaren skallvidta åtgärder som har betydelse på marginalen. Detär ändå huvudfrågorna som man skall ägna den mestauppmärksamheten åt.Anf. 94 ()Fru talman! Detta att lagen bör ge möjlighet attvidta åtgärder för att förebygga olika former av brottär viktigt. Jag upplever att vi är överens om det. Vi ärockså överens om att det finns anledning att titta pådet här domslutet och se vad det kan ha för effekter.Jag delar uppfattningen att problemet är störst föröppna affärer, men jag upplever också att de allraflesta affärer i vårt land är öppna affärer. Jag tyckeratt det är mycket positivt att det kan vara så. Men därdet har gällt att kunna straffbelägga om kundernaöverträder en tillsägelse handlar det om notoriskasnattare. Det är alltså bara mot dem som harbegått brott eller förstört som detta kan ske. utarbetats regler om tolv månaders besöksför-bud och sådant så sent som , vad jagförstår, för att det inte skall vara under alltför lång tid.Jag hoppas verkligen att detta skall ge en möjlig-het för handlarna. Men detta är kanske också ett pro-blem för idrottsanläggningar. Man måste kunna skyd-da sin egendom och värna de andra som finns i buti-ker och på anläggningar.Anf. 95 Justitieminister ()Fru talman! Jag vill bara understryka att det inte ärså att handeln bara kan värja sig mot allvarlig brotts-lighet eller snattare som är mycket frekventa. Handelnhar även möjlighet att avgöra att man inte vill hapersoner som man bedömer innebär en mindre riskmen som ändå icke är önskvärda. Den friheten harfaktiskt handeln. Det blir fel proportioner på den härdiskussionen om man inte förstår att det faktiskt ärhandeln som avgör vilka kunder de vill ha i sin butik.Sedan är frågan på vilket sätt man kan göra det ochhur lagstiftaren kan backa upp denna frihet och dennaönskan som handeln har.Anf. 96 ()Fru talman! Det är viktigt att poängtera det somLaila gör. får det inte bli förkrångligt när folk trotsar tillsägelser.Jag håller med om att handeln får ta ett större an-svar att inte deponera varor på ett sådant sätt att detlockar till t.ex. snatterier. Det finns väldigt myckethandeln kan göra själv. Dessutom försvinner det juinte varor bara genom snatterier av kunder. Vi vet juatt det är interna svinn och svinn via leveranser. Detfinns oerhört mycket att göra för att minska svinnet.Men det finns risk för att den här domen kan gesådana signaler att de som vill överträda lagen ochägna sig åt brottslighet kanske tycker att det är frittfram, och då är det olyckligt.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1994/95:354 omelmarknadsreformenAnf. 97 Statsrådet ()Fru talman! har frågat mig omvilka åtgärder som regeringen avser vidta så att beslutom elmarknadsreformens ikraftträdande kan fattas avvårriksdagen.När den nuvarande regeringen tillträdde i höstasövertog vi bl.a. den elmarknadsreform som riksdagenbeslutade om . Vi socialdemokrater hadeföre riksdagsbeslutet framfört kritik, inte minst motprocessen när reformförslaget togs fram. Den kritikenhade inte beaktats och därför reserverade vi oss motbeslutet. Det kan därför inte ha kommit som en över-raskning för någon när vi i regeringsställning komfram till att reformen skulle skjutas upp så att debrister som vi tidigare påpekat kunde ut.Nu har utrett och kommitmed förslag på de punkter där vi var kritiska. Vi hardärför nu tillgång till det underlag som vi anser bordeha funnits redan inför riksdagsbeslutet våren 1994.Det är viktigt att nu hantera denna fråga på ett sättsom tar hänsyn både till berättigade krav på snabbheti beslutsfattande och behovet att få en allsidig diskus-sion kring det förslag som nulagt fram. Jag vill betona att kommissionens förslaginnebär väsentliga kompletteringar och förbättringarav reformförslaget, och vi tänker inte göra om denförra regeringens misstag att forcera fram ett dåligtförankrat beslut.Energikommissionens delbetänkande har nuskickats ut på remiss, och remisstiden är satt till den 5april. Om remissutfallet blir positivt innebär vår tids-planering att det är möjligt att lägga en proposition påriksdagens bord och få fram eventuella motioner ifrågan under vårsessionen. Marknadens aktörer kom-mer därmed att känna till detunderlag som skall ta ställning till när höst-sessionen inleds.Fru talman! Mitt svar på frågaär att regeringen handlagt denna fråga så att markna-dens aktörer skall få allt tillgängligt beslutsunderlagredan under våren.Det hade givetvis varit önskvärt att få fram ävenett riksdagsbeslut . Men ännu viktigare äratt nu se till att ärendet bereds ordentligt och i fullöverensstämmelse med de krav som regeringsformenställer härvidlag. Den extra utredningsomgång somtidigare försummelser nödvändiggjort för att få ettkomplett beslutsunderlag - och den vikt vi lägger vidatt få beslutet väl berett och förankrat - gör att vitvingas till den tidtabell som jag nu har redovisat.Anf. 98 ()Fru talman! En randanmärkning är att det väl är fåstörre reformer som är så pass genomarbetade ochgenomberedda som just elmarknadsreformen. Låt migtacka statsrådet för svaret på frågan.Svaret innehåller en del litet lätt polemiska formu-leringar av arten att uppskjutandet av elmarknadsre-formen och det arbete som harbedrivit är föranlett av att man har varit tvungen atträtta till slarv, misstag, missgrepp och försummelser iden förra regeringens beredning av elmarknadsrefor-men. Det finns en annan version också som menar attvad egentligen har ägnat sig åtunder de gångna månaderna har varit ett omfattandeterapiarbete, vars främsta syfte har varit att berika detsocialdemokratiska partiets inre liv.Jag tycker ärligt talat, fru talman, att den diskus-sionen är ganska ointressant. Jag ifrågasätter interegeringens rätt att uppskjuta en beslutad reform där-för att man har en del frågetecken kring den reformen,därför att man vill belysa olika aspekter ytterligareoch utreda olika saker ytterligare. Men vi borde kunnavara överens om att det är viktigt med klara spelregleroch att uppskovet i sig är olyckligt om det leder till attdet råder oklarhet om vad framtiden bär i sitt sköte.Detta understryks också av regeringen själv i dessbudgetproposition. Där understryker man just behovetav klara spelregler för elmarknadens aktörer.Det hattande som har varit, oavsett hur goda moti-ven kan tänkas vara, gör att det är angeläget med ettbeslut. Det är också det som är bakgrunden till skrivningar. Mot den bakgrundenvill jag, som jag tackar för svaret, ändå sägaatt den tidsplan som energiministern här har redovisatinte är tillfredsställande.Anf. 99 Statsrådet ()Fru talman! Jag tror ändå att det var nödvändigtatt fick ta sig an den här frågan.Det var ett par punkter som inte var särskilt belysta idet förra förslaget. Det var glesbygdsproblematikenoch det var utlandshandeln med el som vi inte hadefått klarhet om i reformen. Hade vi släppt i väg re-formen utan den klarheten kunde det ha blivit rättdåliga konsekvenser, framför allt för glesbygden. Jagtror att den omgång som vi nu har gått via trots allt har varit välgörande. har lagt fram begåvade förslag påde här områdena, såväl inom glesbygdsproblematikensom utlandshandeln med el.Dessutom har vi nu ett brett förankrat förslag frånEnergikommissionen där de politiska partierna i stortsett ställer upp, med några undantag, bl.a. en reserva-tion från parti. Jag delar uppfatt-ningen att vi skall ha långsiktiga spelregler för den härtypen av frågor. Där är vi överens. Men för att fålångsiktiga spelregler och en långsiktighet i energi-politiken är det också viktigt att de tas fram med be-tydande brett parlamentariskt underlag. Där har vi nuen förutsättning som tidigare saknades. Det tycker jagatt vi skall hälsa med tillfredsställelse.Anf. 100 ()Fru talman! Det tycker jag att vi skall göra. Viskall hälsa det med tillfredsställelse. Sedan kan mandiskutera om det för den sakens skull var nödvändigtatt skjuta upp verkställandet av elmarknadsreformen.Men, som sagt, det är historia. Det är bara att konsta-terar att den sköts upp.Man kan säga att den exakta ikraftträdandetid-punkten blir mer en praktisk fråga, men det är viktigtatt klart besked ges. Mot den bakgrunden vore detsynnerligen önskvärt att ett sådant besked kunde gesinte bara i form av en proposition, utan i form av ettställningstagande i riksdag. Det är det somerfordras för att klarhet skall ges.Regeringen har ett bemyndigande att fatta beslutom ikraftträdande av elmarknadsreformen. Den endarestriktionen är att skall få möjlighet attyttra sig först. Det är alltså fullt möjligt för regeringenatt nu , eller till nöds , lägga fram enproposition där man meddelar sin avsikt att fatta be-slut om ikraftträdande av elmarknadsreformen per den1 och där man förutskickar återkommer till höstriksdagen med de justeringari elmarknadsreformens lagar som man kan vilja före-slå med utgångspunkt från Energikommis-sionens förslag.Anf. 101 Statsrådet ()Fru talman! Vi har gått ut till 35 remissinstansermed kommissionens delbetänkande. Vi har satt sexveckors remisstid mot normalt . Vi haralltså redan där gjort en begränsning. Men skall vi fåen allsidig behandling av detta mycket viktiga ärendebör vi åtminstone ställa krav på att remissinstansernaskall få en möjlighet att kunna säga vad de tycker.Sedan tycker jag också att om regeringen till vår-riksdagen lägger fram en proposition som bygger påEnergikommissionens välförankrade förslag och omman därtill lägger de motioner som väckts i frågan iSveriges riksdag, borde aktörerna räkna ut att försla-get är väl förankrat. Den aspekten tror jag inte att viförlorar så mycket på i tidsåtgång.Anf. 102 ()Fru talman! Osäkerheten om det socialdemokra-tiska partiets ställning i den här frågan är sådan att jagtror att det vore värdefullt för marknadens aktörer omman fick ett klart ställningstagande i ochdetta vore fullt möjligt med det bemyndigande somregeringen faktiskt har.Sedan har jag full förståelse för att man måstedröja och gå igenom remissomgång och allt dettainnan man lägger fram eventuella ändringsförslag i devilande lagförslagen. Men det är så att säga en senarefråga, som egentligen inte påverkar huvudfrågan,nämligen om elmarknadsreformen i sina huvuddragskall genomföras eller inte.Jag har förstått av massmedierna, senast såg jagdet på TV när jag vaknade upp litet sömnd-rucket, att den nye energiministern är oerhört hand-lingskraftig, exekutiv och beslutspotent. Man ficknästan intrycket att i själva verket ären blek kopia i det hänseendet. Jag tycker att det vorevärdefullt om energiministern visade prov på en delav de här egenskaperna och såg till att vi fick ett be-slut redan under vårriksdagen.Anf. 103 Statsrådet ()Fru talman! En förutsättning för att vara beslutsföroch kunna fatta beslut är också att man har respekt förremissinstanserna. Jag tycker att remissinstanserna nui lugn och ro skall få komma in med sina förslag.Därefter skall vi göra en ordentlig propositionsskriv-ning som dels bygger på kommissionens förslag, delsbygger på remissinstanserna. Då tycker jag att vi görett bra jobb. Det tycker jag går väl att kombinera meden beslutsförhet i den här frågan.Anf. 104 ()Fru talman! Jag hade inte tänkt begära ordet engång till, men blev jag plötsligt litet osäker. Omenergiministern och regeringen måste höra remissin-stanserna innebär det uppenbarligen att det inte ärsäkert att man ens skall genomföra elmarknadsrefor-men i dess huvuddrag.Jag trodde att remissinstansernas yttranden när-mast hade att göra med de modifieringar i elmark-nadsreformen som regeringen kan komma att föreslå.Det borde inte påverka huvudfrågan, nämligen omregeringen och energiministern är beredda att i desshuvuddrag genomföra elmarknadsreformen eller inte.Det beskedet, eftersom det uppenbarligen även i den-na sena timme råder viss tvekan, är det viktigt attriksdagen kan få redan under våren.Anf. 105 Statsrådet ()Fru talman! Om hade lyssnathade han hört att jag sade att grunden för regeringensproposition ligger i förslag medde synpunkter som kommer fram från remissinstan-serna. Dem tycker jag att man skall visa respekt.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkande 1994/95:KU44Utrikesutskottets betänkanden /95:UU12-UU1419 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1994/95:153 Frågor om offentlig upphandlingRedogörelser1994/95:RR5 revisorers berättelse övergranskningen av verksamhet under år19941994/95:RR6 revisorers berättelse övergranskningen av Stiftelsen verksamhet under år 1994Motion1994/95:So29 av m.fl. (v) Åtgärderpå grund av privat verksamhet med laboratorie-prover m.m. (väckt med anledning av händelse avstörre vikt)Motionermed anledning av prop. 1994/95:157 Ändring avbidragsbestämmelserna för fristående skolor god-kända för vanlig skolplikt m.m.1994/95:Ub31 av och ()1994/95:Ub32 av och ()1994/95:Ub33 av m.fl. (m)1994/95:Ub34 av m.fl. (c)1994/95:Ub35 av m.fl. (mp)1994/95:Ub36 av m.fl. (kds)med anledning av prop. 1994/95:158 Ny myndig-hetsorganisation inom arbetslivsområdet m.m.1994/95:A24 av ()1994/95:A25 av ()1994/95:A26 av och ()1994/95:A27 av Per m.fl. (m)1994/95:A28 av m.fl. (c)20 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 10 mars1994/95:76 av () till statsrådet om ett integrationsdepartementden 13 mars1994/95:77 av () till socialministernom tandvården1994/95:78 av () till jordbruksminis-tern om jordförvärvslagen1994/95:79 av () till finansministernom den monetära unionenInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 21 mars.21 § Anmälan om frågaAnmäldes att följande fråga framställtsden 13 mars1994/95:355 av () till försvarsmi-nistern om reglerna om import och export av krigsma-terialFrågan redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 21 mars.22 § Kammaren åtskildes kl. 18.30.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början ochav andre vice talmannen till sammanträdets slut.