prot · GI0990 · 1995-04-19 00:00:00 — 101 () replikHerr talman! säger sig inte se hurvi kan uttala oss om den socialdemokratiska politikensom en politik där man tror på de politiska beslutensom lösare av allt. Jag vet inte om jag har förmåganatt förklara det tillräckligt tydligt. Jag tycker att detframgår tydligt när man jämför vår reservation 6 medtexten i betänkandet, som socialdemokraterna stårbakom. I betänkandet talas det om att den allmännapolitiken måste än det ena, än det andra. Man måsteskapa förutsättningar, man måste skapa bättre lev-nadsvillkor i fråga om samhällets förmåga osv. Såsägs det att mycket av detta ankommer på andra änJustitiedepartementet och dess myndigheter. Jag kaninte utläsa det som någonting annat än att det är andraoffentliga organ. Detta bör jämföras med det somanges som grunden i den moderata reservationen,nämligen att kriminalpolitiken måste ha sin utgångs-punkt i att den enskilde medborgaren själv har detyttersta ansvaret. Det finns ingen motsvarighet tilldetta i det socialdemokratiska resonemanget. Det ärhela tiden myndighetsperspektivet. Det är där skillna-den ligger. Vi försöker se ur grodperspektivet, social-demokraterna ser ur myndighetsperspektivet.Anf. 102 () replikHerr talman! Men vi sitter ju i och fattarpolitiska beslut vid varje arbetsplenum. Det är påpolitiska beslut som vi grundar vårt samhälle. Det harvi väl i alla fall accepterat.Gun har ännu inte lyckats förklara förmig hur man kan läsa ut att vi socialdemokrater intevill att människor skall ta personligt ansvar. Självfal-let skall de göra det.Anf. 103 () replikHerr talman! Jag tycker att jag håller mig till äm-net även om jag går in på ett annat område för attförklara hur jag ser det. Jag tycker att vi fick ett braexempel när socialdemokraterna ladefram sitt förslag om begränsningar i avdragsrätten förpensionsavgifter. En motivering var att svenska folketsparar för mycket. Jag vet inte om detta är en bättreförklaring: När staten skall fatta beslut - vår uppgiftär ju att fatta beslut - måste man ibland förstå att manskall låta bli att göra det för att inte förstöra situatio-nen.Anf. 104 () replikHerr talman! Jag tyckte inte att pensionerna hademed saken att göra i det här sammanhanget.Jag skulle vilja ha besked av i enfråga. När det gäller skolan uppfattar jag det hon sadenästan som ett påhopp på att skolan inte har skött sinuppgift med det brottsförebyggande arbetet under degångna åren. Jag har plockat fram läroplanoch läroplan för att kunna bevisa att detmycket tydligt står talat om skolans uppgift att fostraoch påverka. Man skall göra det tillsammans medföräldrarna.Anf. 105 ()Herr talman! Jag är tacksam att jag kunde få ordet,eftersom det ger mig tillfälle att bemöta en fråga somjag tycker är väldigt viktig. Den som påstår att vi i desvenska skolorna har lyckats hantera de interna pro-blemen på rätt sätt vågar inte riktigt se de problemsom vi har haft. Vi känner alla till att mobbning ärnågonting som har förekommit länge och är ett all-varligt problem i många skolor i . Jag hävdarinte att det är lätt att lösa denna typ av problem, mendet är rimligt att kräva att skolan, när den känner attden inte ensam kan hantera detta problem, faktiskt gören anmälan. Vi får inte glömma att mobbning är alltidnågon form av brott som den unge begår även om densom begår brottet inte nödvändigtvis är i straffbarålder.De som har låtit mobbning fortgå i skolan utan attgöra anmälan när de inte kunnat hantera den självahar inte skött sin uppgift. Den som inte vågar säga dettycker jag skall börja rannsaka sitt eget sätt att tänka.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )8 § Anslag till åklagarväsendet, m.m.FöredrogsJustitieutskottets betänkande 1994/95:JuU18Anslag till åklagarväsendet, m.m. (prop. 1994/95:100delvis)Anf. 106 (mp)Herr talman! Betänkandet handlar om anslag tillåklagarmyndigheten. Jag yrkar bifall till Miljöpartietsreservation under mom. 3.Alldeles för få miljöbrott leder till domstolsbeslut.Många ärenden läggs ner i stället därför att de ärbesvärliga att utreda och bevislägga. En orsak ärbrister i förundersökningsförfarandet, vilket måsteförbättras. Det räcker inte med att stifta bra lagar ominte dessa inte kan fås att fungera så att skyldiga blirdömda för att de brutit mot lagarna.För att exemplifiera vad jag menar tar jag upp ettåterkommande problem, oljeutsläppen i Östersjön.För att motverka olagliga oljeutsläpp bevakar Kust-bevakningen svenska farvatten. Genom radarspaningfrån flygplan kan man enkelt upptäcka utsläpp över20 liter. Alla fartyg blir tyvärr inte identifierade. Mennär detta kan göras och bevisen är klara överlämnasärendet till åklagarmyndigheten. Av 43 inlämnade fallhar endast ett fall lett till fällande dom. Detta måste geupphov till frågor: Vad kan detta bero på? Beror detpå att lämnat fall till åtal utan starkabevis? Utnyttjar man som vittne?Miljöpartiets bedömning är att åklagarmyndighe-ten inte klarar att använda miljölagarna fullt ut, vilketkan bero på dåliga kunskaper och brister i förmåganatt ta sig an miljöproblemen. Det är lättare att lägganer ärendena när det är besvärligt. Det är ingen annansom trycker på att de skall utredas. Enligt miljö-skyddslagen skall den som uppsåtligt eller av oakt-samhet medför skada för omgivningen dömas tillböter eller fängelse i högst . När det gäller ol-jeutsläppen är det antingen den trafikansvarige förfarleden, i detta fall , eller det enskildafartyget.Det svenska rättssystemet har tydligen stora svå-righeter att fälla någon för en uppenbart miljöbrott.Miljöpartiet tycker inte att miljön skall behövautstå onödig skada på grund av att rättssystemet ärgammaldags och inte följer med i utvecklingen motett miljövänligare samhälle.Samhället behöver jurister som arbetar med kun-nighet och bestämdhet och som därmed statuerarexempel för brott mot miljölagstiftningen i framtiden.Som en markering vill överföra 2 miljo-ner från de 50 miljoner som är avsatta för ekobrott.Dessa 2 miljoner skall gå för utbildning av åklagare imiljörätt. Man har faktiskt börjat på Polishögskolanatt utbilda miljöpoliser där också åklagare får plats.Det är bara att sätta i gång med den utbildningen förredan färdiga åklagare. De nya som utbildas får nume-ra den kunskapen i sin grundutbildning, medan desom redan finns har tydligen brister.Anf. 107 ()Herr talman! Åklagaren har en central roll inomrättsväsendet när det gäller att bekämpa brottslighet.Till åklagarens uppgifter hör bl.a att leda förunder-sökningar, fatta beslut i åtalsfrågor och föra talan omansvar för brott vid domstol. besökteden riksåklagaren för att inför budgetbe-handlingen informera sig om bl.a. åklagarnas arbetssi-tuation och organisation av åklagarverksamheten.Åklagarväsendet har varit föremålför ett betydande utredningsarbete. Bl.a. tillsattesÅklagarutredningen som avlämnadebetänkandet Ett reformerat åklagarväsende. Hösten1994 behandlade ett regeringsförslag om etteffektivare brottmålsförfarande, som byggde på för-slag i betänkande. Riksdagenantog lagändringar som i huvudsak trädde i kraft den1 april och som bl.a. syftar till att renodla åklagar-rollen och förenkla åklagarnas ärendehandläggning.Regeringen uppdrog åtriksåklagaren att se över åklagarväsendets organisa-tion som helhet. Målet skall vara att det skapas enorganisation som på bästa sätt kan anpassa verksam-heten till vad som behövs på den lokala och regionalanivån. Resultatet av detta skall redovisas senast den 1juni i år.Det statsfinansiella läge som vi befinner oss i idagställer stora krav på besparingar på alla områden inomden offentliga sektorn. Åklagarväsendets ekonomiskasituation är dock mycket ansträngd. Då riksåklagarenunder det kommande budgetåret skall göra en omfat-tande översyn av åklagarorganisationen och förändravissa delar av åklagarutbildningen anser utskottet, ilikhet med regeringen, att riksåklagaren inte bör åläg-gas något besparingskrav. Dock kräver det statsfi-nansiella läget när det gäller åklagarväsendet i övrigtatt de rationaliseringar och effektiviseringar somanses nödvändiga görs.Det är angeläget att påtala vikten av attdet sker en intensifiering och fortsatt satsning påekobrottslighet, att bekämpningen av miljöbrottslighetmåste utvecklas och att det är nödvändigt att vålds-brott och narkotikabrott även i fortsättningen priorite-ras. Medel kommer också att tillföras för detta ända-mål.Ytterligare satsningar kommer att göras för atthöja kvaliteten i åklagarutbildningen. I motion Ju807från föreslås en ökning av anslaget tillåklagarmyndigheterna med för attanvändas exempelvis till personalförstärkningar ochutbildning när det gäller miljöbrott.Herr talman! De aspiranter som antas till åklagar-utbildningen har alla för att kunna få juris kandidatex-amen deltagit i utbildning i bl.a. miljörätt. Härutöverbehandlas miljöbrottslighet under ett eget avsnitt iåklagarkurs 1 i åklagarväsendets aspirantutbildning.Miljöbrottslighet har inte sällan ett samband medekonomisk brottslighet. Det är, som jag sade tidigare,viktigt att bekämpningen av miljöbrott utvecklas.För att förbättra åklagarväsendets möjligheter attbekämpa ekonomisk brottslighet har budgetramenförstärkts för bl.a. anställning av 30 ekoåklagare.Utskottet är inte berett att förorda ytterligare medeltill åklagarmyndigheterna. Vi förutsätter att åklagar-väsendet gör de prioriteringar som måste göras ochavsätter lämpliga resurser för utbildning och utred-ning av miljöbrottslighet.Med detta vill jag yrka bifall till justitieutskottetshemställan i betänkande 18 och avslag på Miljöparti-ets reservation.Anf. 108 (mp)Herr talman! sade att inga ytterligarepengar kan ges till åklagarmyndigheterna för justmiljörätt. Men det gäller ju inte ytterligare pengar.Det är precis som till , där jag ocksåyrkade 2 miljoner. Det är ju en omfördelning av de 50miljoner som har gått till ekobrottsligheten. Men föratt markera att även miljöbrott är en typ av ekobrottvill jag skilja ut pengar ur den potten och rikta dem,för att det skall bli tydligt.Helena säger också att de som antas till ju-ristutbildningen redan har utbildning i miljörätt. Mendet finns många åklagare i som saknar denutbildningen, som inte har fått den. Det är ett litetsenare påfund att den skall ingå.Det exempel jag tog om oljeutsläpp i Östersjöntalar väl för sig självt. Det har inte räckt med det somhar gjorts . Det är därför det behövs en för-stärkning.Anf. 109 ()Herr talman! Som jag tidigare sade i mitt anföran-de, , anser vi att åklagarmyndigheter-na själva är kapabla att göra de nödvändiga priorite-ringarna och att tillföra lämpliga resurser både tillutbildning och när det gäller utredning av miljö-brottslighet.Anf. 110 (mp)Herr talman! Det är det som är så uppenbart, He-lena , att de inte är kapabla till detta. Av 43stycken åtalade är det en som dömts.Jag kan ta fram ytterligare statistik på miljöbrott.Det är samma dystra resultat. De är inte kapabla attgöra detta. Den uppfattningen stöder jag på de siffrorsom visar fällande domar.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )9 § Anslag till rättshjälp, m.m.FöredrogsJustitieutskottets betänkande 1994/95:JuU19Anslag till rättshjälp, m.m. (prop. 1994/95:100 delvis)Anf. 111 ()Herr talman! Jag vill inleda med att yrka bifall tillreservation 2 och därmed avslag på hemställans punkt3.Vi har från moderat sida ytterligare en reservation,som vi naturligtvis står bakom. Men i den gemen-samma nit vi har att spara tid nöjer jag mig med att idetta sammanhang yrka bifall till reservation 2.Reservation 2 tar upp frågan om besparingar pårättshjälpskostnaderna. Vi har under en följd av århaft en ständig ökning av kostnaderna för rättshjälpen.Det har vidtagits en del åtgärder för att komma tillrätta med den här ökningen. Men vi kan se - ochdär uppfattar jag att vi inom har en gemen-sam uppfattning - att det krävs ytterligare åtgärder föratt bromsa denna utveckling.Från moderat sida menar vi att det faktiskt nu ärbråttom. Det finns inte tid att vänta på att skall komma med förslag till be-sparingar. Dessutom är det vår uppfattning att direkti-ven behöver utvidgas för att vi skall få tillräckligtunderlag för kostnadsminskningen. Vi vill därförpåskynda och vi vill ocksåålägga utredningen en viss breddning.Vi säger i vår reservation, jag kan ta några enstakaexempel, att vi vill att man skall se över den övreinkomstgränsen för rättshjälp. Vi har tidigare förtfram detta. Tiden var då inte riktigt mogen. Men vimenar att är det någonstans det skall tas är det fråndem med de högre inkomsterna - jag säger därmedinte höga - och inte som har varit fallet tidigare, snarare har naggat i kanten för dem med de lägreinkomsterna.Vi pekar också i vår reservation på att det inte ärrimligt att man, bara för att man startar en process ilägsta instans, sedan skall slippa alla ytterligare kost-nader när man begär överprövning. Vi menar att manbör se på möjligheterna att ta ut en avgift även i sam-band med överprövning, så att inte alla kostnaderefter tingsrätts- eller länsrättsprövning faller på skat-tebetalarna.Vi är som jag har uppfattat det överens om att be-sparingar måste göras. Vi moderater vill att bespa-ringarna kommer snabbare och får en större omfatt-ning än vad utskottets majoritet anser.Anf. 112 ()Herr talman! Till att börja med yrkar jag bifall tillhemställan i betänkandet och avslag på reservationer-na.Rättshjälpslagen trädde i kraft ochhar ändrats . Resultatet har blivit ettlapptäcke som alla partier har sytt på. Lappar somkänts angelägna har tillkommit och andra har plockatsbort eller blivit en smal rand. Det har varit svårt fördem som skall tillämpa rättshjälpslagen att hålla sig àjour med vad som gäller.Besparingar som gjorts för att minska rättshjälp-skostnaderna har främst gjorts på den allmänna rätts-hjälpen. För rättshjälpen i stort har kostnaderna inteminskat.Riksrevisionsverket fick den socialdemokratiskaregeringens uppdrag att utvärdera reformoch granska rättshjälpens effektivitet, analysera kost-nadsutvecklingen och komma med förslag om hurkostnaderna för rättshjälpen skulle kunna minska.Översynen redovisades och kostnads-analysen visade att ökadekostnaderna för rättshjälp genom offentligt biträdemed , för misstänkt i brottmål och förden allmänna rättshjälpen . Biträdesarvode-na beräknades stå för hälften av kostnadsökningen.I betänkandet 1991/92:JuU26 om sänkt inkomst-gräns för rättshjälp, som avslogs av , skrevutskottet: "Som utskottet redan konstaterat krävsemellertid besparingar och effektiviseringar inomrättshjälpsområdet och i detta syfte bör ske en samladöversyn. "Det var . kom ett nyttdelförslag som bifölls av , nämligen atträttshjälpsavgifterna och återbetalningsskyldighetenför tilltalade i brottmål skulle höjas den 1 mars 1993.Året därpå, , inskränktes möjligheternatill rättshjälp i form av offentligt biträde i asylärendendär det finns beslut som vunnit laga kraft om avvis-ning eller utvisning. För att få ett helhetsgrepp beslötregeringen att tillsätta Rättshjälpsutred-ningen och denna höst skall resultatetredovisas.I reservation 1 vill utöka möjlighe-ten till rättshjälp för funktionshindrade för att de skallkunna driva ärenden om t.ex. socialförsäkringsersätt-ning. Förvaltningsmyndigheter har utredningsskyldig-het, och finns det brister skall de se till att de harkompetenta utredare. Det skall inte avhjälpas viarättshjälpen. Det skulle innebära att en advokat ochförvaltningsmyndigheten utreder samma ärende.I reservation 2 föreslår att för-slagsanslaget till rättshjälpen skall minska ytterligaremed 99 miljoner under /96. Dessutomvill påskynda utredningen och samtidigtålägga den en rad nya uppgifter. Reservationen är enkritik mot de direktiv de själva skrivit och haft god tidatt ändra på före regeringsskiftet. JustitieministerLaila har mig veterligt inte ändrat på dentidigare justitieministern direktiv.Moderaterna skriver i reservationen "att utred-ningen bör åläggas att pröva om inte ytterligare grup-per av mål och ärenden kan undantas från rättshjälpoch föreslå skärpningar i fråga om den del den enskil-de har att bära. Av intresse är bl.a. rätten till offentligtbiträde i vissa asylärenden, den återbetalningsskyl-dighet i fråga om kostnad för offentlig försvarare somåligger den dömde i brottmål, en allmän sänkning avinkomstgränsen och införande av en ny grundavgiftvid överklagande. "Det är inte lite som föreslås i elfte timmen. Jagförstår inte heller hur man skall få ihop de 99 miljo-nerna. Uppdraget att pröva om flera ärenden kanundantas från rättshjälpsområdet har utredningenredan fått och utredaren har fria händer att kommamed förslag som inte ingår i utredningsuppdraget. Iuppdraget ingår att se över avgiftssystemet.Avgifterna, som den enskilde skall bära, höjdesden så att alla som har en årsinkomst på0 - betalar en grundavgift på 460kr. Sedan höjs avgiften successivt så att den som t.ex.tjänar och inte har försörjningsbörda haren grundavgift på och en tilläggsavgift sommaximalt kan bli grundavgiften, alltså21 000 kr.Vi anser att utredningen noga skall pröva fråganom avgifter och inkomstgränser utan att beordras tillatt föreslå skärpningar. Besparingarna skall vägas motvad som står i rättshjälpslagen om att ingen av eko-nomiska skäl skall vara förhindrad att tillvarata sinaintressen.När det gäller utlänningsärenden står det i direkti-ven bara att utredningen skall ta upp utskottets till-kännagivande till regeringen attöverväga om kostnaderna för offentligt biträde skallbelasta rättshjälpsanslaget. inskränk-tes möjligheterna till rättshjälp i ny ansökan i asylä-renden, där beslut fattats om utvisning eller avvisning.Om inte kommer med någraförslag angående rätten till offentligt biträde i vissainvandrarärenden kan regeringen ge förslag, om detanses möjligt och behövligt.De nya reglerna om egenavgifter och asylärendenfår effekt först /96 och motsvarar enbesparing på av anslaget till den allmänna rätts-hjälpen som bara utgör av hela rättshjälpsansla-get. Det vill hasta fram ger till innehålletinga 99 miljoner /96. Påbörjade måloch ärenden påverkas inte, utan bara den rättshjälpsom beviljats sedan lagändringarna trätt i kraft.När det gäller ärenden inom den allmänna rätts-hjälpen finns de stora besparingarna där rättshjälpenkan göras subsidiär till rättsskyddsförsäkringar, vård-nadsmålen, målen om underhållsbidrag och gemen-sam ansökan om äktenskapsskillnad. Och samråder med de utredningar somnu ser över vårdnadsfrågor och underhållsbidragen.Men en stor brist i direktiven är att det saknas enöversyn av kostnaderna för brottmål. Det upptäcktejag först när jag skulle ställa en fråga om den s.k.Lasermannen och hans många biträdesbyten somslukat miljoner. Justitieministern gav mig svaret den14 februari att skall få i uppdragatt undersöka hur reglerna för offentliga försvar till-lämpas och om ökningen av antalet försvarsuppdragfortsatt. Reglerna för biträdesbyten skall ses överliksom frågan om tillämpningen av reglerna har för-ändrats under senare år.Vi är inte beredda att frångå den bedömning avmedelsbehovet som görs i budgetpropositionen.Rättshjälpsutredningen kan inte påskyndas. ärdet , och utredningen skall ha sitt slut-sammanträde . Vi tycker att skallge den utredning som tillsatte en ärligchans att sy ihop sina förslag. Jag är helt övertygadom att utredningen skulle försenas med Moderaternasförslag att rycka ut bitar.I reservation 3 vill och kds privatise-ra de allmänna advokatbyråerna. Utskottsmajoritetenanser att allmänna advokatbyråer ger människor möj-ligheter att välja, och undersökningar visar att mångavill ha den valmöjligheten. De allmänna advokatbyrå-erna ger också staten kostnadsinsyn i advokatverk-samheten. En stor del av deras löner utbetalas avsamhället, och kostnadsnivån är vägledande vid taxe-sättningen av advokattjänster.Men vi delar uppfattningen att det är nödvändigtatt avveckla byråer som saknar förutsättningar att blilönsamma. Men för de nordligaste byråerna, som haren betydande social verksamhet i områden med advo-katbrist, måste även andra skäl än de ekonomiska fåpåverka bedömningen.Allmänna advokatbyråers främsta uppgift är att gerättshjälp enligt rättshjälpslagen. Det är ofta uppdragsom privata advokater helst inte vill ha i goda tidermen som duger nu när uppdragen tryter. De skallockså åta sig uppdrag som god man och i andra falldär det är svårt att få uppdragen utförda därför attersättning inte kan påräknas. Där täcks kostnaderna avdriftsanslaget.Införandet av bonuslöner ökade lön-samheten. Men en resultatnedgång har skett underbudgetåren 1992/93 och 1993/94. En viktig orsak tilldetta är departementspromemorian DS 1992:51, därden dåvarande justitieministern ansåg att allmännaadvokatbyråer skulle avvecklas därför att regeringenansåg att statlig verksamhet skulle privatiseras.Detta skapade oro och motsättningar som påver-kade den trivsel som behövs för att utföra ett bra jobb.Sedan blev det ingen avveckling. Den dåvarandejustitieministern sade i budgetpropositionen: "Jag hardärvid också beaktat att avvecklingen med all sanno-likhet kommer att ge upphov till kostnader som ärbetänkliga i det rådande statsfinansiella läget." Detrörde sig om . Om regeringen haftråd, skulle allmänna advokatbyråer ha avvecklats avideologiska skäl.Det problem som tas upp i särskildayttrande är inget nytt. I rapporttogs upp arvodesökning, timglidning, bristfälligakostnadsräkningar m.m.I budgetpropositionen säger dåva-rande justitieministern: "Jag avser att efter årsskiftetta initiativ till överläggningar med i denna fråga." Det handlade alltså om advo-katarvoden och förslag till effektivitetsvinster.Jag har frågat om resultatet avöverläggningarna, och vi socialdemokrater har tagitupp frågan i motioner. Jag har inte sett något resultatav överläggningarna utan har alltid fått beskedet attfrågan bereds i . äntligen kan vifå svar av den tidigare justitieministern.Vad som kommer att ge stabilitet åt timkostnads-normen är ett förslag som justitieminister fram och som har behandlats av Lagrådet.Förslaget innebär att det skall slås fast att advokaternaskall ha skälig ersättning. Taxan blir lagstadgad ochkan inte överklagas. Alltså kan inte den röra somuppstod efter Högsta domstolens beslut den 19 mars1993 upprepas.I yttrandet säger också att det är an-geläget att på olika sätt ingripa mot illojala och felak-tiga debiteringar och att skallfå ytterligare direktiv. Illojala och felaktiga debite-ringar är hårda ord, och visst finns det advokater somsaltar sina räkningar. Men ser ni inga andra skäl tillatt det begärda arvodet prutas kraftigt?Anf. 113 () replikHerr talman! säger att hon harställt frågan om vad som hände när det gäller för-handlingarna om advokatarvodet. Eftersom SigridBolkéus tydligen har önskat svar från mig hade detvarit bra om frågan också hade ställts till mig. Jag vetinte i vilket sammanhang frågan har ställts, men jaghar i vart fall inte haft något tillfälle att besvara frågantidigare.Det är helt riktigt att det fördes förhandlingar, ochjag är övertygad om att var nu harställt frågan, har hon säkert fått svaret att dessa för-handlingar i och för sig inte resulterade i överens-kommelser. Men den regering i vilken jag ingickfattade beslut om en differentierad taxa som sedan, pågrund av tidigare beslut, visade sig kunna rivas upp.Vi nådde alltså inte det resultat som vi hade önskat,men det berodde på att man konstaterade att det sedantidigare fanns regler som gjorde att vi inte kunde fattaden typ av beslut som vi har gjort. Därför initierade viden översyn som jag nu med glädje noterar att dennuvarande justitieministern fullföljer.Sedan bara ett enkelt svar på frågan var i all värl-den de 99 miljonerna skall komma ifrån. På tolv må-nader är det 66 miljoner. bör minnasatt det förslag från Jusitiedepartementet, som riksda-gen tidigare röstade ned, om en sänkning av den övreinkomstgränsen redan då - det måste ha varit 1992 -innebar nästan samma belopp. fattade dåbeslut om att i stället kräva in andra besparingsför-slag. Jag minns inte siffrorna, men det är inte så storskillnad mellan det vi nu föreslår, som har en störrevidd, och det enstaka förslaget som tidigareröstade ned.