prot · GJ099 · 1995-10-17 00:00:00 — Det är ocksåviktigt att platsfördelningen ses över.Självfallet är det av intresse att få reda på vad somhänder, vilka motiv de sökande har och varför det ärfler kvinnor på ett visst ställe och färre på ett annat.Allt sådant kommer man att försöka utvärdera, mendet är omöjligt och nästan meningslöst att göra det pågrundval av den nu genomgångna ansökningen. Detmåste ske sedan man har något större erfarenhet. Detär självklart att det är av intresse.Jag vill också understryka att det ändå är knappten tredjedel kvinnor på utbildningen, även om det ärolika på olika ställen, vilket med tanke på svårighetenatt rekrytera kvinnor till tekniska utbildningar fåranses vara en ganska god siffra. Den ligger över ge-nomsnittet.Det finns inga tomma platser. Däremot finns dettillgängliga medel för svux-bidragen, om det skulle hakommit fler sökande. Men det är inga medel somförbrukas eller på något annat sätt försvinner ur stats-kassan. Det är helt enkelt medel som finns tillgängli-ga.Anf. 26 ()Fru talman! Det gläder mig att utbildningsminis-tern kommer att genomföra en utvärdering.Det var en ganska unik satsning. Man överfördearbetsmarknadspolitiska medel till högskolan. Det varvad jag brukar benämna att försöka bygga broar förmänniskor in i nya yrkesområden. Det finns all an-ledning att titta närmare på detta sätt att jobba bådemed utbildningsfrågor och med arbetsmarknadspoli-tik.Jag tycker fortfarande att det skulle vara nyttigtom utvärderingsfasen tidigarelades. Kommer manockså att titta på vad som har skett på arbetsmarkna-den när man kommer in i den fasen? Har de somdeltar i utbildningen fått tjänstledighet beviljad? Finnsdet behov av att se över regelsystemen? Har det några arbetsmark-nadspolitiska effekter?Anf. 27 Utbildningsminister ()Fru talman! Jag kan inte utlova exakt hur utvärde-ringen skall utföras, men det är klart att det är avintresse att ta reda på hur antagningen och de sökan-des intresse har påverkat förhållandena på arbets-marknaden. Ett av motiven till detta förslag var ju attdet skulle skapa en något ökad rörlighet på arbets-marknaden. Självfallet skall man försöka belysa det.Jag vill också avslutningsvis säga att det är rege-ringens strävan att satsa mer på långsiktig utbildningoch också utnyttja arbetsmarknadspolitikens resurserför sådan utbildning och inte enbart för den kortaretyp av arbetsmarknadsutbildning som harvarit gängse.Anf. 28 ()Fru talman! Utbildningsministern har tidigare ock-så tagit upp behovet av att fylla platserna med stude-rande som har behörighet och konstaterat att mångasökande inte haft behörighet. Jag vill peka på detfaktum att sista antagningstillfället är 1997 till dennatyp av utbildning. Avser utbildningsministern att vidtaytterligare åtgärder för att se till att fler får behörighetatt söka till dessa utbildningar? Vi vet att många harvisat intresse, men att de inte har kvalificerat sig pågrund av behörighetskraven. Jag talar om de behörig-hetskrav som gäller högskolan.Anf. 29 Utbildningsminister ()Fru talman! De allmänna behörighets- och antag-ningsvillkoren till högskolan kommer att diskuterassenare under detta när regeringen läggerfram sin proposition om antagning och behörighet.Det kommer att ske på andra sidan . Någraspeciella villkor kan inte gälla just för denna kategori.Det finns möjlighet att gå det s.k. basåret för attkomplettera sin behörighet. Det är en möjlighet sommånga har utnyttjat. Att man kan komplettera sinbehörighet för att gå in på naturvetenskapliga ochtekniska utbildningar även om man inte har t.ex. ma-tematik i sin gymnasieutbildning betraktar jag som enmycket viktig innovation i det svenska utbildningsvä-sendet.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1995/96:23 om marknadsfö-ringen av SverigeAnf. 30 Näringsminister ()Fru talman! har frågat migom regeringen avser att vidta några åtgärder angåendeutvecklingen i det nya marknadsföringsbolaget förturism.Turismen utvecklas positivt i . Antaletövernattningar ökade med 6 %jämfört med . Detta är en nyrekordnotering som är klart över . Ök-ningen för utlänningarna - - är mer än dubbeltså hög som för svenskarna - . Motsvarande posi-tiva utveckling gäller även för campingen. Vi kanalltså notera ett starkt utländskt intresse för Sverigesom turistland.Riksdagen betonade , som framhåller, vikten av att det vid övergångentill en ny organisation för marknadsföring inte blirnågot avbrott eller någon nedgång i verksamheten ochaktiviteterna.Riksdagen framhöll vidare att den kunskap, erfa-renhet och kapacitet som fanns i den dåvarande orga-nisationen skulle tas till vara.Det nya marknadsföringsbolaget, , bildades . Staten hartecknat aktier i bolaget för , ochnäringen förväntas tillföra motsvarande belopp.För att få en så smidig övergång som möjligt tillden nya organisationen övertogs den tidigare verk-samheten av det nya bolaget. Tills vidare drivs arbetetmed Next Stop på uppdrag av Svensk Tu-ristutveckling AB.Styrelsen i beräknassenare fastställa bolagets verksamhetsinriktningi detalj och också utse en ny verkställande direktör.Jag är övertygad om att den nya av be-slutade organisationen kommer att fungera väl.Då , som framställt frågan,anmält att hon var förhindrad att närvara vid samman-trädet, medgav andre vice talmannen att MargaretaAndersson i stället fick delta i överläggningen.Anf. 31 ()Fru talman! Jag tackar näringsministern för dettasvar.Frågan ställdes mot bakgrund av att man fick ensvacka förra gången man gjorde en omorganisation avturistorganisationerna. Med denna skrivning villekulturutskottet undvika en sådan situation.Såvitt jag kan förstå av näringsministerns svar harman försökt. Vi får hoppas att vi också lyckas.Det finns säkert nya organisationsformer och ettnytt arbetssätt som gör att man kan förbättra det arbe-te som Next Stop har gjort.Vi får förutsätta att det finns många fördelar medatt man kommer i gång med den här organisationen.Det är ju en fördel bara att man har hittat ett namn,, för när jag ställde fråganhade organisationen inget namn.Jag tror också att man kan göra samordningar påolika sätt. Man kan utnyttja de fördelar vi har haftmed valutans ställning och de olika internationellaarrangemang vi har haft . Sedan tror jag attdet finns möjligheter att samarbeta på det lokala pla-net och med regionala turistmyndigheter och att detdå är viktigt att man från statens sida har en organisa-tion. Då är det också viktigt att man vet hur den fun-gerar.Det satsas mycket pengar från lokala turistorgani-sationer, och jag tror att det med en samordning kanvara bättre utnyttjade pengar. Jag vill också att dettaverkligen skall komma det svenska samhället tillgodo,och det tror jag att det har goda förutsättningar attgöra.Anf. 32 Näringsminister ()Fru talman! Jag tror också att vi är ganska överensom det här.Vad vi försökte åstadkomma med detta upplägg ivåras var ju att komma till rätta med det missnöje somändå fanns i breda kretsar beträffande hur detta varordnat tidigare. Vi har då försökt åstadkomma entydligare arbetsfördelning mellan olika insatser somdet allmänna gör. Inte minst det som nämns om lokaltoch regionalt samarbete är viktigt och finns särskiltutpekat här.Jag tror emellertid att den viktigaste vinsten medriksdagsbeslutet med anledning av regeringens pro-position var att turistnäringen verkligen blev erkändoch definierad som en viktig näring bland andra nä-ringar och inte längre blev sedd över axeln. Det trorjag var det absolut viktigaste.Sedan fanns det, som jag har antytt, skäl att göraomorganisationen, och man får ju inte väja för attgöra en sådan när man finner det nödvändigt. Menmed den här litet tydligare rollen som de olika aktö-rerna har och med de kraftfulla personer som är sattaatt leda detta är jag också optimistisk inför framtiden.Anf. 33 ()Fru talman! Jag har också förhoppningar om attdet här skall bli bra.Vad jag har sett av det lokala turistsamarbetet be-höver det uppmuntras och stödjas och man behöverha en fast ledning, så att man vet vart man skall vändasig och hur man skall hantera detta.Med förhoppningen att samarbetet skall bli bra förTurist-Sverige vill jag än en gång tacka för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1995/96:33 om ochkärnkraften i energisystemetAnf. 34 Näringsminister ()Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen som företrädare för staten avseratt vidta med anledning av att agerargenom bl.a. konsultföretagen för att för-länga kärnkraftens existens i det svenska energisyste-met.Bakgrunden till frågan är att material ånyo publi-cerats ur en konsultrapport som sammanställts påuppdrag av . Jag besvarade iår här i kammaren en interpellation av liknande frågeställningar kring samma kon-sultrapport, dock icke samma tidningsartikel.Enligt vad jag erfarit, gav iuppdrag till en konsult att analysera förutsättningarför att utveckla en affärsorienterad miljöstrategi.Vattenfall har gjort betydande an-strängningar för att utveckla en aktiv miljöpolitik förföretagets hela verksamhet. Jag utgår från att LennartDaléus tycker att det är bra. Den nu aktuella rapportenuppges ha varit ett led i detta arbete.Det är inte ovanligt att stora företag som Vatten-fall anlitar konsulter för att genomföra utredningar.Det faller inom företagsledningarnas ansvar att beslu-ta om sådana uppdrag. Till villkoren för sådana upp-drag hör att konsulterna som regel svarar för innehål-let. Om innehållet aktualiserar ställningstaganden tillett företags verksamhet kan det bli föremål för beslut iföretagsledningar, styrelser eller ytterst hos ägarna,beroende på vilka slag av åtgärder som är aktuella.Svaret på fråga är, mot den bak-grund som jag nu refererat, att det inte finns någraskäl för regeringen att vidta åtgärder med anledningav den aktuella konsultrapporten.Samtidigt kan jag försäkra , att jaginte skulle acceptera om det statligt ägda Vattenfallgenomförde några kampanjer för eller emot kärnkraf-ten. Ett av staten ägt bolag bör givetvis liksom andraaktörer kunna bidra med saklig information och un-derlag i samhällsdebatten. Men det vore oförenligtmed relationen till ägaren om ett sådant bolag gjordeegna ställningstaganden i politiska frågor, vilka det ärstatsmakternas uppgift att ta ställning till.Som bekant utreder för när-varande riktlinjerna för energipolitiken och skall inomkort redovisa slutresultatet av sitt arbete. Regeringenavser därefter att återkomma till med för-slag till riktlinjer för energipolitiken.Anf. 35 ()Fru talman! Jag tackar för svaret. Jag har natur-ligtvis läst det interpellationssvar som hardebatterats i kammaren. Men skälet till att jag ställerfrågan är att några av oss har haft litetdålig erfarenhet av och förmågaatt bete sig på ett neutralt sätt i energidebatten.Det måste väl vid det här laget vara sedanman började diskutera roll, även i riksda-gen för övrigt. Det visade sig att som dåvar ett affärsdrivande verk även då gav sig ut i regel-rätta kampanjer för kärnkraft. Då undrar man ju omman kan lita på att , numera bolagiserat,beter sig annorlunda och har en annanambition och attityd. Det finns ju mycket som pekarpå att det inte är så, utan att det i själva verket finnsen cementerad attityd hos till olika energi-källor och därmed också till politiska beslut, som pånågot sätt genomsyrar verksamheten.Det är klart att man alltid kan säga att konsultrap-porter är ju som de är och att det är konsulterna somstår för dem, men det är ju också så att som man roparfår man svar.Även om nu har tänkt sig att börja betesig annorlunda på kärnkraftsområdet inför det stun-dande politiska beslutet, så verkar det som om de ärute och frågar om saker som de tror kan vara strate-giskt riktiga. Det är då man tycker att ägaren, staten,borde ingripa och mycket tydligt tala om för Vatten-fall att det inte finns något utrymme i Vattenfallsagerande, inte heller som bolag, för att ifrågasätta ochagera tvärt emot de politiskt fattade besluten.Det var detta som jag ville ha litet tydligare signa-ler om från näringsministern.Anf. 36 Näringsminister ()Fru talman! Det skall få. Självfal-let har ägaren som, hoppas jag, varje ansvarig ägarekontinuerliga kontakter med styrelsen för det ägdabolaget. Vid dessa kontinuerliga kontakter har detgjorts utomordentligt tydligt för styrelseoch verkställande ledning precis det som LennartDaléus frågar efter, nämligen att det som statligt ägtbolag är otänkbart för att ge sig in och görakampanjer vare sig för eller mot kärnkraften. Det ärnågot som och ledning är utomor-dentligt tydligt på det klara med.Om man t.ex. ser på det senaste uppslaget, enförstasida och två helsidor i den 11 oktober- tala om gamla nyheter men det här var mer ellermindre en repris av vad som hade publicerats etthalvår tidigare - tycker jag att man här kokar soppapå en spik.Jag tycker inte att det finns någonting i Vattenfallsagerande, i vart fall inte , som tyder på att detänker ta sig en energipolitisk roll. Jag kan försäkraLennart , som jag tidigare sade, att det stårfullständigt klart för ledning vilken in-ställning staten skulle ha till det.Anf. 37 ()Fru talman! Jag läser också , fast nuläste jag också dagen efter den nämndaartikeln. Då visade det sig att inte bara jag har fasci-nerats av den uppenbarligen gamla nyheten, utan såhar även miljöministern, som i en intervju i Expressensäger att det är upprörande att ett statligt verk - nuvisserligen ett bolag - använder sina resurser för attbilda opinion mot regeringen och att hon inte harnågon förståelse för att ett statligt verk anlitat detamerikanska konsultföretaget. Hon tycker, om Ex-pressens uppgifter stämmer, att det är direkt stötande- hon talar då inte om hur gamla uppgifterna är.Då frågar man: Vilken operationell innebörd harmiljöministerns åsikt, alltså vad får miljöministernsåsikt för operationell betydelse hos regeringen?Det är ju en sak att hon tycker detta, men tyckerregeringen samma sak som miljöministern så börregeringen också agera.Anf. 38 Näringsminister ()Fru talman! Regeringen är fullständigt överens omdet som jag svarade på i den ursprungliga frågan samtockså i mitt första inlägg, nämligen att ABinte har någon som helst roll att spela i energipoliti-ken.Jag vet ju inte om precis de frågorna har ställts tillmiljöminister eller inte, men vi är rörandeöverens på den punkten. För min del gör jag denbedömningen att den omständigheten att Vattenfallhar anlitat ett konsultföretag för att bidra till sin mil-jöpolitik eller "miljöimage" är ingenting som det finnsskäl att protestera mot.Det är ju tänkbart att det finns förgripliga uttalan-den i rapporten. Det känner jag inte till. Men jag vetheller inte att på något vis med utgångs-punkt från några förgripliga uttalanden, om de nufinns i rapporten, skulle ha försökt att driva politik,och det är ju det som är huvudfrågan.Anf. 39 ()Fru talman! Det kanske är en viktig fråga, men detfinns en annan viktig fråga. När vi vanliga medborga-re upprörs av något som vi uppfattar som ett felaktigtagerande hos ett statligt företag eller ett statligt verk,kan vi bli förgrymmade och knyta handen i byxfickaneller möjligen skriva en insändare. Men när regering-en blir förgrymmad över ett statligt bolag eller ettstatligt verk är det ju också regeringen som ytterst kanagera. Det gäller inte bara i den allmänna hållningentill , genom att säga "ajabaja, inte delta inågra kampanjer nu", utan det gäller också i konkretafrågor. Jag känner förhållandevis väl till relationernamellan styrelse och ägare osv. Om en regeringsleda-mot är upprörd, inte har någon förståelse eller tyckeratt saken är stötande stannar det alltså vid det, ochregeringen gör inget ytterligare. Orden faller då platttill marken, och det innebär att det inte blir något mer.Trots att det är upprörande, gör regeringen inget mer.Anf. 40 Näringsminister ()Fru talman! Jag måste upprepa för vi i regeringen är fullständigt eniga om vilkenrelation som skall gälla mellan ägare och bolag. Vi ärfullständigt överens om att inte skall drivaenergipolitik. Min uppfattning som representant förstaten som ägare är att genom att beställaen konsultrapport inte har drivit energipolitik.Jag kan dessutom ånyo försäkra det förekommer kontinuerliga kontakter med Vat-tenfalls ledning där detta görs fullständigt klart.Jag tycker inte att det som har kommit fram i denhär tidningsartikeln är uttryck för att skulleha överskridit gränserna för vad man bör göra.Anf. 41 ()Fru talman! Jag kan hålla med om delar av reso-nemanget, och jag kan också hålla med om att denursprungliga artikeln kanske inte hade världens högstanyhetsvärde. Men om nu en arm av regeringen, densom har miljöansvar och ansvar för kärnsäkerheten ilandet, i det här fallet , går ut och säger atthon är upprörd, att hon inte har någon förståelse ochatt de här sakerna är stötande, tar regeringen ett klivut på planen, och då måste regeringen rimligen varaberedd att ta nästa kliv. Det får bara inte vara så att"upp flyga orden, men ingen åtgärd sker", eller hurman skall travestera det.Om regeringen har en åsikt i det här fallet, så tyd-ligt uttryckt av en av regeringens ledamöter, måsteregeringen som kollektiv rimligen också ta nästa steg.Det är det man förväntar sig när den här typen avartiklar förekommer i tidningarna.Anf. 42 Näringsminister ()Fru talman! Jag vet ärligt talat inte vad det är somLennart lägger till last. Jag kanånyo försäkra att vi i regeringen ärfullständigt överens om att inte skall drivaenergipolitik. Om den här saken för harframställts på det sättet att har gjort det,kan det möjligen förklara en del av hennes uttalanden.Men vid en analys, både av den här artikeln och avden tidigare artikeln för , har det inte,enligt min uppfattning, kommit fram någonting somger anledning till kritik mot Vattenfall.Återigen vill jag säga att dialogen mellan statensom ägare och ledning fungerar utmärkt.Det finns inga delade meningar om var gränserna går.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1995/96:41 om samverkanmellan företag inom detaljhandelnAnf. 43 Näringsminister ()Fru talman! har frågat civilminis-tern om regeringen avser vidta åtgärder för att sam-verkan mellan små och medelstora företag tillåts pålika villkor och i konkurrens med andra samverkans-former, som t.ex. helintegrerade kedjor och filialföre-tag.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall svara på frågan.Den nya konkurrenslagen har utformats med EG:skonkurrensregler som förebild. Förhållandena på densvenska marknaden är emellertid delvis annorlunda änpå den europeiska marknaden i övrigt.Samarbete inom kedjor i detaljhandeln är vanligtförekommande i . Mot bakgrund av svenskaerfarenheter infördes ett gruppundantag för samarbeteinom kedjor, trots att ett sådant inte finns inom EG.Detta samarbete ansågs generellt sett ge stora förde-lar, som de administrativa vinsterna förbåde företag och konkurrensmyndigheten var storaom ett gruppundantag infördes.Systemet med gruppundantag är nytt i ,och erfarenheter har saknats av hur det i praktikenskulle fungera på den svenska marknaden. Giltighets-tiden begränsades därför till högst , dvs. t.o.m.juni månads utgång 1996.För närvarande pågår en utvärdering av gruppun-dantagen inom . Gruppundanta-get för kedjor i detaljhandeln studeras särskilt. Ut-gångspunkten är att kedjeföretagen skall kunna verkapå marknaden på likvärdiga villkor med andra före-tagskonstellationer.Anf. 44 ()Fru talman! Tack så väldigt mycket för svaret, nä-ringsministern!Det är just så att ICA-handlarnas samarbete iprincip är i lagen förbjudet i , eftersom ICA-handlarna i konkurrenslagens mening är konkurrenteroch inte går att jämställa med en integrerad kedja.Allt samarbete är då inte vad det borde vara.Jag tycker att det är mycket bra att jag har fått dethär svaret, men jag är naturligtvis inte riktigt nöjd. Jagundrar om ett gruppundantag som är tidsbegränsat tilljuni månads utgång är tillfredsställande förnäringsministern.Det handlar väldigt mycket om små företag, och vihar i varit överens om att satsa på småföretag. Det handlar också om regionalpolitik. Dethandlar till syvende och sist om oss konsumenter, attvi skall kunna få bra varor på lika villkor i alla delarav landet.Jag vill veta hur länge det gruppundantag somman nu har givit kommer att vara.Anf. 45 Näringsminister ()Fru talman! Svaret på den sista frågan är det jagsade, nämligen att det gäller till utgången av juninästa år. Anledningen till att tiden är satt så kort ärjust att vi vill få erfarenheter av detta. Jag trodde attdet var den tidigare regeringen som bestämde det,men det spelar ingen roll.Det är viktigt att små företag kan samverka på etteffektivt sätt och att reglerna ger lika villkor i konkur-rensen med andra, större företag. Men problemet påden svenska marknaden är knappast att det är för litetsamverkan mellan företag. Det egentliga problemet ärsnarare att det är för litet konkurrens, att det är förhög koncentration på många marknader. Det är alltförsvårt för nya företag att ta sig in eller för små företagatt växa.Jag är glad att frågan ställdes just om den härbranschen, därför att det är t.ex. så att konkurrenseninom handeln med livsmedel inte är tillräcklig. Detfinns i alla fall goda tecken som tyder på att det inte ärså. Hindren för nya företag att komma in på markna-den är fortfarande alltför höga. Man kan säkert ocksåsätta vissa frågetecken för de former för samverkansom faktiskt är tillåtna nu.En effektiv konkurrens i livsmedelssektorn ärnödvändig för att vi skall få precis det som nämnts,nämligen mat med hög kvalitet och till låga priser.Regeringen kommer att tillsätta diverseöversyner och utredningar på konkurrensområdet,bl.a. för att nå en ökad konkurrens inom livsmedels-sektorn. Vi arbetar i hög grad med de här frågorna.Anf. 46 ()Fru talman! Konkurrenslagen hindrar fortfarandeICA-handlaren att t.ex. utveckla nya marknadsfö-ringsmetoder. Det kunde vara ett skäl för att försökaöka konkurrenstrycket på den svenska marknaden.Det skulle vara väldigt bra för oss konsumenter omdet blev större konkurrens, så att även ICA-handlarnakunde sätta prisstopp på vissa produkter och hållavaror med kvalitet, till lågpris och som är ekologiskaoch miljövänliga - de är nämligen duktiga på miljö-frågor.Det handlar också om att de skulle kunna ha låg-pris i alla affärer över hela , långt ute "i bus-karna", och sätta prispress på leverantörerna.Jag tycker att det här är en väldigt viktig fråga, förmig som konsument men också för småföretagarna.Anledningen till att jag ställde frågan var att jag hadevalt just ICA-handlarna när vi riksdagsledamöter fickerbjudande om att åka ut och prya i vissa företag. Jagmöttes då av en mängd människor med väldigt storakunskaper om de här frågorna. Jag hoppas att man tartill vara den kunskapen när man nu kommer att jobbavidare med detta.Anf. 47 Näringsminister ()Fru talman! Vi förefaller vara överens om målen,men jag blir inte riktigt klok på om vi är helt överensom metoderna. Jag är nämligen inte säker på att ökademöjligheter till samverkan mellan t.ex. ICA-handlarnaär det som löser konkurrensproblemet. Snarare skullemycket tala för motsatsen, enligt min mening. Men viär fullständigt överens om målet, nämligen en effektivoch bra konkurrens, inte minst när det gäller livsme-delsdetaljhandeln.Jag kan försäkra att vi arbetarhårt med dessa frågor . Vi ser just över det som härhar aktualiserats. Vi kommer att gå längre än att barase över gruppundantagen. Vi tänker företa väsentligtmer ambitiösa analyser av konkurrenssituationen iSverige, för att uppnå det som ochjag tydligen är överens om.Anf. 48 ()Fru talman! Jag tackar så mycket för svaret än engång. Jag önskar verkligen näringsministern lycka tillmed det här. Jag skulle också vilja rekommenderaäven regeringen att åka på studiebesök ut i företagen.Anf. 49 Näringsminister ()Fru talman! Jag kan försäkra attvi åker på olika typer av studiebesök allt vad tygenhåller och så mycket vi hinner. Dessutom köper ävenjag mat då och då, bl.a. hos ICA-handlare.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1995/96:43 om bidrags-fuskAnf. 50 Statsrådet ()Fru talman!