prot · GJ0923 · 1995-11-15 00:00:00 — Vi har hållit fast vid kravet underhela denna riksdagsperiod.Vid förra höstens budgetförhandling med Social-demokraterna förde vi fram frågan. I kompletterings-propositionen, som vi balanserade, avsattes pengar tillkommuner och landsting. I en motion i anslutning tillden senaste tillväxtpropositionen har vi också avsatt5-6 miljarder, därför att vi anser att kommuner ochlandsting nu behöver pengar. Det är absolut nödvän-digt att få stopp på nedskärningarna.I vår reservation säger vi att mer pengar måste sat-sas för att öka personalens kunskaper om vård ochrehabilitering av gamla och att rehabiliteringsinsatser-na måste ses över. Utskottet tycker också att regering-en bör ta initiativ för att säkerställa en god standardvid de geriatriska klinikerna, framför allt i Stock-holmsområdet som uppvisar stora brister, vilketframgår av den senaste . Antaletplatser har minskats från 37 000 till 30 000. Det ärklart att det får konsekvenser.Jag vill ta upp litet av det som ni har sagt här ochdetta med överbudspolitik. Jag delar många av Mode-raternas synpunkter om att vi måste öka läkarinsatser-na och läkaransvaret för vårdhemmen, att vi måstesatsa mer på geriatriken, att det kan vara bra att anhö-riga kan få ekonomisk kompensation som motsvararkostnaderna för hemtjänstpersonal, som ni säger i erreservation, att vi satsar mer på demensforskningen.Men detta kostar ju pengar. Jag har inte sett att nivill satsa en krona, utan ni vill tvärtom göra nedskär-ningar. Det är också min erfarenhet från det landstingsom och jag har suttit i att Modera-terna inte var de som drev på för att satsa pengar föranhörigvårdarna.Samma tongångar hörde jag här från Folkpartiet.Ni föreslår en trygghetsgaranti med 13 punkter. Menmed husläkarreformen bidrog ni ju till att slå sönderområdesansvaret som var så viktigt och som innebarett samarbete mellan distriktssköterskor och läkare,vilka hade ansvar och kände sina patienter i sitt områ-de. Men helt plötsligt skulle alla ha en egen husläkare,och områdesansvaret bröts ned. De här frågorna ärväldigt allvarliga. Jag tycker att vi skall ta fasta påÄDEL-rapporten och se över problemen.En annan fråga som tar upp ärhur viktigt informationsöverförandet är när en patientflyttas. föreslår en kategorisk lagstift-ning på området. omdöme är merförsiktigt. I den räknar man upp fyra olika alternativ,t.ex. vårdplanering mellan vårdgivarna inför en flytt-ning eller att får ta hand om vårdplane-ringen. Det finns också en möjlighet att klinikerna tarhand om vårdplaneringen. Det finns också en fjärdemöjlighet som rekommenderas i ,nämligen samverkan mellan de inblandade parterna,dvs. , primärvården och klinikvården. Densenare möjligheten måste väl vara att förorda. Det ärockså ett skäl till att jag inte har ställt mig bakomFolkpartiets reservationer.Det är mycket som vi kan göra. Vi har också ställten interpellation till som kommer attbesvaras , då utskottet tyvärr reser bort. Menjag hoppas att det ändå kan bli debatt, därför att dettaär en så stor och viktig fråga att den tål en enskilddebatt. Det gäller framför allt mot bakgrund av erfa-renheterna från som är mycket skrämman-de, vilket även anförde i sitt inlägg.Jag har ju ställt frågor till tidigare talare. Vi iVänsterpartiet inser att vi måste satsa pengar. Perso-nalen inom äldrevården behövs. Man kan inte fortsät-ta avskeda dem. De bär på mycket kompetens ochkunskaper som är viktiga att behålla. Det är heller integratis med geriatrik och stöd till anhöriga. Det behövsresurser nu.Anf. 11 () replikHerr talman! Det ligger ett föråldrat tänkandebakom påstående att det är över-budspolitik som vi ägnar oss åt. Att samordna läkar-kompetens inom äldreomsorgen kostar inte samhälletmer. Snarare blir det billigare för samhället, eftersomvarje person som bor inom åldringsvården på någotsätt har behov av läkarresurser under sin vistelse där.Därför förordar vi en samordning.Valfriheten i boendet och äldrevården är inte hel-ler någonting som kostar mer. Det här handlar ju omformerna för att bedriva verksamheten och för att geservice och vård.När det gäller anhörigvården har i alla fall vi iSocialtjänstkommittén bedömt att den totalt sett är enbesparing för samhällets del. Det är inte skälet till vårtförslag, och det får aldrig vara skälet till det, utanskälet är de fördelar som ligger i kopplingen mellande anhöriga och dem som behöver vården. Det finnsbåde ett socialt och ett medicinskt värde i detta, vilketgör att kostnaderna troligtvis blir lägre. Så överbuds-politiken får nog ägna sig åt själv ochinte försöka lasta över den på oss.Anf. 12 () replikHerr talman! Det kan väl ändå inte vara en slumpatt det är väldigt många som får gå från den kommu-nala sektorn , framför allt inom äldrevården ochomsorgen.Jag tror att lasaretten och den typen av sjukvårdklarar sig själv; den klarar sig alltid. Men det är om-vårdnadssidan som är hårt drabbad , och det ärdär mycket personal sägs upp. Jag har inte sett någotförslag från om att tillföra några pengartill den sektorn. Det har däremot vi föreslagit, och detvill jag framhålla.Anf. 13 () replikHerr talman! Det jag nämnde som våra förslag harju faktiskt inte genomförts , så de kan knappastanvändas som skäl för att resurser inom äldrevårdennu dras ner. Det som gör att man drar ner resurser ärju den politik som förts bakåt i tiden. Det vet ju StigSandström mycket väl. Därför är det vi pekar på härett sätt att använda de resurser som blir kvar.Det går inte på någon av de punkter som jag harställt mig bakom i reservationerna att påstå att detkostar mer för samhällets del. Däremot innebär detökad kvalitet för den enskilde, både när det gällervårdkvalitet och livskvalitet, och det innebär sannoliktockså besparingar för samhället där man uppnår enstörre effektivitet.Låt oss genomföra det här, och sedan kan vi sevad som händer. Jag kan ganska säkert påstå att detkommer att märkas att det i varje fall ur kvalitetssyn-punkt blir en förbättring, utan att kostnaderna ökar.Anf. 14 () replikHerr talman! säger ungefärsamma sak som många borgarföreträdare från olikapartier säger: "Mer vård för samma pengar. Högreeffektivitet, men vi skall inte satsa någonting." Ja, detär klart, det kan man ju säga, och det låter väldigt bra.Men vad är innebörden i det hela?Det är klart att vi alltid kan önsketänka, men jagtror att de flesta människor inser att det kostar pengaratt ha anställd personal. Omvården kostar pengar, denär inte gratis. Det går inte att öka produktiviteten hurmycket som helst inom just den här sektorn. Vill vi hafolk anställda och vill vi ha en bra äldreomsorg måstevi också tala om pengar.Anf. 15 () replikHerr talman! Det finns en mängd saker att säga omdetta, och tiden räcker knappt till att reda ut allt dethär. Men jag håller med : Det måstebli en bättre samordning av resurserna och det behövsen bättre organisation. Det påpekar också Socialsty-relsen.Med vårt förslag vill vi också ha konkurrens ochvalfrihet. Privata alternativ ger en sådan konkurrensoch valfrihet, de sköts mindre byråkratiskt, de harsnabbare beslutsvägar och det blir billigare och effek-tivare. Det finns det faktiskt siffror på. De privataläkarnas kostnader är av sjukvårdskostnader-na, medan de har av besöken, 4,2 miljoner be-sök i siffror. De offentliga läkarna har 20,5 miljonerbesök. Den privata läkarvården är alltså mycket merkostnadseffektiv. Liknande siffror finns för sjukgym-nasterna, ja, siffrorna är faktiskt ännu bättre för deprivata sjukgymnasterna.Det har varit stora sparbeting i landstingen, men vivet också att det gick att spara. Det gick att göra väl-digt mycket, och jag tror att det fortfarande går attgöra väldigt mycket. Det gäller lokalytor och en mas-sa kringverksamhet som transport och service osv. Ettannat område är att man skall satsa mer på rehabilite-ring. Det kommer att göra patienterna friskare eller attde kan bo längre hemma. Listan är lång, men jag fårsluta här.Anf. 16 () replikHerr talman! Jag konstaterar bara att Moderaternavill ha fasta läkartjänster på sjukhem och ålderdoms-hem, och det är väl bra. Men ni ville dessutom behållahusläkarna, ni ville satsa på geriatriken och upprustaden på lasaretten, och ni ville förbättra anhörigvår-darnas insats så att de skulle få samma lön som inomhemtjänsten. Vad skulle det kosta? Har ni räknat pådet?Ni ville satsa på hjälpmedel, ni har en reservationom att ni vill utvidga demensforskningen och sadeBirgitta Wichne i sin senaste replik att ni ville satsapå rehabilitering också. Som grädde på moset vill nidessutom ha valfrihet, och det vill jag säga: Valfrihetär inte gratis. Jag har inte hört att ni skulle satsa någonenda krona på detta. Det vill jag kalla överbudspolitikom något.Anf. 17 () replikHerr talman! Nej, det är inte överbudspolitik, omvi får igenom vår sjukvårdsförsäkring, där pengarnaföljer patienterna. Den kommer att innebära att För-säkringskassan, eller vem som skall hantera detta,är intresserad av att alla människor skall bli friska såfort som möjligt. Köerna kommer att försvinna ochsjukskrivningstiden kommer att minska. Det i sin turkan föra över pengar till äldrevården, och med enannan organisation av äldrevården kommer det ocksåatt bli billigare genom att man satsar på rätt saker.Ta bara en sådan sak som personalens medbe-stämmande. Det finns många lasarett, sjukhus ochsjukhem där personalen har fått ett ökat medinflytan-de över schemaläggning m.m. Där har man sett attarbetstiden faktiskt har minskat, paradoxalt nog, arbe-tet har blivit både lättare, bättre och av högre kvalitet,och patienterna har fått det bättre. Det finns faktisktväldigt mycket att göra.Krånglig byråkrati finns det ju väldigt mycket avinom den offentliga sektorn. Ta bara arbetslagstift-ningen. Ett exempel är vårt hemlandsting, där manflyttar personal runt enligt principen om sist in-förstut så att man får personal som icke är adekvat utbil-dad på vissa områden. Resultatet blir inte bra vård.Det kostar också pengar, även på det sättet att patien-terna inte får den behandling som de skall ha. Detfinns massor att göra på hela området.Anf. 18 () replikHerr talman! Jag konstaterar bara att ni hade chan-sen i tre år då vi hade en borgerlig regering. Ni inför-de ju också en hel del nya reformer, köp-sälj-systemosv. Men jag tror inte att det har upplevts som särskiltpositivt av personal och anhöriga och av dem som kannågonting om sjukvården.Nu lanserar ett nygammalt systemoch tror att det skall lösa alla problem. Jag tror att dedär tankarna nog lämpar sig bättre i valtal osv. Jagtror folk vill ha litet lugn och ro nu från omstrukture-ringar och nya idéer, och i stället försöka få ordningpå äldreomsorgen och sjukvården.Anf. 19 () re-plikHerr talman! Jag tycker att gör detlitet lätt för sig genom att dra de borgerliga partiernassamtliga motionsförslag över en kam och kalla det föröverbudspolitik. Överbudspolitik kan man väl iblandockså tala om när lägger fram förslag.Jag har funderat över varifrån de taralla pengar.Att trygghetsgarantin för de äldre skulle handlaom överbudspolitik har jag mycket svårt att förstå,. Titta på och läs igenom förslagen! Ärdet överbudspolitik att försäkra människor om att dekan få ett trygghetslarm? Är det överbudspolitik att setill att människor kan få bo kvar hemma och få hem-tjänst? Jag anser inte det.Dessutom handlar det om vad man som politikervill satsa på. För liberalerna är äldreom-sorgen en prioriterad del.Talet om husläkare, , handlar iförsta hand inte om själva husläkarreformen och hus-läkarlagen i sig, utan det handlar om hur man harorganiserat detta ute i de olika landstingen. Det finnsingenting i husläkarlagen som förbjuder en distrikts-sköterska att ha områdesansvar.Anf. 20 () replikHerr talman! Alla omorganisationer kostar pengar.Det är samma sak med ÄDEL-reformen, som vi hållerpå att diskutera. Det blir nackdelar, och det skapasnya ytor mellan primärvård, lasarettsvård och kom-munal vård som blir känsliga. Det är samma sak medhusläkarreformen. Den är inte gratis. Köp- ochsäljsystem är inte gratis. Alla organisationsföränd-ringar tror jag kostar pengar.Men det jag är mest orolig för är att man redan, såkort tid efter valet - vi har till nästa val - börjarsläppa loss. bjuder man över varandra med vackraförslag och nya program. Jag har inte läst alla 13punkterna, men jag tror inte att de är gratis. Det kanjag inte tänka mig.Anf. 21 () re-plikHerr talman! Vill man förbättra kanske det kostarnågonting i början. Men man har igen det på längresikt. Husläkarreformen var t.ex. en satsning på pri-märvården som hela egentligen i många århar varit överens om var viktig för att bl.a. få nedkostnaderna inom sjukvården.Jag skulle ändå vilja rekommendera att läsa igenom de 13 punkterna. Då vet hanbättre vad det egentligen handlar om och kan ta sig enfunderare. När har satt sig in i inne-hållet kanske vi kan debattera detta på ett litet annor-lunda sätt.Anf. 22 () replikHerr talman! Jag skall gärna läsa igenom de 13punkterna. Jag hoppas att jag får med en lapp omfinansieringen också, där det står vad det kostar.Anf. 23 ()Herr talman! På ett mindre vårdhem eller sjukhemhar man större möjlighet att ordna hemliknande miljöoch att slippa känslan av institution. Vi anser därföratt små, väl fungerande vård- och sjukhem inte skallläggas ned. Vi yrkar bifall till reservation nr 5 tillutskottets betänkande.Vi blir allt äldre. Ökade krav ställs på kommuneroch landsting för att tillgodose de äldres behov avservice, vård och omsorg. De flesta äldre bor dockfortfarande kvar hemma. Anhöriga gör en storhjälp- och vårdinsats som överstiger samhällets insat-ser om.Det finns stora sociala och psykologiska behovhos de äldre som vi måste uppmärksamma och somanhörigvården kanske kan ha större möjlighet atttillgodose. De anhöriga behövs och kommer att behö-vas än mer . Det är viktigt att vi stöttar deanhöriga så att anhörigvården blir så bra som möjligt.Vi menar att behovet av anhörigvård skall prövasutifrån samma principer som behovet av hemtjänstoch att vid vård av anhörig ekonomisk kompensationmotsvarande anställning inom skall utgessom ersättning vid inkomstbortfall. Vi yrkar bifall tillreservation nr 9 till utskottets betänkande.Anf. 24 ()Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservationerna 7, 9 och 11. Givetvis står vi bakomalla de reservationer vi har skrivit under, men för tidsvinnande, som det heter, avstår vi från fler yrkanden.Inledningsvis vill jag lyfta fram viktiga synpunktersom måste utgöra grunden när vi formar äldrepoliti-ken. Ofta blir det mycket tal om organisationsformer,om huvudmannafrågor och om ekonomiskt bistånd.Det är naturligtvis viktigt, men vi får aldrig glömma"den icke materiella välfärden" för de äldre. Dethandlar om bemötande, respekt och värdighet samtom den enskildes möjligheter att påverka sin situa-tion, vilken form av boende man skall ha, vilka ar-betsuppgifter hemtjänstpersonalen skall utföra, m.m.Att åldras är att leva medan tiden går. I det förenasalla slags åldrar i alla skeden av livet. Denna helhets-syn tror jag är viktig att ha som grund. Det viktigasteär inte hur gammal man är utan hur man är gammal.En sak är tämligen säker, om vi får leva vidare blir vialla gamla.En faktor som har stor betydelse för att de äldreskall känna sig fullvärdiga är vilka attityder vi haroch, till följd av det, vilka uttryck vi använder. I denpolitiska debatten framställs de äldre ofta som enbelastning. Jag beklagar detta djupt. Det är dessutomverkligen inget som främjar de äldres självkänsla.Den tekniska utvecklingen och organisationen har,som jag redan nämnt, länge varit i fokus. Så fort någotinom äldreomsorgen inte har fungerat har man sagt:Vi får väl titta över organisationen. Sedan har mantyckt att man har gjort allt.Men hur är egentligen de mänskliga relationerna?Det finns en hel del intressanta slentrianmässigt an-vända fraser. Jag skall nämna några: Före harman ett arbete, är det terapi. Före gårman till frisören, kallas det hårvård. Före70 år går man på bio eller teater, kallas detaktivering. Visst är det märkligt!Nedsättande eller avvikande uttryck om ålderdo-men skall inte användas. De påverkar omgivningenoch de äldre. Omdömena om oss påverkar oss alla,men kanske särskilt den som redan känner sig utsatt.Gamla människor framstår som hjälplösa, trötta ochglömska, människor som måste tas om hand. Vi vetatt väldigt många äldre människor inte har de härbekymren.Herr talman! Så långt det är praktiskt möjligt böräven äldre få känna sig aktiva och värdefulla. De börfå vara en tillgång och därmed få ett rikare liv. Ge-nom en ändrad attityd hjälper vi de äldre att få störrekraft att motstå krämpor i ålderdomen. Vi kan medvåra ord lyfta upp eller trycka ned. Hur vi känner ossberor så oändligt mycket på hur vi bemöts av omgiv-ningen.Enligt den nu gällande socialtjänstlagen har vi ettkollektivt ansvar för äldreomsorgen och därmed fak-tiskt också en kollektiv skuld om den inte fungerar.Det räcker inte att vara allmänt välvillig och prioriteraallting. Vi måste välja. Det är faktiskt det som är 90-talets allra största utmaning. I dagens ekonomisktpressade läge måste vi klart markera vad vi tycker ärviktigare än annat.Vi kristdemokrater anser att en av samhällets ab-solut viktigaste uppgifter är ansvaret och omsorgenom våra äldre och kanske främst om dem som självahar svårt att tydliggöra sina behov.Herr talman! senaste utvärderingav ÄDEL-reformen borde vara en larmsignal. Det ärhelt oacceptabelt att svårt sjuka människor lämnasensamma utan tillsyn och larmmöjligheter och utanvätska eller tillräcklig smärtlindring. Det är absolutinte värdigt att i ett i övrigt högutvecklat välfärdslandlämna döende människor ensamma eller skjutsa runtdem i ambulans eller bårbil i livet.Jag vill dock säga att det finns många människorsom vill avsluta sitt liv hemma och det är oerhörtviktigt att vi ger möjlighet till det.Men för dem som av ekonomiska eller andra skältvingas ut är det oacceptabelt. Det finns i stort settinga ursäkter för det.Det är alltså mycket viktigt att besparingsiverninte leder till att utsatta grupper blir ännu mer utsattaoch utelämnade. Människor , s.k. äldreäldre, är en grupp i samhället som ökar och kommeratt öka framöver. Egentligen är ju det positivt. Vi harkommit långt med vår hälsoupplysning och med vårvård och omsorg om människor. Äldre har ofta lång-variga eller tätt återkommande sjuk- och vårdbehov,vilket kräver, som flera talare redan har tagit upp, enväl fungerande vårdkedja.De stora besparingar som socialdemokraterna nuföreslår riskerar faktiskt att göra en redan svår situa-tion ännu svårare. Socialdemokraterna som gick tillval på skyddet för vård och omsorg har ett stort an-svar för den här situationen. De kritiserade - tidvismed rätta, det tillstår jag gärna - den förra regering-ens indragningar inom den kommunala sektorn. Mende 4 miljarder som då drogs in har utökats mednästan ytterligare 7-8 miljarder under den socialde-mokratiska regeringen och dessutom utan att manåstadkommer en nettobesparing eftersom medlen bl.a.används till sänkt matmoms.Herr talman! har kritiserat densänkta matmomsen, inte i första hand för att vi tyckeratt det vore negativt om maten bleve billigare utan föratt vi måste prioritera något annat när vi har begrän-sade resurser. Att genomföra en sänkning av mat-momsen som man rycker undan flera mil-jarder från kommun och landsting anser vi är en oför-svarlig politik. I stället för 8 miljarder i sänkt mat-moms skulle regeringen kunna ge kommuner ochlandsting dessa resurser. Vi vet att det finns storabrister och behov. blir det än värre, och de ytterli-gare besparingarna riskerar att drabba äldrevårdenmycket hårt.Åsikten om matmomspengarna delar vi kristde-mokrater med flera andra. Jag vill gärna referera tilllandstingsförbundets chefekonom, ,som i ett pressmeddelande kommente-rade socialdemokraternas sparpolitik.Han sade: drar regeringen emellertid in ca 7miljarder från kommunsektorn, varav ca 3 miljarderfrån landstingen, utan att man såvitt jag kan se åstad-kommer någon nettobesparing för staten av betydelse.I stället går pengarna till sänkt matmoms och därmedhöjd privat konsumtion. I ett läge då sjukvården redanpressas hårt och kommer att tvingas till ytterligarekraftiga besparingar förefaller dettavara en märklig prioritering. Desto märkligare blirden om man dessutom tar hänsyn till att indragningar-na från kommuner och landsting direkt leder till yt-terligare personalminskningar som i sin tur leder tillökade statliga kostnader för arbetslösheten.Jag instämmer i bedömningar. Attgenomföra en sänkning av matmomsen somman rycker undan flera miljarder från kommuner ochlandsting är oförsvarligt.Jag vill avsluta, herr talman, med att säga att vårtkristdemokratiska budgetförslag ger 12,8 miljarderkronor i förbättring av kommuners och landstingssituation i jämförelse med regeringens politik. Dettaär viktigt och en förutsättning för en god vård ochomsorg.Anf. 25 () replikHerr talman! Alternativet att låta resurserna försänkt matmoms i stället gå till kommuner och lands-ting är ett förenklat sätt att se på problematiken. Detär ju en del i en helhetslösning för den ekonomiskapolitiken. Slår man undan en del av helheten måsteman också ha ett annat alternativ för helheten.Det har kds också. Men då kan man inte peka utenskildheter i ett annat alternativ till en helhetslösningför ekonomin. Det går inte att använda samma pengartvå gånger. Det är egentligen det man gör när man haren egen ekonomisk politik som har andra komponen-ter och sedan gör kopplingar till någon annans eko-nomiska politik.Det här är en del av helheten som Socialdemokra-terna och har kommit överens om och sominte går att alternativanvända med mindre än att mangör om helheten.Därför är det här ett förenklat sätt att se på eko-nomin. Så kan man inte göra.Anf. 26 () re-plikHerr talman! Jag förstår mycketsvåra situation. Jag förstår att det känns tungt när manhar fastnat i den här karusellen.Jag förstår att det är svårt att klara helheten när detgäller och Socialdemokraternas ekonomiskaöverenskommelse. Men vi kristdemokrater har analy-serat hur vi skall fördela de pengar som vi har, och dåstämmer detta till . Detta är genomräknat avekonomer. Det är inte alls så att man använder peng-arna två gånger. Vi vill i stället satsa de här pengarnapå något annat. Vi görden besparingen för att få helheten. Då måste vi byg-ga upp vår ekonomiska politik efter den prioriteringsom vi tycker är riktig och på grund av den få framfö-ra de här synpunkterna.Anf. 27 () replikHerr talman! Det går naturligtvis inte att på ett parminuter reda ut alla de här sambanden.Jag är medveten om att kds har ett förslag som in-nebär ökade resurser till kommuner och landsting. Dethar jag inte förnekat. Men det ingår så att säga som endel i en annan ekonomisk politik som får effekter påannat sätt för hushållen och de enskilda och som tar utresurserna på ett annat sätt. Det här är ett nollsum-mespel. Alla besparingar drabbar den enskilde på etteller annat sätt.Ur helheten kan man inte plocka ut en viss del ochsäga att man kunde ha gjort den annorlunda. Hade vigjort annorlunda när det gäller den här delen hade vivarit tvungna att göra annorlunda beträffande andradelar av helheten. Då hade det fått andra effekter.Det går inte att reda ut detta , mendet är ett förenklat sätt att resonera om ekonomin,håller med om att ni i ert förslag har mer re-surser. Men det är en annan sak, och det var inte detjag gick emot.Anf. 28 () re-plikHerr talman! kan väl inte förnekaatt de 8 miljarder som man använder till matmoms-sänkning skulle kunna gå att flytta över till någotannat.Svenska folket känner att om man riktar ett till-skott till en viss sektor måste man ha politiska möjlig-heter att rikta pengarna till något annat.