prot · GJ0933 · 1995-12-07 00:00:00 — 6: 75 mFrånvarande: 16 s, 5 m, 8 c, 2 fp, 3 v, 3 mp, 3 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SoU8 Ekonomisk reglering mellan landsting ochkommuner med anledning av ökat kommunaltansvar för psykiskt stördaKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren att lagut-skottets betänkanden LU7, 8 och 10 fick avgöras i ettsammanhang efter avslutad debatt.5 § Vissa ändringar i varumärkeslagen ochfirmalagenFöredrogsLagutskottets betänkande 1995/96:LU6Vissa ändringar i varumärkeslagen och firmalagen(prop. 1995/96:26)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.6 § Borttagande av innehavsanteckningar fråninskrivningsregistretFöredrogsLagutskottets betänkande 1995/96:LU12Borttagande av innehavsanteckningar från inskriv-ningsregistret (prop. 1995/96:84)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.7 § Lag om skydd för beteckningar på jord-bruksprodukter och livsmedel, m.m.FöredrogsLagutskottets betänkande 1995/96:LU13Lag om skydd för beteckningar påjordbruksprodukter och livsmedel, m.m. (prop.1995/96:88)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.8 § Dubbelbeskattningsavtal mellan Sverigeoch betänkande 1995/96:SkU8Dubbelbeskattningsavtal mellan och Sydafri-ka (prop. 1995/96:54)Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.9 § Dubbelbeskattningsavtal mellan Sverigeoch betänkande 1995/96:SkU9Dubbelbeskattningsavtal mellan ochMalta (prop. 1995/96:95)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.10 § Konventionen om temporär import(Istanbulkonventionen)betänkande 1995/96:SkU10Konventionen om temporär import(Istanbulkonventionen)(prop. 1995/96:32)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.11 § EG:s andra förenklingsdirektiv och densvenska mervärdesbeskattningenFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1995/96:SkU13EG:s andra förenklingsdirektiv och den svenskamervärdesbeskattningen (prop. 1995/96:58)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.12 § Ändringar i lagen om folkbokföringsregis-ter, m.m.FöredrogsSkatteutskottets betänkande 1995/96:SkU14Ändringar i lagen om folkbokföringsregister, m.m.(prop. 1995/96:56)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.13 § Finansiering av en världskongress år 1996om kommersiell sexuell exploatering av barnFöredrogsKulturutskottets betänkande 1995/96:KrU6Finansiering av en världskongress om kom-mersiell sexuell exploatering av barn (prop.1995/96:111)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.14 § Ändring i lagen om statligt stöd till bankeroch andra kreditinstitutFöredrogsNäringsutskottets betänkande 1995/96:NU6Ändring i lagen om statligt stöd till banker ochandra kreditinstitut (prop. 1995/96:70)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.15 § Ändring i lagstiftningen för värdepappers-fonderFöredrogsNäringsutskottets betänkande 1995/96:NU12Ändring i lagstiftningen för värdepappersfonder(prop. 1995/96:73)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.16 § Ändrade regler om bärgningFöredrogsLagutskottets betänkande 1995/96:LU5Ändrade regler om bärgning (prop. 1995/96:16)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.17 § Vissa ändringar i föräldrabalkenFöredrogsLagutskottets betänkande 1995/96:LU9Vissa ändringar i (prop.1995/96:47)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.18 § Former för verksamhet som är beroendeav statligt stöd, m.m.FöredrogsLagutskottets betänkande 1995/96:LU7Former för verksamhet som är beroende av statligtstöd, m.m. (prop. 1995/96:61)Anf. 19 ()Herr talman! Efter årtionden av utredande ladesförra året fram ett förslag om lagstiftning beträffandestiftelser. Trots alla årens arbete och övervägandenförelåg inte några idéer om lösning för s.k. an-slagsstiftelser. I betänkandet finns närmare redovisathändelseförloppet och hur lagutskottet och riksdagen1994 framhöll det angelägna i att regeringen ladefram förslag om hur de verksamheter skulle reglerassom bedrivs som anslagsstiftelser. Trots detta kom-mer nu beskedet att man tycker att denna typ av verk-samhet kan bedrivas i antingen aktiebolag eller ideellförening. Såväl kulturutskott som lagutskott har ibetänkandet påpekat att beställningen från förra åretfortfarande är i högsta grad aktuell. Regeringen harinte åtgärdat utan har utan några grundade skäl non-chalerat riksdagen.I betänkandet framhålls bl.a. brister som föreliggernär det gäller bedrivande av verksamhet i ideell före-ningsform. Rättsfiguren kan bli ansedd som ett enkeltbolag med det personliga ansvar som följer av ensådan bedömning. Ser man på aktiebolagen och önsk-värdheten av att, som förekommit i många kommuneroch landsting, samarbeta med olika företag, frågarman sig om dessa i sina redovisningar skall ta uppaktiebolaget som intressebolag, koncernbolag, och omdessa aktiebolag skall vara tvungna att konsolidera isina koncernbalanser. Fråga uppkommer vidare hurdet blir ur skattesynpunkt.Det är en hel del frågor som tränger sig på, omman skulle frångå den tidigare uppläggningen medanslagsstiftelser. Det är därför angeläget att få fram enrättsfigur som beaktar synpunkterna på att det blir enavskild förmögenhetsmassa, som ej skall vara relate-rad till den som har engagerat sig med bidrag ochliknande.Det kan vidare noteras att om verksamheten be-drivs i de föreslagna formerna, ideell förening ochaktiebolag, blir utan tvekan aktiviteten belastad medmycket kortsiktigt perspektiv. Därigenom berövasexempelvis kommuner och landsting det långsiktiga.Bedrivs det i en helt självständig förmögenhetsmassamed självständig verksamhet, kan inte ingångna för-pliktelser helt plötsligt ändras. Bedrivs det som aktie-bolag och förening kan däremot när som helst extrabolagsstämma eller föreningsmöte sammankallas avdem som är parter och som skall bistå med anslagen.När det gäller ikraftträdandet fastlades förra åretatt detta skulle ske , sedan stiftelse-lagen blivit kompletterad med regler för anslagsstif-telser. anger propositionen att frågan om ikraftträ-dande beträffande stiftelser som är bildade av stat,kommun och landsting - såväl anslagsstiftelser somandra stiftelser - skall ikraftträdandet fördröjas tillden . Skälet torde vara att man frånregeringens sida räknar med en lagstiftning som fårretroaktiv verkan på stiftelser som bildats genomkommuner, landsting och stat. Man räknar med attvillkoren för permutation skall ändras, vilket bl.a.framgår av skrift Ds 1995:63om statliga och kommunala stiftelser.I denna skrift anges redan i inledningen att ända-målet för en stiftelses verksamhet som är bildad avkommun, landsting eller stat, skall kunna ändras omdet tillgodoser angelägna allmänna intressen. Medandra ord: Staten skall skönsmässigt kunna läggabeslag på annans egendom. Skriften redovisar vidareanalyser av hur grundlagen kan trädas för när, ochklart är, utan tvivel, att skälet till fördröjande avikraftträdande för de här stiftelserna har sin grund i arbetar på att försöka gå runt lagstiftning somvärnar om äganderätt efter vanliga regler i en rättsstat.Tyvärr tycks det inte vara främmande för nuva-rande regering att arbeta på gränsen till lagstiftningoch eventuellt ta risken att även trampa över gränsen.Redan i dag finns ett märkligt exempel på hur rege-ringsledamöter som var verksamma i HSB och Riks-byggen överlät en halv miljard ur en stiftelse tillnackdel för intressen i stiftelsen. I det fallet var stats-råden och delaktiga i regeringensbeslut, där man utan saklig motivering ändrade påKammarkollegiets avslag.Dessa statsråd hade som sagt varit verksamma iHSB och då åtgärdenvidtogs - en åtgärd som för övrigt revisorerna i stiftel-sen förklarade sig inte kunna acceptera. Både stiftel-sens revisorer och Kammarkollegiet gick såledesemot den företagna åtgärden. Fallet finns refererat pås. 14 i decembernumret, nr 8, av för SverigesAdvokatsamfund, där frågan ställs huruvida åtgärdenär förenlig med EU:s regelverk.Med detta vill jag yrka bifall till reservationerna 1och 2, som är anförda i betänkandet.Anf. 20 ()Herr talman! Jag kan instämma i det har yttrat vad gäller betänkandet. Vi hade hop-pats att det skulle bli ett annorlunda förslag. Jag kanbörja med att yrka bifall till reservation nr 1, som vifrån står bakom.Vi tycker att situationen beträffande användningenav formen ideell förening sannolikt är mer problema-tisk än vad man beskriver i regeringens förslag. I denstudie som låtit göra, och som kul-turutskottet hänvisar till, pekas på den principiellagränsdragningen i svensk rätt mellan bolag och före-ningar. Bolaget anses som en organisation för ett mereller mindre bestämt antal medlemmar, medan före-ningen är en organisation för ett växlande antal med-lemmar.Med utgångspunkt i den skiljelinje mellan bolagoch förening varnas i studien för den risk som kanligga i att en organisation som man antagit vara enideell förening kan komma att bli klassificerad somett enkelt bolag om medlemsantalet är statiskt. Detskulle i så fall leda till att organisationen inte vinnerställning som juridisk person och att den eller de somföreträder organisationen blir personligt ansvariga fördess förpliktelser. Det anser vi vara felaktigt.Vi anser att denna fråga, som inte har diskuterats ipropositionen, borde varit föremål för en närmareanalys. Uppenbarligen är det viktigt att tillse, om denideella föreningen skall användas som verksamhets-form, att man skapar en organisation som har tillräck-liga drag av ideell förening för att en sådan skall ansesföreligga också i juridisk mening.Man kan inte utesluta att det slag av anpassningarsom i det syftet måste göras kan innebära att denideella föreningen inte blir en så användbar verksam-hetsform för anslagsberoende verksamheter som re-geringen har förutsatt vid utformningen av propositio-nens förslag.Vi anser att det är ytterligare skäl för att riksda-gens begäran om förslag till en alternativrättslig reglering, anpassad för sådan anslagsberoendeverksamhet som inte kan eller bör bedrivas i myndig-hetsform, skall besvaras. Behovet av en sådan regle-ring har också framhållits av flera remissinstanser.Det är till följd härav som vi från reservanternassida anser att utskottet skall förorda att regeringenlägger fram förslag om en rättslig reglering av detslag som har diskuterats. Till dess får regeringensförslag om användningen av aktiebolaget och denideella föreningen godtas.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reser-vation nr 1.Anf. 21 ()Herr talman! betänkande nr 7 be-handlar den rättsliga regleringen av anslagsberoendeverksamhet. Enkelt uttryckt kan man säga att dethandlar om s.k. anslagsstiftelser.De offentligrättsliga organen, såsom staten, lands-tingen och kommunerna, utnyttjar allt oftare andraverksamhetsformer än myndighetsformen. Detta före-kommer särskilt då det finns skäl att samverka medandra parter, exempelvis universitet och högskolor,företag, teatrar och museer. aktuell verksamhet ärofta beroende av återkommande tilldelning av an-slagsmedel. Sådan verksamhet har många gångerbedrivits i privaträttslig form som s.k. anslagsstiftelse.Denna verksamhetsform är i princip inte möjlig efterden nya stiftelselagens ikraftträdande den 1 januari1996.I detta nya rättsläge gäller det att finna en lämpligprivaträttslig form för anslagsberoende verksamhet.Därför efterfrågade i betänkande1993/94:LU12 en ny och alternativ associationsrätts-lig form för sådan verksamhet.Regeringen avvisar dock utskottets förslag ochhävdar att anslagsberoende verksamhet lämpligen kanbedrivas i form av aktiebolag eller ideell förening.Denna ståndpunkt kan inte anses som oomtvistlig.Många invändningar har framförts från olika håll. Vihar hört några från talarstolen tidigare. De nämndaassociationsformerna är inte avsedda för nu aktuellverksamhet och därför inte heller anpassade för än-damålet. Aktiebolagsformen är föremål för en syn-nerligen omfattad reglering och främst lämpad förinstitutioner med betydande del egenintäkter. Ideellaföreningar saknar central civilrättslig lagstiftning. Detkan naturligtvis skapa problem, vilkas lösning kanskekräver stiftandet av en särskild föreningslag. De anvi-sade associationsformerna skapar särskilda problemför kommuner och inom kulturområdet. För övrigtsaknas en grundläggande analys för att tillskapa en nyoch lämplig associationsform.Mot denna bakgrund borde den logiska slutsatsenbli att propositionen direkt avslås med begäran omnytt förslag. Men med hänsyn till den tidspress somföreligger beroende på ikraftträdandet av den nyastiftelselagen måste en annan lösning väljas. Proposi-tionen får godkännas och de där anvisade associa-tionsformerna användas tills vidare. måsteriksdagen kräva nytt förslag i enlighet med sin tidiga-re begäran för att erhålla en lämplig associationsformför anslagsberoende verksamhet, som garanterar er-forderlig långsiktighet, nödvändig flexibilitet och klaransvarsfördelning mellan medverkande parter - allt ilinje med min motion 1995/96:L20.Herr talman! Det borde vara en konstitutionellsjälvklarhet att regeringen verkställer riksdagensbeslutade beställningar. Lika självklart bör det vara att- om regeringen nonchalerar en sådan beställning -vidhåller sin tidigare beställning, särskiltsom enighet förelåg både i lagutskottet och i helariksdagen om denna beställning. Men efter ett likaplötsligt som betänkligt åsiktsbyte framställs intenågon sådan upprepad beställning av lagutskottet. Detmöjliggörs genom ett majoritetsbeslut av Socialde-mokraterna och . Detta kan lätt uppfat-tas som att inte hävdar sin parlamentariskaroll utan agerar som regeringens springpojke.Dessutom är slutresultatet även fel i sak. Det finnsovedersägligen ett behov av en särskild reglering föranslagsberoende verksamhet. Detta tyckte enhälligtbåde lagutskottet och kulturutskottet för ett och etthalvt år sedan. Så tycker nu enhälligt kulturutskottetoch en stor minoritet i lagutskottet bestående av Mo-deraterna, , , ochäven kds, tror jag. Behovet av en sådan särskild reg-lering utesluts inte ens av lagutskottets majoritet.Ett beslut i enlighet med utskottsmajoritetens för-slag skulle dessutom leda till oacceptabla konsekven-ser. För det första skapas en rättslig röra. De gamlaanslagsberoende stiftelser som behålles efter årsskiftetmåste nämligen följa den nya lagens samtliga be-stämmelser. Detta blir en chock, eftersom lagen inteär anpassad till sådan verksamhet. För att undkommadenna situation måste man övergå till bolags- ellerföreningsform. Då hamnar man i en ny, rättsligt osä-ker situation, eftersom inte heller dessa associations-former är anpassade till anslagsberoende verksamhet.För det andra uppkommer ett allvarligt nedlägg-ningshot mot nu existerande stiftelser. Det pågårnämligen en statlig inventering av sådana stiftelser.Resultatet kan bli en omfattande "slakt" av s.k. an-slagsstiftelser, särskilt på kulturområdet. Det är inteosannolikt att följden blir densamma i kommuner ochlandsting. Denna situation av rättslig "röra" och be-klaglig "slakt" hade kunnat undvikas om man hadetillskapat en ny rättsfigur som även möjliggjort verk-samhet i ekonomiskt bättre former.Utskottsmajoriteten har en förhoppning om att re-geringen vid behov skall återkomma med förslag särskild rättsreglering. Men så blir uppenbarligeninte fallet om inte regeringen själv anser att lagstift-ningsbehov föreligger, trots att många andra inklusiveriksdagen anser att ett sådant behov finns. Även omregeringen skulle återkomma med nytt lagförslag såbestår nu aktuella skador, som jag har beskrivit.För övrigt är det trist med den totala interna splitt-ring som uppvisas inom både socialdemokratin ochVänsterpartiet med kulturutskottets ledamöter ochlagutskottets ledamöter på direkt kollisionskurs. Dettaskapar också en onödig klyfta mellan rättspolitik ochkulturpolitik. De bör nämligen gå hand i hand - ochkan också göra det.Herr talman! Avslutningsvis beklagar jag att slut-resultatet av lagutskottets beredning av detta ärendeblev som det blev. Jag tvingas att med hänvisning tilldet nu anförda yrka bifall till reservation nr 1.(forts. 21 §)AjourneringPå förslag av förste vice talmannen beslöt kamma-ren att ajournera förhandlingarna till då den muntliga frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.30.19 § Muntliga frågor till regeringenAnf. 22 TREDJE VICE TALMANNENKammaren övergår nu till nästa punkt på före-dragningslistan, Muntliga frågor till regeringen. Föl-jande statsråd deltar: statsrådet , jord-bruksminister , kulturministerMargot , statsrådet ochstatsrådet . Statsrådet övergripande och allmänpolitiska frågor.Frågorna till övriga statsråd förutsätts beröra derasansvarsområden inom regeringen.SesamprojektetAnf. 23 ()Herr talman! Jag riktar min fråga till kulturminis-tern.Vi har ju fått Sesampengarna , och det har glattväldigt många av våra museer. Det är ett välkommetinslag som alla partier har stött. Jag betraktar det docksom bara en början till någonting nytt när det gälleratt ta vara på våra kulturminnen.Kulturvårdsstandarden har ju varit låg i ,eftersom vi saknat både utbildning och forskning. Nuär det väldigt viktigt att detta kan fortsätta efter an-vändandet av de här initiala pengarna, och då är detockså viktigt att det byggs upp en sådan kompetens pånågra av våra universitet att det verkligen kan blimeningsfullt.Frågan är: Kan statsrådet, som egentligen är be-ställare av det här på kultursidan, lova att göra någon-ting för att påskynda en utveckling, t.ex. genom atttala med sin kollega på utbildningssidan? Det är näm-ligen samarbete som behövs. Det är det som saknasför att vi skall kunna få upp den standard som behövsför kulturvården.Anf. 24 Kulturminister ()Herr talman! är en av dem som jagtycker kan ta åt sig äran för att det här projektet harkommit till. Han är en av dem som har drivit de härfrågorna.Det känns väldigt roligt att vi har fått sätta i gångSesamprojektet. Det kommer att betyda nya, menings-fulla arbeten med att restaurera och tillgängliggöravåra kulturskatter på museer, i arkiv m.m.Naturligtvis är det en viktig fråga för framtidensom tar upp. Jag skall naturligtvis, isamband med att vi behandlar Kulturutredningensförslag och i den proposition som kommer, se till attvi överväger också frågan om hur utbildningen ochforskningen på det här fältet skall kunna fördjupas.Jag tycker att frågan hör hemma i det här större sam-manhanget, och jag har alls ingenting emot att talamed min kollega om saken.Anf. 25 ()Herr talman! Det finns några ställen där man re-dan har påbörjat en sådan här utbildning och forsk-ning. Som jag ser det, och jag hoppas att statsrådethåller med mig, är det väldigt viktigt att detta fårvidareutvecklas, eftersom de utbildningarna och deforskningsinriktningarna har skett i samarbete medkulturinstitutioner. På så sätt kan vi utnyttja det somredan finns som ett embryo på det här området och setill att det inte splittras. Det är oerhört väsentligt, närvi har så litet av det, att det blir en koncentration.Anf. 26 Kulturminister ()Herr talman! Det är alldeles riktigt. Det är i ,, och även på någon annan ortsom den här utbildningen av föremålsassistenter nukommer i gång. Det är helt riktigt att vi bör bygga påden kompetens och utbildning som redan finns på dehär orterna och se till att vi använder dessa resurserockså framdeles.Kockums ThailandsaffärAnf. 27 ()Herr talman! Jag vill rikta en fråga till statsrådetJan Nygren.Det gäller de uppgifter som förekommit i mass-medierna om att harbetalat mutor till premiärminister för att fåen vapenexportorder. Vilka åtgärder vidtar regeringenför att utreda de här anklagelserna?Anf. 28 Statsrådet ()Herr talman! Den frågan fick statsrådet här i kammaren för någon eller möjligennågra dagar sedan, och den har han också svarat på.Vad regeringen, via Krigsmaterielinspektionen, kangöra är att förhöra sig om läget hos den som harpåstått att oegentligheter har förekommit. Man kanockså förhöra sig om läget hos det företag som haranklagats för vissa saker. kan varken rege-ringen eller Krigsmaterielinspektionen göra särskiltmycket mer.RovdjurAnf. 29 ()Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillMargareta om den svenska rovdjurspoliti-ken.Jag har sett en svag positiv trend de senaste årennär det gäller bl.a. varg och lodjur i men intenär det gäller järv. Vi vet utifrån internationella erfa-renheter att det krävs lokal acceptans från lokalbe-folkning, boskapsuppfödare och andra för att manskall kunna ha en bra och livskraftig rovdjursstam.Detta kräver i sin tur bra ersättningssystem. Men iSverige har vi fått se att dennya regeringen, trots överenskommelser mellan bl.a.sametinget och om nya ersättnings-system, inte är villig att sätta till pengar så att dessaskall fungera.Det här anser jag hotar den svenska rovdjurs-stammen på ett allvarligt sätt. Är det verkligen så attSverige inte har råd med rovdjur ? Finnsdet något hopp om att den enligt min mening tråkigaoch negativa politik som förts kanförändras ?Anf. 30 Jordbruksminister ()Herr talman! Frågan som tas upp handlar om ettnytt ersättningssystem när det gäller rovdjursrivnarenar. Detta bygger till skillnad från det tidigare på skall göra en inventering, och därefter skall sa-metinget få en ersättning som skall delas ut för detskäliga värdet av de rovdjursrivna renarna.I budgetpropositionen sade vi att den summa somsametinget skulle kunna få är 7 plus 14 miljoner på ettoch basis, dvs. Vi gavdär också och i uppdragatt närmare bestämma formerna för hur både invente-ringen och fördelningen av pengarna skulle gå till.Det här uppdraget gjorde och något större av än vad de hade i uppdragatt göra, och de föreslog också ett ökat belopp. Riks-dagen har godkänt beloppet 14 miljoner, och där stårvi i dag.Jag skall emellertid träffa företrädare försametinget, och de fyra nordliga länsom är involverade i det här för att närmare diskuterafrågan.Anf. 31 ()Herr talman! Det finns två delar som jag är oroligför i det här. Det är dels frågan om ersättningssyste-met till renskötarna, dels en ekonomiskt sett mycketmindre fråga, nämligen ersättningssystemet när detgäller tamdjur, exempelvis till fårägare. Det här harhandlat om några , mendet är en viktig fråga för vargstammen.Jag skulle också vilja fråga: Kommer ni att ta uppbåda dessa frågor på mötet , och kan ni ge sig-nal om att det blir en förbättring?Anf. 32 Jordbruksminister ()Herr talman! Det vi har talat om att ta upp är det somrör de rovdjursrivna renarna. Jag kan inte , häroch , lova att det blir en förändring. harfaktiskt fattat ett beslut i frågan.Miljö- och allergisaneringAnf. 33 ()Herr talman! Jag vänder mig till gäller det anslag till miljö- och allergisa-nering som riksdag och regering har beslutatom. Det framkommer att de medlen är mycket lågtutnyttjade. Jag vill därför fråga ministern: åt-gärder avser ni att vidta för att öka utnyttjandet avmedlen för en bättre miljö men också för en ökadsysselsättning?Anf. 34 Statsrådet ()Herr talman! Vi har i en överenskommelse medMiljöpartiet fört över 800 miljoner från allergiansla-get till ROT-anslaget för renovering av lägenheter. Vihar i den överenskommelsen varit överensom att ha en kontrollstation . Vi ärockså överens om att intensifiera informationen tillkommunerna så att detta viktiga miljöanslag kananvändas till det som det är avsett för. Vid avstäm-ningen får vi se vilka åtgärder vidå skall vidta.Nynazistisk propagandaAnf. 35 ()Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet om regeringens planer för att komma till rättamed nynazistisk propaganda och nynazistiska vålds-brott.