prot · GI09119 · 1995-06-13 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:119Tisdagen den 13 juniKl. 9.00 17.31Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 7 juni.2 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återFinansutskottets betänkande 1994/95:FiU20Justitieutskottets betänkande 1994/95:JuU263 § Den kommunala ekonominFöredrogsFinansutskottets betänkande 1994/95:FiU19Den kommunala ekonomin (prop. 1994/95:100 delvis,1994/95:150 delvis och skr. 1994/95:220)Anf. 1 ()Fru talman! När vi nu går till att behandla den delav kompletteringspropositionen som berör den kom-munala ekonomin och regeringens förslag till nyttinomkommunalt utjämningssystem uppstår den intres-santa situationen att propositionens olika lagförslag idenna del kommer att avslås av , t.o.m. avsocialdemokraterna, som ju annars mycket länge varberedda att driva igenom detta grundlagsstridiga lag-förslag. Vi erinrar oss väl alla finansminister mycket karska uttalanden efter Lagrådetsgranskning. är utskottet enigt om att respekteragrundlagen så långt - men mycket längre tycks inteenigheten sträcka sig. Det framgår tydligt av ut-skottstexten att åtminstone delar av majoriteten harför avsikt att försöka att genom olika kringgåendema-növrer gå förbi grundlagens bestämmelser i det kom-mande föreslag som man hoppas att regeringen skallkunna lägga fram.Fru talman! Det som beskattas för det lokala än-damålet skall också gå till den egna kommunens sköt-sel och ändamål. Det är den - som man tycker -självklara princip som den kommunala beskattnings-rätten vilar på. Denna princip fastslås i vår svenskaregeringsform. Om det är så att en majoritet i riksda-gen nu verkligen vill ändra på den ordningen återståratt först ändra grundlagen - och det skall ske i tvåläsningar med mellanliggande val. Ett lagförslag medsamma innebörd som det vi litet skallavvisa i kan alltså under normala förhållan-den teoretiskt behandlas först hösten 1998.Vi moderater slår vakt om den grundläggandeprincipen att skattemedel som rubriceras kommunal-skatt också skall ograverat tillföras den kommun manbetalar skatten till. Detta borde vara självklart. Brytsdet sambandet har vi inte längre kvar den kommunalabeskattningen, utan vi har ersatt den med någon typav statskommunal skatt. Det har varit överraskande attfölja hur lätt det varit i debatten att förbigå detta. Idiskussionen kring "vinnare" och "förlorare" i olikaomfördelningsspel har många varit beredda att sälja utden egna beskattningsrätten för en grynvälling.Ett hållbart framtida system skall alltså enligt ossmoderater som en grundläggande ingrediens ha att detman betalar i kommunalskatt skall gå till den egnakommunens skötsel. Kommuner med för sina uppgif-ter otillräcklig skattekraft - och det är det stora flerta-let, i ett läge när staten ålagt kommunerna att finansie-ra så många uppgifter - skall liksom erhållastatsbidrag. Genom det statsbidraget utjämnas skatte-kraftsskillnader. Det bidraget skall också i likhet medi dag ta hänsyn till de strukturella kostnadsskillnadersom finns mellan olika kommuner. Regeringens för-slag till strukturkostnadsindex är härvidlag en för-bättring i förhållande till dagens totalkostnadsindexoch kan därför i stort användas. Kommuner som haren egen tillräcklig skattekraft för skötseln av sinauppgifter skall självfallet inte ha något statligt bidrag.Regeringens s.k. inomkommunala utjämningssystem -det grundlagsstridiga, som vi alltså skall avvisa sena-re - visar här tydligt hur ett fel leder till att helakonstruktionen blir orimlig. Kommunerna skullenämligen först betala till varandra, varefter statenskulle gå in med statsbidrag till alla kommuner percapita, lika för alla.Konstruktionen av regeringens förslag - och deriktlinjer som utskottsmajoriteten säger sig tillstyrka -är också att varje kommun görs helt oberoende avhur skattekraften utvecklas i den egna kommunen. Detinnebär att kommunpolitikerna inte har någon morotatt vidta åtgärder som t.ex. ger en högre förvärvsfre-kvens, fler jobb och ekonomisk tillväxt. Kommunersom satsar på ekonomisk utveckling bestraffas sna-rast, eftersom det kostar pengar. De får ta på sig dehögre kostnaderna utan att, om det går bra, få tillbakanågot i form av den högre skattekraften.Jag kan ta ett exempel. Om kommungenom olika aktiviteter inför i friidrott får högreskattekraft, har man nästan ingen favör av detta ävenom den egna skattekraften skulle öka.Vi moderater visar i vårt alternativ på denna punkthur man kan åstadkomma ett hundraprocentigt inci-tament för alla kommuner att öka den egna skattekraf-ten och genom statsbidragen ha en myckethög utjämningsgrad. Det sker genom att frysa refe-rensnivåerna för den egna skattekraften i bidragssys-temet, förslagsvis till nivån taxeringsåret 1995.Jag hoppas under alla förhållanden att regeringenstuderar detta alternativ närmare, eftersom det ger denmorot till ekonomisk tillväxt som man säger sig varaintresserad av. Och det är ju ute i kommunerna mångaav de åtgärder kan vidtas som stimulerar till det. Dåskall man inte ha ett statsbidragssystem som nästaninte beaktar den faktorn. Även kommuner torde jubete sig rationellt, och då skall det löna sig att stimu-lera till ekonomisk tillväxt och nya jobb - och inte,som , nästan tvärtom.Många av problemen med bidragssystemet förkommunerna hänger samman med den stora offentligasektor vi har i vårt land och att en så stor del av denoffentliga konsumtionen handhas av kommunerna ochlandstingen. Trots en bred skattebas ochhög skatt på denna - vi vet att den i genomsnitt är merän proportionellt på samtliga förvärvsinkoms-ter - klarar inte den vanliga kommunen, som jag nysssade, att finansiera sina uppgifter utan betydandestatligt stöd. I den moderata partimotionen förordar vidärför en grundlig översyn av uppgiftsfördelningen isamhället. Många uppgifter som är kommunalakan bättre och naturligare skötas av andra. Andrauppgifter, t.ex. skola och barnomsorg, kan få en na-tionell finansiering via staten. Vi medborgare skulledå, genom t.ex. en statlig skolpeng, erbjudas faktiskamöjligheter att välja mellan kommunalt drivna skoloroch olika fristående alternativ. Barnomsorgen skullegenom en omläggning av familjepolitiken kunna gefamiljerna motsvarande frihet att välja den lösningsom passar den enskilda familjen bäst. Sjukvårdenskulle med fördel finansieras genom en obligatorisksjukvårdsförsäkring i stället för genom landstingsskat-ten.Om kommunerna på det här sättet avlyfts finansi-eringsansvaret för ett antal kostsamma och av statenålagda uppgifter ges helt andra möjligheter för dematt koncentrera sig på de ursprungliga kärnuppgifter-na. Kommunalskatten kan då sänkas och i viss månersättas med en statsskatt och/eller försäkringsavgift.Hela finansieringsfrågan för de kvarvarande kommu-nala uppgifterna blir då betydligt lätthanterligare än idag.Regeringsförslaget och de utredningar som lettfram till det vittnar ju om våndan med dagens ord-ning. Skall vi rädda såväl den kommunala beskatt-ningsrätten som den lokala självstyrelsen krävs därförförändringar i den riktning som vi moderater skisserati motion Fi36. Den översyn vi förordar skulle därut-över ge oss som individer bättre möjligheter att väljalösning i det mer varierade utbud inom tjänstesektornsom då kommer att stimuleras fram på det lokalaplanet.Fru talman! Det är intressant att ta del av rege-ringens riktlinjer för den kommunalekonomiska ut-vecklingen . De överensstämmer välmed fyrpartiregeringens. Däremot kontrasterar destarkt mot den socialdemokratiska retoriken föregå-ende mandatperiod och under valrörelsen. Välkom-men till en mer realistisk hållning!Kommunsektorn hade föregående mandatperioden starkt ökande produktivitet, av tidigareförsämrad eller stagnerad sådan. Risken är nu stor attvi får ett återfall, om det inte mycket tydligt anges attförändringsarbetet måste fortsätta och att skattehöj-ningsvägen är stängd. Det är därför med stort bekla-gande vi noterar att regeringen inte vidtar någon åt-gärd för att spärra skattehöjningsvägen. Vi moderatervisar däremot på en sådan i vår motion.Det här är särskilt intressant mot bakgrund av attvi nu senast har kunnat ta del av konvergenspro-grammet, som ju publicerades i går. Där står det på s.21 som en förutsättning att regeringen räknar medoförändrad utdebitering. Men man göralltså ingenting för att säkerställa att vi får en sådan.Utskottsmajoriteten har dess värre varit ännu mervag än regeringen. Man säger sig inte utesluta någraskattehöjningar, men man anser att de skall vara en"sistahandslösning". Den frasen kommer många so-cialdemokratiska kommunalråd att ta till sig - sista-handslösningar blir lätt valda alltför tidigt, särskilt avpersoner som i valrörelsen har uttalat sin beredvillig-het att höja skatten "för att säkra välfärden", som detså absurt framställts.Vi får se om regeringen har kraft att hålla emotden lokala retoriken, som kan tendera att ytterligarehöja den genomsnittliga utdebiteringsnivån efter fjol-årets stora höjning.Fru talman! Det framgår av vad jag sagt att jagstår bakom alla moderata reservationer till betänkandeFiU19, men för tids vinnande inskränker jag mig tillatt yrka bifall till reservation 8, som gäller mom. 6 iutskottets hemställan.Anf. 2 ()Fru talman! Den här debatten handlar dels om detallmänna ekonomiska läget i kommuner och landstingsamt statsbidragens storlek, dels om det nya inkomst-och kostnadsutjämningssystemet.För många låter det här absolut knastertorrt ochtråkigt - bara siffror och tabeller. Men det är dessasiffror som sedan kan förvandlas till dagisplatser tillmina barn, till hemtjänst för mina gamla släktingar,till snöröjning och böcker på biblioteken.Den som tror att verksamheterna kan kopplas lossfrån ekonomin tror fel. De som bara säger att "barnmåste få kosta" glömmer att det i så fall lätt blir bar-nen som får betala räkningen. Det är därför som denkommunala ekonomin, statsbidragen och utjämnings-systemen är så viktiga för mig och för oss liberaler,som i hjärtat värnar om just den här verksamheten ochser dess betydelse för tillväxten. behöverbåde företag och dagis.Läget i den kommunala sektorn behandlas både ikompletteringspropositionen och i en särskild skrivel-se, Utvecklingen i den kommunala sektorn. Det mestslående är just att regeringens texter nu är så heltannorlunda jämfört med vad som sades i den social-demokratiska retoriken före valet. Då skälldes denborgerliga regeringen för ideologiskt betingad ned-rustning. Då stod det på valaffischerna att personalenskulle utvecklas, inte avvecklas. Då lovades det nyapengar till kommunerna. Till min egen hemkommunBotkyrka lovades det 200 färska miljoner om baraGöran kom till makten i Finansdepartementet.Kort sagt: Då gräts det krokodiltårar över den kom-munala verksamheten.Nu skildras läget i ljusa färger. Svensk sjukvård ärbäst i världen. Eleverna lär sig mer. Lika många fårvård fast vårdplatserna har blivit färre. Barnomsorgenhåller hög kvalitet.Det här står i mycket skarp kontrast mot deskräckskildringar som kom före valet, speciellt sommycket tyder på att Socialdemokraterna i praktikenvann valet på den retoriken. Man brukar säga att detaldrig ljugs så mycket som före ett val eller efter enjakt. är björnen skjuten och valet vunnet, men detär likafullt fult att ljuga.Självklart känner sig folk både arga och svikna,allra mest de som faktiskt trodde på den här retoriken.Med den i minnet måste följande mening ur proposi-tionen framstå som minst sagt förvånande: "i etthistoriskt perspektiv, och även i förhållande till andrasektorer, är de senaste och de kommande årens ned-dragningar tämligen måttliga. "Attitydundersökningar visar att förtroendet för denkommunala servicen t.o.m. har ökat under de år somden borgerliga regeringen av Socialdemokraternaskälldes för vanstyre.Vi tror att det som regeringen nu skriver är ganskariktigt. Jag angriper inte beskrivningen. Men det ärviktigt med hederlighet i politiken.Fru talman! För oss i är mycket av denkommunalt finansierade verksamheten inom vård,omsorg och utbildning, tillsammans med bra funge-rande socialförsäkringar, mycket av grunden för ettanständigt samhälle. De flesta kommuner och lands-ting har också på ett bra sätt klarat det omvandlings-tryck som funnits. Förnyelse och alternativ har t.o.m.ofta skapat bättre kvalitet till lägre kostnader.Med regeringsskiftet och maktskiftet i mångakommuner stelnar nu åter betongen i många verksam-heter. All kreativitet och skaparkraft, alla de enskildainitiativ som tagits av anställda och entreprenörer,börjar nu låsas fast igen. Detta kommer obönhörligenatt leda till motsatsen: sämre kvalitet och högre kost-nader.Fru talman! lämnade besked om stats-bidragen före valet. I Nathalieplanen sade vi attkommunernas utgifter skulle vara realt oförändrade,och i vårt valprogram sade vi att statsbidragen tillkommunerna skulle ligga fast i nominella tal. Vi lo-vade inga nya pengar.Vi ställer oss bakom den föreslagna nivån påstatsbidragen till kommunerna. Men vi gör det motbakgrund av vad vi har sagt och mot bakgrundav de övriga förslagen i vår ekonomiska motion. Medvåra förslag får kommunerna i övrigt en bättre situa-tion genom förhoppningsvis högre tillväxt, fler män-niskor i arbete och därmed högre skatteintäkter. Till-sammans med en högre ersättningsnivå i sjuk- ocharbetslöshetsförsäkringarna ger det ett bättre utfall förkommunernas ekonomi.Vi är mycket oroliga för den ekonomiska utveck-ling som kan komma om Socialdemokraternas nuuppsatta prognoser för skatteinkomster och tillväxtinte slår in och för det som kan hända när man läggerhämsko på förnyelse och kreativitet. Vi kommer attfölja den här utvecklingen mycket noga.Fru talman! Vi är särskilt oroliga för läget i ettantal starkt segregerade förortsområden i och kringvåra stora och medelstora städer. Dessa områdenpräglas av en hög andel invandrare, hög arbetslöshet,högt socialbidragsberoende och många olika typer avsociala problem. Det är uppenbart att vi här har ensocial bomb som lätt kan brisera. Detta handlar ocksåom de kommuner som har råkat värstut i det delvis provisoriska utjämningssystem som vihar haft.Det här är en av orsakerna till att vi i Folkpartietunder har arbetat för en justering av detkommunala inkomst- och kostnadsutjämningssyste-met.Regeringen har lagt fram ett förslag som i ut-redningen till fullo endast stöddes av de liberala le-damöterna. Socialdemokrater, centerpartister ochövriga reserverade sig mot stora delar av förslaget. Vitycker det är bra att socialdemokraterna och center-partisterna har ändrat sig och lägger fram i principsamma förslag som utredningen, som leddes av , lade fram.Ingen har kunnat visa på något annat än att det härär det bästa underlaget som har tagits fram. Detfinns naturligtvis ofullkomligheter, brister, och t.o.m.nackdelar med olika komponenter i det här paketet,men alla förslag till förändringar får antingen sämreeffekter eller är praktiskt ogenomförbara i dagsläget.Fru talman! I grunden handlar det om att de kost-nader som inte är möjliga att påverka och att kostna-der som kommunerna har för att få intäkter kompen-seras och att inkomstnivåerna utjämnas så gott somtill . Att regeringen nu lägger framdetta förslag är viktigt för att många av de kommunersom har det svårast att klara den viktiga verk-samheten skall få en vettig chans.Vi blev givetvis bestörta när beskedet från Lagrå-det kom om att lagförslagens utformning strider motgrundlagen. Detta är en bedömning som absolut måsterespekteras och ligga till grund för det nya lagförslagsom regeringen skall komma med. Vi anser att rege-ringen skall få i uppdrag att utifrån de principer somslås fast i min reservation från lägga framett nytt lagförslag för inkomst- och kostnadsutjäm-ningssystem mellan kommunerna. Givetvis måste detförslaget kontrolleras av Lagrådet så att det blir för-enligt med grundlagen innan det läggs fram på riksda-gens bord.Fru talman! Vi föreslår också vissa smärre för-ändringar i regeringens förslag. De förändringarna effekten att de allra flesta av de kommuner i ochrunt våra större städer som har mycket svårt attekonomiskt klara sin uppgift faktiskt får litet merapengar än med majoritetens förslag.För det första vill vi ändra inkomstutjämningsni-vån. behöver ekonomisk tillväxt - tillväxtsom kommer ur en långsiktigt hållbar utveckling. Föratt nå dessa mål om tillväxt och nya jobb krävs att allasektorer i samhället drar åt samma håll. Bra utbild-ning, transporter, bostäder, kommersiell och offentligservice är några viktiga faktorer, och där har kommu-nerna ett avgörande inflytande. Vi tycker att det ärviktigt att kommunen inte bara har den allmännasamhällsekonomin som drivkraft när det gäller attjobba för höjd skattekraft för kommunens egna invå-nare utan att man faktiskt får någon egen liten eko-nomisk vinst. Vi föreslår därför att inkomstutjäm-ningen sätts till 90 i stället för 95 %.För det andra bör varken de förändringar i struk-turkostnadsutjämning eller införanderegler som före-slås, jämfört med utredningen, genomföras.Kommuner och landsting måste få klara spelreg-ler. Den långa införandetiden är oacceptabel. Denleder garanterat till att omvandlingstrycket för"förlorarkommunerna" minskar. Inget system förintäkts- och kostnadsutjämning har över huvud tagetöverlevt . En införandetid är det-samma som ett besked om att det här aldrig kommeratt genomföras fullt ut och att man aldrig behöveranpassa sig helt. Vi föreslår därför en maximeradbidragsminskning på per invånare och år föralla kommuner.Fru talman! Hela skall leva, det är ensjälvklarhet. Vi kan inte ta bort många av de skillna-der som finns. I viss mån kan vi dock kompensera förde skillnader som finns i kostnader. I storstäderna ochdess förorter är de sociala kostnaderna större ochandelen missbrukare är högre. Nästan alla personersom har aids finns i storstäderna. Kostnaderna försocialbidrag per invånare är mer än så högasom i genomsnittskommunen.I storstäderna har , var tjugonde invå-nare, kommit från ett land utanför under desenaste tio åren.Andelen heltidsarbetande kvinnor är högre, antaletbarn i barnomsorgen är större och den tid de tillbring-ar där är längre. Självfallet är detta kostnader sommåste räknas med, likaväl som de ökade kostnaderman får för långa avstånd för hemtjänstpersonalen,klimat som ger höga uppvärmningskostnader ellersmå barnkullar som ger dyrare skola eller barnom-sorg.Allt det här är sådant som Strukturkostnadsutred-ningen och Henstrands utredning fångar in. Den röd-gröna koalitionens förändringar av utredningens för-slag är felaktiga och innebär faktiskt att man tar peng-ar från de förortskommuner kring landets storstäderdär välfärden är hårdast prövad och där man harmycket stora utgifter.De här förändringarna utgör ett partipolitiskthafsverk och är mindre rättvist än det ursprungligaförslaget. Regeringens hantering av kommunernasekonomi kännetecknas mera av svaghet för internhögljudd opinion och en önskan om att köpa Centernsstöd än av eftertanke.Kostnaderna för denna kohandel uppgår till bortåt2 miljarder kronor. Vi vill att de pengarna skall förde-las enligt samma principer som för övriga pengar.Fru talman! företrädare, framför alltden förra finansministern , har i flera årjobbat för att hitta en lösning på kommunssärskilda ekonomiska problem. När detta förslag nuhar kommit till bord, är det självklart föross att stödja det. Jag vill också särskilt nämna att vistår bakom förslaget att ge etttillfälligt stöd för att överbrygga gapet innan det nyasystemet är genomfört.Jag vill också passa på att påpeka att vi anser attkommunerna eller rättare sagt i Stock-holms län skall ha kvar rätten till inomregional skat-teutjämning. Förhoppningsvis är detta något som blironödigt med ett nytt system. Vi anser dock att detta ärnågot som stockholmarna skall kunna fatta beslut om.Det påverkar ingen annan, och därför är det viktigt attden här rätten finns kvar.Fru talman! En mycket viktig del i den kommuna-la ekonomin gäller just förnyelsen eller, om man såvill, alla de verktyg som kommunen behöver för attfaktiskt kunna erbjuda sina invånare god service,vård, omsorg och utbildning till rimliga kostnader. Ipropositionen anmäler nu regeringen att man tänkergå igenom regelverket. Vi menar att det här måstebetyda att de hinder som man har återinfört när detgäller enskilda alternativ, konkurrens och upphand-ling inom den kommunala sektorn helt enkelt återigenmåste tas bort. Det handlar om effektiv upphandling,om konkurrens och om att kunna erbjuda alla verk-samma att jobba under de förhållanden som de tyckerfungerar bäst. Medborgarna skall erbjudas den ser-vice, vård och omsorg som just de tycker passar bäst.Vi är övertygade om att med vår politik för tillväxtoch nya jobb, med trygga socialförsäkringar, medförnyelse och kreativitet inom den kommunalt finan-sierade verksamheten eller om man så vill, med allaverktygen tillåtna och med ett rättvisare utjämnings-system, kommer kommuner och landsting att kunnaklara den här utmaningen inför 2000-talet. Det gällerutmaningen att bevara, utveckla och bygga ut sjuk-vård, barnomsorg, utbildning och äldreomsorg så attalla kan få de behoven tillgodosedda.Fru talman! Jag står givetvis fast vid alla våra re-servationer, men yrkar bifall bara till nr 2, 9 och 12.Anf. 3 () replikFru talman! sade en sak som varnågot förvånande i sitt anförande, nämligen att ingenhar kunnat visa att förslaget om inomkommunal skat-teutjämning inte är det bästa. därefter i sitt anfö-rande påtalade hon själv att Lagrådet hade kommitfram till bedömningen att förslaget var grundlagsstri-digt. Många bedömare hade påtalat det långt innanförslaget kom till granskning i Lagrådet.Min fråga till blir därför ganska en-kel. Grundlagen har sina bestämmelser om den kom-munala beskattningsrätten. Det kommunerna tar upp ikommunalskatt skall gå till den kommun som tar uppskatten. Den konstruktion som den byggde på var ett omfördelningssystemav de kommunala skattemedlen. När vi nu vet att detär grundlagsstridigt förmodar jag att stårbakom att man skall respektera grundlagen. Eller villFolkpartiet ändra grundlagen?Jag vill också snabbt ta upp att en poäng av att vill öka incitamen-tet från till i utjämningssystemet. Vi mode-rater har framlagt ett förslag med en hög utjämnings-grad, fortfarande . Inom ramen för det skapar viett 100-procentigt incitament. Varför ansluter ni erinte till det förslaget? Då slipper ni diskussionen omhuruvida en ökning från bidrar till eko-nomisk tillväxt eller ej. En ökning från 5 till 100 %gör det med säkerhet.Anf. 4 () replikFru talman! När jag sade att ingen har kunnat visaatt något annat förslag skulle vara bättre handlade detframför allt - vilket också framgick av sammanhanget- om de olika beräkningsmetoder som man använderjust för att räkna ut vilka kostnader som är opåverkba-ra och hur dessa skall kompenseras. Det har kommitfram mycket kritik, där det sägs att om man räknar påett annat sätt skulle det bli rättvisare.Vad jag menar är att när man har tittat på de olikaalternativen och förslagen är de antingen inte genom-föra på grund av att sakligt statistiskt underlag saknaseller för att de ger orimliga utfall. Det handlar i storutsträckning om att olika kommuner och grupperingarhar räknat på vad som i praktiken skulle gynna derasegen kommun något mer och missgynna någon annansom är långt borta och oidentifierbar.Det handlar om att den strukturkostnadsutredningsom gjordes och som ligger inbakad i det här utred-ningsförslaget är den bästa metoden som harkommit fram för att utjämna kostnadsskillnader, ochdet står jag för.När det gäller grundlagsfrågorna tycker jag att detklart framgick att vi i tar mycket allvarligtpå den kritik som Lagrådet riktar, och vi förväntar ossatt regeringen kommer tillbaka med ett lagförslag omhur någonting i den stilen skall kunna genomföras iförenlighet med grundlagen.Det är vad det handlar om, inte att man med snåri-ga metoder försöker kringgå denna.