prot · GI0965 · 1995-02-23 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:65Torsdagen den 23 februariKl. 12.00 12.57Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 17 februari.2 § Svar på interpellation 1994/95:51 omutbyggnad av och OstkustbananAnf. 1 Kommunikationsminister ()Fru talman! har ställt följandefrågor till mig:När kan spaden sättas i jorden för detta stora ochviktiga infrastrukturprojekt med parallell utbyggnadav och Ostkustbanan?Om E 4 norr om byggs som 13-metersväg med de lägre kostnader som detta innebär,är då statsrådet beredd att medverka till att E 4 fårbyggas om på hela sträckan upp till i ettsammanhang?Enligt den nationella väghållningsplanen för 1994-2003 har avsatts till utbyggnadav på sträckan . Målstandard förE 4:an på den aktuella delen är enligt den nationellaväghållningsplanen 13 m med möjlighet att avvikafrån målstandarden där betydande effektivitetsvinsterkan uppnås.I budgetpropositionen konstaterar regeringen attmedelstilldelningen till anslaget Byggande av vägarkommer att minska som en följd av besparingskraveni statsbudgeten. Genomförandet av den nationellaväghållningsplanen kommer därmed att försenas.Vägverket kan därför inte ta ställning till närbyggstart skall ske för de projekt som finns upptagna iden nationella väghållningsplanen. Genomförandetskall dock ske i enlighet med den prioritering somriksdagen beslutat och som också finns fastställd iverkets investeringsplaner, såvida inte den nyligentillsatta trafikkommitténs kommande förslag leder tilländringar vid revideringen av gällande planer.I stomnätsplan för 1994-2003 finns732 avsatt till utbyggnad avOstkustbanan på sträckan . Ibudgetpropositionen konstaterar regeringen attriksdagens tidigare beslut om investeringar iinfrastrukturen samt de långsiktiga investeringsplanersom fastställts skall vara utgångspunktenför medelstilldelningen. På grund av detstatsfinansiella läget tvingas nu regeringen till storabesparingar i utgifterna. För del innebärdet att utbyggnadstakten för Ostkustbanan kan kommaatt påverkas.En annan omständighet som påverkarbyggstarterna är de beslut som regeringen skall fatta ienskilda ärenden som berör dessa båda projekt. Förnärvarande bereds överklaganden av arbetsplan för E4 sträckan där bl.a. synpunkterlämnats på standard och sträckning. I ärendet harnyligen inkommit kompletteringar avseende desamhällsekonomiska effekterna av olika vägstandard.Efter erforderlig beredning samt ställningstagandefrån i standardfrågan, vilket jag återkommertill, kan regeringen ta ställning till vägarbetsplanen.Regeringen har tidigare fastställt arbetsplan för E 4sträckan med vissa påpekandenbeträffande vägens standard.Banverket har ansökt om tillstånd tillexpropriation för utbyggnad av Ostkustbanan etappenSöderhamn-Enånger. För den södra tredjedelen avsträckan skall komma in med handlingarför ny sträckning för anpassning till E 4:ns sträckningöver Norraladalen. För den norra delen av sträckaninväntas kompletterande yttranden ochdärefter kan ytterligare kommunikation bli nödvändig.Innan beslut om expropriation kan fattas, måsteklarläggas om en eventuell förändring av vägensstandard påverkar järnvägens sträckning.Jag kan därför inte svara på när byggstartkan ske för väg- respektive järnvägsprojektet, men detär min uppfattning att det är viktigt att ta till vara deekonomiska vinster men också miljömässiga vinstersom kan göras genom en samtidig utbyggnad av och Ostkustbanan.I anslutning till andra fråga villjag återkomma till frågan om E 4:ans standard.Regeringen föreslår i budgetpropositionen attriksdagen prövar målstandarden för vissa delar av vägE 4, E 6, E 20 och E 22 och att den för dessa delarbör vara 13 m med rätt att avvika där det är uppenbartatt en avvikelse skulle innebära betydandesamhällsekonomiska effektivitetsvinster, dvs. attmålstandarden i huvudsak skall vara 13 m.Detta med anledning av besparingskraven men ävenberoende på att regeringen ser en risk i attutbyggnaden av ett fåtal projekt till mycket högstandard allvarligt och kankomma att försvåra möjligheterna att genomföraandra angelägna åtgärder på de aktuellavägsträckorna.I den nationella väghållningsplanen redovisas demedel som avsatts för utbyggnad av mellan Gävleoch . har redovisat att verket harför avsikt att påbörja avsnittenSöderhamn-Enånger och . Det ärinte regeringens uppgift att avgöra vilka etapper somskall byggas ut och i vilken ordning det skall ske.Dessa frågor samt eventuella omprioriteringar inomde i den nationella väghållningsplanen fastlagdastråken faller inom ansvarsområde.Anf. 2 ()Fru talman! Jag vill börja med att tackakommunikationsministern för svaret. Projektet medsamordnad utbyggnad av ny E 4 och Ostkustbana försnabbtåg på sträckan norr om är avmycket stor betydelse för samhälle och näringsliv isödra . För att ge litet perspektiv på fråganvill jag gärna kortfattat redovisa historien bakom minfråga.Det tragiska med det här projektet är nämligen attdet har dragit ut så länge , och inte heller kan vi tyvärr få något besked avkommunikationsministern om när igångsättning kanske. Historierna om alla olika förseningar somdrabbat detta projekt håller tyvärr på att bli entragikomisk visa i södra . Människorna ibygden här uppe kan berätta om hur planerare fråndåvarande redan för mer än 25 årsedan var ute med plankartor och stakkäppar förbyggande av en ny riksväg, som det hette . Kommunalpolitiker som var med redan på 60-och 70-talet kan knappt hålla reda på hur mångakommunikationsministrar man uppvaktat genom årenför att få fart på detta ärende. Jag vet att också InesUusmann har uppvaktats av folk frånGävleborg.Tiden har gått, men den gamla vägen har bestått.För åtta år sedan, 1987, togs ett samlat initiativ frånlänsstyrelserna, landstingen och kommunerna frånGävle i söder till i norr, då man bildadeden s.k. SSS-gruppen. Och SSS betyder i detsammanhanget "Snabbtåg ",med målsättningen att få ner tiden för en resa mellanStockholm och och medangöring också till via den s.k. Arlandaböjen.Bara på den här aktuella sträckan restiden på tåg komma att bli ca 12 minuterkortare med snabbtågsmöjligheten.Målsättningen för SSS-gruppen var också att få tillstånd en samordnad utbyggnad av ochOstkustbanan och därmed kunna åstadkomma debetydande samordningsvinster som man har räknatfram.En särskild utredningsman tillsattes av dendåvarande infrastrukturdelegationen för att utarbetaett förslag till finansiering. Detta uppdrag redovisadesi i form av ett avtal mellan staten,, och , dvs. berördakommuner, landsting och länsstyrelser. SSS-gruppengör här också ett avsevärt ekonomiskt åtagandegenom att förbinda sig att bidra med 116 miljonerkronor till investeringarna men också att görabetydande förbättringar i angränsande lokalinfrastruktur.För hela samhället är en av de stora poängernamed utbyggnadsplanerna på den här sträckan att ensamordnad byggnation av ny E 4 och Ostkustbana försnabbtåg i en gemensam korridor skulle innebärakostnadsvinster på ca . Jagnoterar att också kommunikationsministern tar fastapå och understryker det i sitt svar.Projektet skulle också innebära att mycketvärdefulla arbetstillfällen tillskapades i ett landskapsom tillhör dem som drabbas hårdast av den högaarbetslösheten. I och Hudiksvallskommuner går mellan 6 000 och 7 000människor arbetslösa. Bland byggnads- ochanläggningsarbetarna är arbetslösheten så hög somöver . Därför är det särdeles olyckligt attregeringen nu aviserar att projektet blir ytterligarefördröjt genom att investeringarna iinfrastruktursatsningar minskar, vilket uppenbarligenhotar att drabba det här mycket välmotiveradeprojektet. Om en senareläggning nu sker, riskerar mandels att projektet hamnar fel i konjunkturcykeln, dvs.att man kanske skall till att bygga mitt i enhögkonjunktur, då det finns andra bra projekt, dels attde stora ekonomiska vinster som skulle kunna görasgenom ett parallellt genomförande av ochOstkustbanan går förlorade och man därmed totalt settfår ett dyrare projekt för samhället.Låt mig kommentera några av punkterna i svaretmera precist.På första sidan i svaret sägerkommunikationsministern: "Genomförandet skalldock ske i enlighet med den prioritering somriksdagen beslutat och som också finns fastställd iverkets investeringsplaner, såvida inte den nyligentillsatta kommande förslag leder tilländringar vid revideringen av gällande planer. "Vad betyder detta? Jag hoppas att det inte betyderytterligare frågetecken när det gäller hur snabbt detkan komma till stånd.På nästa sida talas det om "att utbyggnadstaktenför Ostkustbanan kan komma att påverkas". Dåfunderar jag hur det ligger till. I ett meddelande frånBanverket säger man: Vi beräknar attslutföra projekteringen och strävar efteratt byggstarten kan ske . Jag hoppas attdet gäller och att det innebär att man kan få i gångvägprojekt.Längre ned på sidan 2 sägerkommunikationsministern: "Jag kan därför inte i dagsvara på när byggstart kan ske - - -." Men ge ändå enliten vink! Kan det ske ? Det skulle varaskönt att få det beskedet.Det är viktigt för människor att projektet kommertill stånd, med en bra och hög standard. Det ärviktigare än att det till varje pris blir en motorväg.Sanningen är ju att trafikmängderna på de härvägsträckorna egentligen inte alls motiverarmotorväg, men det har ändå kommit in i bilden ochförsenat projektet. vill vi ha en bra väg med högoch säker standard så fort som möjligt. Jag hoppas attkommunikationsministern i nästa inlägg kan bekräftaatt det är på gång.Anf. 3 HANS ()Fru talman! Jag tänkte ta tillfället i akt att pratalitet om den stora betydelse som en utbyggnad avOstkustbanan och E 4 får för utvecklingen, inte bara iden region där själva utbyggnaden sker utan också ihela södra . Jag kan ta mitt hemlänVästernorrland som exempel på de näringspolitiskaoch miljöpolitiska vinster som ligger i att det blir enutbyggnad av dessa projekt.Västernorrland är det enda län i landet där detstadigt under har skett en minskning avbefolkningen. Trots det finns en ordentlig framtidstrooch en vilja till utveckling. Det beror på att vi i länetoch i regionen har väldigt mycket av landetsexportintensiva industri koncentrerad, dvs. mycket avden tunga industri som utgör ryggraden i Sverigesekonomi.Om man skall kunna utveckla den tunga industrinkrävs det bra kommunikationer, för att få in råvarornatill industrierna och för att få ut de färdigaprodukterna. Men mer och mer krävs detbra personkommunikationer. Den här traditionellttunga industrin blir mer och mer teknologiskt förfinadoch kräver mer och mer av utbyte av tjänster avexperter osv., som kan resa mellan industriorterna. Dåär det nödvändigt att ha väl fungerandekommunikationer, både för varorna och förmänniskorna.Då kommer snabbtåget mellan ochSundsvall in som ett nödvändigt inslag. Det ärnödvändigt för näringslivet. Även om flyget fungerarbra som kommunikationsmedel på långa sträckor, ärsnabbtåget mycket konkurrenskraftigt på sträckor påca . Det ger möjlighet att utnyttja restiden tillarbete och annat, och det skulle vara ett mycket brainslag. Dessutom har det stora positiva miljömässigaeffekter om man kan minska antalet flygresenärer ochföra över dem till järnväg.Likaså är det nödvändigt med en förbättring avE 4. Även om vi nu satsar på att få över så mångamänniskor och så mycket gods som möjligt tillmiljövänliga kommunikationer, som järnvägen, vet viatt det ändå är mycket av transportarbetet som islutändan måste ske på landsväg. Då är detnödvändigt att man också har en väl fungerandelandsvägstrafik.Dessutom ingår i satsningen på ett delprojektmed E 4 Syd i , som dels skulle lösa deväldigt besvärliga trafikproblemen i Sundsvallscentrum, dels framför allt skulle innebära en mycketkraftigt förbättrad miljö i , genomatt den tunga trafiken och genomfartstrafiken kundeföras ut ur stadens centrum. Det finns alltså bådetunga näringspolitiska skäl och tunga miljöskäl försatsningen.När det nu finns så goda skäl, såväl förOstkustbanan och snabbtåget som för en utbyggnadav längs , känns det mycketangeläget att vi så snabbt som möjligt kan få till stånddessa utbyggnader. Det är nödvändigt för att vi skallha möjlighet att utveckla det näringsliv som ärryggraden i ekonomi och ta till vara de storamöjligheter som finns att utveckla den storaexportindustrin.Därför är det min förhoppning att det så snabbtsom möjligt skall bli byggstart för de båda projektenoch att samordningsmöjligheterna kan utnyttjas till ensamtidig byggstart.Anf. 4 Kommunikationsminister ()Fru talman! Jag delar både ochHans Stenbergs uppfattning att det här är ett mycketviktigt projekt. Jag kan också beklaga att det hardragit ut . Jag har fått både sorglustiga ochmer eller mindre humoristiska beskrivningar av hurärendet har behandlats under årtiondena. Det ärsjälvklart att jag vill göra vad jag kan för att påskyndaen byggstart. Men det finns ett antal men, och jagskall redogöra för några av dem.Vad vi skall slå fast först, är att det är viktigt medett parallellt genomförande. Det handlar om att hållanere kostnaderna. Men det handlar också om det somblir allt viktigare, när vi bygger ut den här typen avstora anläggningar, vägar, järnvägar, broar osv.,nämligen att det skall bli så litet intrång som möjligt iden naturliga miljön. Det går ju inte att bygga storamotorvägar, 13-metersvägar och järnvägar utan att detblir intrång, och då gäller det att minimera detta. Detär ytterligare ett skäl till att det är viktigt attgenomförandet sker i en omgång.Sven frågade mig vad det betyder fördetta projekt att skulle komma attomprioritera. Jag kan på rak arm säga att det intebetyder något. Just det här projektet ligger så nära itiden - vi skall förhoppningsvis inom åtminstone ettår kunna se en starttidpunkt. Därför kommer ettförslag från inte att ha någonbetydelse för den här typen av projekt, som redanligger i en s.k. pipeline, som de som pratar utrikiskasäger.Skall det vara en 13-metersväg eller skall det varaen motorväg? Ja, det har det förts en mycketlidelsefull diskussion om. Jag är benägen att hållamed också på denna punkt. Orsakentill att regeringen har skrivit om detta ibudgetpropositionen är att trafiken faktiskt inte ensmed ganska välvilliga prognoser kommer upp i flerabilar än rejält under 10 000 - omkring 8 000 - ävenså långt vi kan se fram . Av det skälet ärdet kanske bättre att använda pengarna till att byggaut en längre sträcka än till att bygga en kortare sträckamed väldigt hög standard.Jag tycker att målstandarddiskussionen är viktig.Riksdagen kommer ju att få anledning att diskuteradetta och fatta beslut om de förslag som regeringenlägger fram.Detta innebär naturligtvis också en komplikation.Vägverket har ju i sin projektering utgått frånmotorväg. En 13-metersväg måste se någotannorlunda ut för att den skall vara trafiksäker. Detinnebär att man måste göra vissa omprojekteringar,och det kan dra ut litet . Jag vill inte säga hurlång tid det kan behöva ta; när man läser vissauppgifter kan man få intrycket att tar tillrejält, men några månader kan det kanske ta att fåfram nya ritningar.En annan sak som hänger ihop med tiden är våraerfarenheter, särskilt från , att det intefinns något sådant här projekt som går igenom utanöverklaganden. Det betyder i sin tur att arbetsplaner,expropriationsansökningar och sådana sakerförmodligen kommer att gås igenom ett antalomgångar. Vi gör frånKommunikationsdepartementets sida vad vi kan föratt snabba upp den här processen, men det kan alltsåändå bli förseningar på grund av överklaganden.Detta är orsaken till att jag här inte kan lova att vikommer i gång eller november ellerliknande. Jag vill inte ta risken att ge upphov till en nytidsdebatt, men jag vill ändå säga att vi frånKommunikationsdepartementet är lika angelägna somSven och om att det härskall lösa sig så fort som möjligt.Anf. 5 ()Fru talman! En hel del av det sägerlåter bra. Vi kan väl då hjälpas åt att pressa på för attdet här skall bli klart. har ju givit beskedom att man sätter i gång och projekterar för fullt ochräknar med att slutföra projekteringen snart och attbyggstart skall ske . Det inkluderarenligt vad jag förstår en samordning medvägprojektet. Kan klara detta borderimligen också klara att sätta spaden ijorden . Det tror jag skulle välkomnasav många människor som har väntat pådet.Ines Uusmanns svar andas en positiv syn också pådet som min andra fråga gäller. Om man bestämmersig för att inte bygga motorväg tjänar man i runda tal8 km väg. Då kan man rimligen bygga färdigt en bitlängre norrut och få bort ytterligare en flaskhals -mellan och och mellan Iggesundoch . Där finns det naturligtvis ocksåsamordningsvinster att göra om man bygger projekteti dess helhet eller åtminstone bra mycket längre: manär etablerad på plats, projektering kan göras, maskinerfinns, osv.Om man nu bestämmer sig för den härvägstandarden, vilket jag personligen tycker är riktigt- det skall vara rätt standard, inte överstandard, somkanske kan behövas - borde det varamöjligt att uppnå enighet om att i stället bygga bortflaskhalsen på en längre sträcka. Jag tycker att detockså borde vara ett stort samhällsintresse, och jagtror att det skulle välkomnas av många.Jag hoppas att man kan tolkakommunikationsministerns svar så, att utbyggnad kanske , precis som har projekterat.Jag utgår från att kommunikationsministern gör alltsom går för att trycka på för att få projektet i gång.Anf. 6 HANS ()Fru talman! Om det skall vara en 13-metersvägeller om vägen skall ha motorvägsstandard är enväldigt svår fråga. har naturligtvis förordatmotorvägsstandard av trafiksäkerhetsskäl, medan denbistra ekonomiska verkligheten gör det svårt att ha rådatt bygga den sträcka väg man skulle behöva om mananvände sig av motorvägsstandard.Ett av bekymren är att om man går över frånmotorväg, som man har planerat för, till 13-metersvägså måste man ändra sträckningen. Min högstpersonliga uppfattning är att man borde pröva omman ändå inte kunde våga sig på att lägga en 13-metersväg i den sträckning som motorvägen varplanerad för. Jag är fullt medveten om att man får ennågot sämre trafiksäkerhet på en sådan vägsträckning,men i gengäld vinner man oerhört mycket om man iframtiden skulle vilja gå upp till motorvägsstandard.Om man väljer att nu bygga 13-metersväg i densträckningen är det i princip bortkastat om man senarevill gradera upp vägen till motorvägsstandard.Jag medger att det här är en fråga som manbehöver fundera ordentligt över fråntrafiksäkerhetssynpunkt, men det ligger så storavinster i att lägga en 13-metersväg imotorvägssträckningen att jag tycker att frågan skallprövas ordentligt.I övrigt tycker jag att det är oerhört viktigt att vikommer i gång snabbt , framför allt med tanke påjärnvägsutbyggnaden, som jag upplever som den mestangelägna delen av det här, även om vägen också ärviktig.Anf. 7 Kommunikationsminister ()Fru talman! Om kan bli klar med sinprojektering så borde väl också kunnaklara det, även om man skall göra vissaomprojekteringar, säger . Ja, det kanman ju tycka. Det är klart att det hela är någotkomplicerat - jag vill nämna det utan att gå in påtekniska detaljer. Så fort gör en enda litenomprojektering så ändrar det kurvradier, och tåg harinte lika lätt att svänga i små radier som bilar har,särskilt inte de snabba tåg som också skall gå här.Sedan blir det också fråga om litet olika planerberoende på vilken standard man skall ha på vägen.Men med den kompetens som man har på Vägverkettror jag säkert att man skall kunna samordna det här itiden.När det gäller frågan om man kan använda depengar som man så att säga skulle spara till attfortsätta med sträckan vill jag sägaatt det inte är min sak att ge ett löfte om det. Men jagkan väl ändå säga att det är just den typen avöverväganden som har legat till grund för regeringensdiskussioner om förändringar av målstandarden på dehär vägarna, som vi har föreslagit ibudgetpropositionen. Det som står ibudgetpropositionen skall tolkas så, att det är bättreatt man får en vettig standard på en stor del av vägenunder en lång sträcka än att man får en väldigt brastandard på en liten sträcka och dålig standard på del av vägen.Avslutningsvis vill jag säga till att13-metersväg eller motorväg på samma sträckning ären komplicerad fråga. Jag tror inte att man kan sägaatt det skall vara på det ena eller andra sättet. Vi harju erfarenheter från några vägsträckor i därdet inte har fungerat särskilt bra för trafiksäkerhetennär man har gjort på det här viset. Å andra sidan hardet då också varit fråga om ett helt annat trafiktal -det har rört sig om betydligt fler bilar på desträckorna. Men detta behöver man fundera litet meröver, tror jag.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 1994/95:54 om SJ:sprispolitikAnf. 8 Kommunikationsminister ()Fru talman! har frågat mig om jagtänker vidta några åtgärder för att undanröjaolägenheterna med den redovisade prispolitiken ochålägga SJ ett miljö- och samhällsekonomiskt ansvar.Järnvägen har en central roll i den svenskagodstransportförsörjningen. Den har sin styrka i tungastorskaliga transporter. är mycketkonkurrenskraftig på längre avstånd och svarar för28 % av transportarbetet över . Regeringenssträvan är att ytterligare stärka denna roll. Det ärväsentligt för miljön och för näringslivet som kunder.Inte i något annat land i harjärnvägsoperatörer lika högatransportmarknadsandelar som . För att ökamarknadsandelarna bör kombitransporterna utvecklas.Lastbilens flexibilitet i närtrafik och järnvägensfördelar på långa sträckor kombineras alltså.En positiv utveckling förutsätter att SJ kan erbjudasina kunder en konkurrenskraftig produkt. Sedan1989 ställer staten, som ägare, krav på att SJ skalldriva verksamheten utifrån affärsmässiga principer.SJ skall också successivt svara mot de ställdalönsamhetsmålen. För att SJ skall leva upp till dessaägarkrav måste alla delar inom affärsverket SJ stärkasin lönsamhet.SJ Godstransporter har genomfört kraftfullakostnadsrationaliseringar i flera etapper. Resursernahar använts effektivare utan att mängdengodstransporter har minskat. Trots betydanderationaliseringar måste också SJ göra prisjusteringar.Den genomsnittliga prishöjningen på godstaxan hosSJ är . En generell höjning av taxorna förgodstransporter med lastbil har även skett med . I ett fåtal fall har SJ:s prishöjningar varitkraftiga. Detta beror då på att dessa transporter varitkraftigt olönsamma , trots derationaliseringar som gjorts. Ett sådant fall är nämndatimmertransporter från till södra över är en ren produktionsteknisklösning för bättre totalekonomi och har inte någonbetydelse vid prissättningen. Genomstrukturförändringarna har de flesta av SJ:s kunderfått minskade transporttider till och från Norrland.Regeringen styr genom att fastställa ekonomiskavillkor och mål för verksamheten. Den enda garanti vihar för uthålliga miljövänliga järnvägstransporter ärtillgången till ett effektivt och ekonomiskt starktjärnvägsföretag.Anf. 9 ()Fru talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret. Anledningen till interpellationen är att SJGods har höjt sina taxor kraftigt. Att höjningarna isnitt är kan nog stämma. Men för ett antal,kanske framför allt mindre företag, rör det sig omhöjningar på . Det riktiga skräckexemplet ärett företag i som har råkat ut för enprishöjning på . Man tror knappt att det ärsant. Man förstår om företagaren funderar över omhan skall transportera med tåg eller lastbil.Det i interpellationen nämnda sågverket i södra alltså av prishöjningar på på sinatimmertransporter från Sundsvallsområdet. Dessatransporter har pågått , och de ärnödvändiga för att man skall få rätt kvalitet påråvaran. Efter det att interpellationen har framställtshar en kompromiss tillfälligt upprättats mellansågverket och . Den går ut på att fram till juliblir prishöjningen . Det är inte heller sålitet. Detta gäller under förutsättning att företagetlastar samtliga vagnar i . har manalltså kunnat lasta utefter ett antal stationer påjärnvägen.Det här är som sagt en mycket tillfälliguppgörelse. Hotet om en ytterligare höjning på 5 %kvarstår.