prot · GI09116 · 1995-06-08 00:00:00 — I stort sett alla delar av samhället utnyttjar ochpåverkar den biologiska mångfalden. Den upprätthål-ler ekosystemets grundläggande funktioner och pro-cesser. Den upprätthåller klimatregleringen, regle-ringen av vattencirkulationen och cirkulationen avnäringsämnen. Dessutom renar den luften vi andas.Med andra ord är den helt avgörande för allt livsexistens på jorden. Det är också, som , en naturupplevelse för många, för både kroppoch själ, att vistas i den natur med biologisk mångfaldsom vi fortfarande har i många delar av landet.Sverige skall inom EU verka för att varje del avsamhället tar ansvar för bevarandet av den biologiskamångfalden.Fru talman! Inom jordbruket måste användningenav bekämpningsmedel minska kraftigt. I hararbetet med att begränsa användningen av bekämp-ningsmedel skett i samarbete med jordbruksnäringen.Politiken har varit framgångsrik och bör stå som fö-rebild för ett mer giftfritt jordbruk, även inom EU.Sverige har även vunnit respekt för sitt arbete medkemikaliefrågor. har bl.a. visat ettstort intresse för den svenska substitutionsprincipen,dvs. att byta ut farliga ämnen mot mindre farliga omsådana finns att tillgå.På kemikalieområdet skall arbeta för attöka kontrollen av, minska användningen av och mins-ka riskerna vid användning av kemikalier.Diffusa utsläpp från varor och avfall, där effekter-na på miljön uppträder med lång fördröjning, är ettväxande problem som alltmer överskuggar de storaoch tydliga utsläppen från industrier och energian-läggningar. Därför är det viktigt att inom EUskall verka för en gemensam syn med högt ställda målpå kretsloppsanpassad varuhantering.Utgångspunkten måste vara att producenten taransvar för varans miljöbelastning under varans helalivscykel, från tillverkning till avfall, men också attmängden avfall minimeras.Försurningen, som diskuterats , ärfortfarande ett av allvarligaste miljöproblem.Försurningen är inte enbart ett hot mot den biologiskamångfalden, den är även ett ekonomiskt problem somhotar en av viktigaste basnäringar, skogen.Genom inhemska åtgärder har utsläppen av försuran-de ämnen kraftigt reducerats. Ungefär hälften av alltsvavel- och kvävenedfall i kommer dock frånandra EU-länder. Därför är det mycket viktigt attutsläppen i minskar.Med hänsyn till miljöfrågornas stora betydelse ärdet naturligt och nödvändigt att den fortsatta utveck-lingen av EU:s miljöpolitik diskuteras vid den storaregeringskonferensen . Jag tror att harall anledning att återkomma till dessa frågor. Man harockså talat om den breda samrådsprocess som skallvara inför regeringskonferensen, utanför det här huset,men också i EU-nämnden.Ett annat viktigt område som kommer att diskute-ras vid konferensen är unionens vidgning österut. Öst-och har enorma miljöproblem, störreän vad de ensamma någonsin klarar av att lösa. Mil-jökatastroferna i öst hotar inte bara den egna miljönoch den egna befolkningens hälsa. och Balti-kums miljöförstöring hotar även Sveriges sjöar ochskogar. För att vända utvecklingen krävs ökade ochmer effektiva samlade insatser för miljön i de östraoch centrala delarna av Europa.Miljöstödet bör öka i vårt närområde. EU:s finan-siella stöd bör mer än inriktas mot investeringarsom förbättrar miljön i dessa områden. Dessutomskall verka för att allt EU-stöd till dessa delarav , som på något sätt kan ha effekter på mil-jön, blir miljökonsekvensbedömt.Fru talman! För att nå målet med en för naturenoch miljön hållbar utveckling måste ett handlings-kraftigt arbete på alla plan genomsyra den svenskamiljöpolitiken, i , men också inom EU.Miljön är en angelägenhet för hela samhället, förvarje människa i och i . Därför krävsdet ett effektivt samspel mellan regering, riksdag,myndigheter, företag, forskare och organisationer, iSverige och utomlands.De ideella miljöorganisationerna har en viktig rollatt spela, både för att driva på den svenska miljöpoli-tiken och för att påverka EU:s miljöarbete. Det måsteskapas möjligheter för miljöorganisationerna att på-verka arbetet redan på ett tidigt stadium. Förutsätt-ningen är en väl fungerande beslutsprocess och enhög grad av öppenhet. Målet är att EU inför reglersom motsvarar den svenska offentlighetsprincipen.Som jag nämnde tidigare föreligger en stor poli-tisk samstämmighet när det gäller utgångspunkternaför den svenska miljöpolitiken och inriktningen av detfortsatta miljöarbetet inom EU. Detta gäller såvälnationellt som internationellt.Till betänkandet har ändå fogats 33 reservationer.Dels har nästan alla oppositionspartier en egen hel-täckande reservation, dels finns det ett antal s.k. de-taljreservationer. Som jag också har sagt kanmånga av de detaljerade motionsyrkandena - vi hade166 stycken - inrymmas i utskottets betänkande.Skillnaderna handlar inte så mycket om inriktningenoch målen, utan om medlen, de små stegen att nå dit.Slutligen vill jag, fru talman, kommentera någotav vad som sagts här. Moderaten tog isitt anförande upp det som mest skiljer mig som soci-aldemokrat och en moderat vad gäller målen för arbe-tet. Han sade att miljöarbetet skall präglas av mark-nadsekonomi, enskild äganderätt, den lilla världensintegritet. Det skall inte bli en ny möjlighet att viapolitiker och tjänstemän styra och detaljplanera sam-hället, utan det är marknadskrafterna som verkar.Jag skulle vilja fråga : Var finns defolkvalda i det här arbetet ?Jag vill yrka bifall till utskottets hemställan ochavslag på samtliga reservationer.Anf. 145 () replikFru talman! Jag delar bedömningatt det finns en stor samstämmighet i de här frågorna.Det är värt att ta fasta på i det fortsatta arbetet. Mendet finns en allvarlig brist i förutsättningarna för detsvenska EU-arbetet.Det genomfördes ett antal konsekvensutredningarinför folkomröstningen. Bl.a. gjordes en på miljöom-rådet, den leddes av . Den utredning-en kom fram till att både av formella skäl och avinformella påverkansskäl var det attraktivt med ettsvenskt medlemskap ur miljösynpunkt. Men, skrevman, förutsättningen var att det svenska agerandet ochdet svenska arbetet inför och i EU-medlemskapet gavsberättigade resurser - personella, ekonomiska - ochgavs en kraft och en dynamik. Man beskrev det gans-ka utförligt i betänkandet.Nu har det inte gått så, fru talman. har detsvenska miljöarbetet avlövats. Departementet harminskat, ämnesområden flyttats ut, initiativ flyttats ut,och man saknar faktiskt den svenska kraften i EU-arbetet på miljöns område.Vi kanske borde diskutera: Hur skall det svenskaarbetet och agerandet ges en sådan kraft att man kanta till vara de möjligheter som EU-medlemskapetmedger?Anf. 146 () replikFru talman! Visst kan man diskuteraatt vi kanske inte har lika mycket pengar som tidigare,i varje fall inte alla partier - en del kanske har merpengar. Vi måste också komma ihåg att vi måste sparaockså på departementen. Alla departement har fåttbesparingskrav.Men besparingskrav behöver inte alltid, LennartDaléus, medföra att man gör ett sämre arbete. Mankan försöka göra som man har gjort med t.ex. östbi-ståndet, nämligen att samla alla pengar och projektunder ett och samma tak för att lättarekunna styra biståndet tillsammans med EU:s biståndtill Öst- och Centraleuropa.Mycket arbete pågår också ute i kommunerna medAgenda 21, så jag tycker att det är litet föraktfullt avLennart att säga att miljöarbetet har stannat iSverige, och att det skulle ha gjort det på grund av attvi har blivit medlemmar i stämmer absolut inte.Anf. 147 () replikFru talman! Jag sade inte att miljöarbetet har stan-nat i . Det går säkert bra att läsa i protokolletfrån mitt förra inlägg.Jag sade bara att man inte har gett miljöarbetet iEU den kraft som det förtjänar. vet attmitt parti inte har mer pengar; vi är i själva verketdelaktiga i nödvändiga besparingar även på miljönsområde. Det är inte det jag är ute efter.Men en allmän iakttagelse är att det krävs ettkraftfullt agerande för att man skall kunna dra nyttaav EU-medlemskapet, och jag saknar detta på enmängd punkter, både här hemma och i Bryssel.Jag skall utnyttja litet av tiden till att tala om enfråga som jag berörde i mitt tidigare inlägg, nämligenhanteringen av PVC. Regeringen har gett ettutredningsuppdrag som innebär att man får utred-ningsmaterialet sommaren 1996.I betänkandet menar majoriteten att kemikaliear-betet i EU skall bedrivas med den svenska synen somgrund, och det är väl en riktig utgångspunkt. Men nuinträffar detta att fråga efter fråga skjuts framåt, tillnya utredningar. Ett exempel är , som vihar nämnt. Detta är också något som ligger i begrep-pet avsaknad av kraft.Man frågar sig då vilken bedömning SinikkaBohlin gör av den inriktning som nu kommeratt ha på PVC-arbetet i EU, med hänsyn till att manfår utredningsmaterialet . Det är pro-positioner, direktiv, osv. När börjar någonting händapå det området från svensk sida?Det måste finnas en stabilitet i det svenska arbetetför att man skall kunna ge skjuts och kraft åt vårt EU-arbete. Jag saknar detta.Anf. 148 () replikFru talman! Kraften i miljöarbetet är för mig oftastde människor som arbetar med dessa frågor. Det kanvara i departementet, på olika myndigheter eller ute ikommunerna. gör de ett väldigt fintarbete för miljön.Jag tycker alltså att litet grand för-aktar det arbete som pågår på många olika håll. Kan-ske vill han också hävda att den gamla regeringen varbättre på miljöfrågor, något som jag ifrågasätter.Vad gäller PVC:n, noterade jag att sitt anförande sade att det var en krigsförklaring frånregeringen mot de människor som vill arbeta medmiljöfrågor. Jag skulle vilja rekommendera LennartDaléus att inte använda så starka ord som krigsför-klaring. Enligt min mening är det för starkt för attanvändas i denna kammare.Han sade även att regeringen hade bromsat riks-dagens arbete med PVC-frågan, vilket jag också ifrå-gasätter. På vilket sätt har regeringen bromsat? Det ärju utskottet som har bordlagt ärendet.Jag anser inte att regeringen har handlat fel på nå-got sätt i denna fråga. Det är nämligen så - vilketLennart , ordförande i ,väl vet - att delegationen har skickat sitt material tillregeringen. Det är nu ute på remiss, och regeringenskall hantera frågan i den ordning det tillfaller den attgöra detta.Anf. 149 ()replikFru talman! framförde i sitt anfö-rande att hon önskade att det hade funnits en störresamstämmighet kring regeringens skrivelse. Jag tyck-er inte att det är så konstigt att det inte gör det; vi harlitet olika uppfattningar här i kammaren när det gällermiljömål och miljöpolitik. Det kommer naturligtvistill uttryck även nu.Vi i vill ofta gå längre än vad rege-ringen vill. Vi tycker att miljöarbetet går långsamt ochvill att verkligen skall vara ett föregångsland.Jag kan hålla med om att Sverigetyvärr tappade mark i det avseendet under den förramandatperioden. I många fall ledde arbetet, t.ex. närdet gällde tunga transporter, bakåt i stället för framåt.Detta redovisades mycket belysande av i deras rapport före förra valet.Vi i kommer att försökatrycka på, så att verkligen ser till att göra detsom så många ja-sägare talade om inför folkomröst-ningen, nämligen att driva på det så viktiga miljöarbe-tet inom EU.Vi kommer också att försöka driva på miljöarbeteti . Jag menar att det är viktigt att vi - bådenationellt och i EU - börjar ta de steg som leder tillett bättre samhälle.Jag har varit litet förvånad över att majoritetent.ex. inte har ställt upp på yrkande att viskall ha in försiktighetsprincipen och substitutions-principen i de grundläggande fördragen. finnsdetta i EU:s femte handlingsprogram, men fram tilldags dato har det inte betytt någonting. Jag hade ock-så hoppats på större samstämmighet i vissa frågor,!Anf. 150 () replikFru talman! I en av reservationer stårdet att det skulle vara en fördel om kan enasom miljöpolitiska agendor i EU. Senareskriver man att det är omöjligt med hänsyn till denambitionsnivå som regeringen har.Jag har egentligen inte i reservatio-ner kunnat se vilka partiets samlade ambitioner är. Dereservationer som fogats till detta betänkande upple-ver jag som spridda skurar.Målsättningen var ju ändå att man skulle samla devisionerna i detta betänkande som handlar om riktlin-jer inför EU-arbetet. Den delen saknar jag.Anf. 151 ()replikFru talman! Jag fick inte svar på min fråga om hurdet kommer sig att vi inte kunde komma överens omatt skulle försöka få in en försiktighetsprincipoch en substitutionsprincip i traktaten? Det skulle juvara ett bra steg på väg.Att inte jag har skrivit mer i reservationerna berorpå att jag har försökt minska texten. Jag tycker att detborde vara ganska bekant vid det här laget var vi stårnär det gäller miljöarbetet.I reservationerna har jag valt att försöka tala omvilka detaljer vi anser att regeringen skall driva, alltsåvilka frågor som regeringen skall driva för att uppnåalla tjusiga mål. Vi är alla så duktiga på att formulerasådana, men jag tycker inte att det räcker.Det är för att visa vilken väg vi tycker att rege-ringen skall gå som vi bl.a. har skrivit om att vi börförsöka få bort de biaccumulerande ämnena, lyfta borthormongifterna genom försiktighetsprincipen, jobbaför att växtskyddsmedel med kadmium, arsenik osv, -ämnen för vilka fyraåriga övergångsregler nu gäller -också i fortsättningen skall få vara förbjudna i Sveri-ge.Det är möjligt att hade föredragitatt också jag hade skrivit svepande formuleringar,men jag anser att det måste finnas ett parti i riksdagensom visar hur de steg ser ut som leder till det som allaandra beskriver i stora, svepande formuleringar.Jag har valt den metoden och kommer att fortsättaatt jobba så i , eftersom jag tycker att det harsaknats hittills.Anf. 152 () replikFru talman! Detta betänkande handlar om rege-ringens skrivelse om inriktningen av det svenskamiljöarbetet i EU. Därför önskar jag att också Miljö-partiet hade skrivit inriktningsreservationer i ställetför de vanliga spridda skurar som man har i alla andrabetänkanden.Någon gång måste man kunna hitta de vackra or-den. Det hjälper inte alla gånger att bara räkna uppårtal, halter och procenttal. Det behövs också en in-rikting i stort, ett samlat begrepp.Anf. 153 () replikFru talman! Det är en bra ambition, som SinikaBohlin redovisar, att försöka nå största möjliga sam-stämmighet om de krav som skall driva i EU.När man läser betänkandet och motionerna serman att det finns mycket som överensstämmer. Därförmåste jag, som inte har haft full insyn i utskottetsarbete, fråga mig varför man inte kunde försöka jäm-ka samman vissa synpunkter och bifalla en del för-slag.Nu har man tydligen kommit överens om att avslåsamtliga yrkanden, och det minskar ju manö-verutrymmet för att finna gemensamma lösningar. Detförvånar mig att man valde den metoden, men efter-som jag inte har full insyn kan jag inte ha några ytter-ligare synpunkter.Det kanske är det som har medfört att det harblivit så många reservationer och att vi från kristde-mokraternas sida tvingas lägga fram yrkanden här ikammaren.Jag har två frågor till . Den enagäller skatteväxling. Enligt miljöministern skall frå-gan om skatteväxling drivas i EU. Slutsatsen måstevara att skatten skall syfta till uthållig utveckling. Detkan lyftas till gemenskapsnivå. Min fråga är om beslutom detta också skall kunna fattas med kvalificeradmajoritet i EU. Det är en viktig och central fråge-ställning.Den andra frågan får jag återkomma till i minnästa replik.Anf. 154 () replikFru talman! Att det finns en samstämmighet i dethär betänkandet beror delvis på, som jag sade tidigarei mitt anförande, att vi faktiskt har diskuterat de härfrågorna tidigare och försökt hitta engemensam linje som kanske kan vara en styrka ocksånär vi skall börja förhandla inom EU och inför rege-ringskonferensen. Därför tycker jag också att det ärviktigt att det finns en samstämmighet. Det finns ävensamlade reservationer från flera olika partier, efter-som vi har olika ideologier i botten. Jag har kanskeinte samma ideologi som , . Därför finns det samlade reser-vationer som ändå visar inriktningen i de här frågor-na.När det gäller skatteväxling så vet väl som jag att det pågår en utredning i det härhuset om miljörelaterade skatter som skall vara grun-den för den kunskap som vi behöver för att kunnadiskutera den här frågan i större kretsar, eftersomdiskussionen inom EU också pågår vad gäller skatte-växling. Jag tror att kunskapen kommer att behövas,då det rör sig om en ganska komplicerad fråga attgenomföra.Anf. 155 () replikFru talman! Det var ändå så att miljöministernstod här i kammaren och sade att honaktivt skulle driva frågan om skatteväxling i EU. Detinnebär en positionsförändring i förhållande till tidi-gare. Man vill vara pådrivande i arbetet i EU ochdärmed kanske lyfta den här typen av skatter till ge-menskapsnivå.Min fråga var då om man i och med detta också ärberedd att gå in på kvalificerat beslutsfattande för attfaktiskt få ett beslut till stånd. Det är en central fråga.Om vi skall få möjlighet att genomföra det här - iSverige, i EU och globalt - måste vifaktiskt också kunna fatta beslut. Då är den fråganviktig.Fru talman! hinner jag också ställa min andrafråga. Jag vill åter ta upp frågan om försurningen.Eftersom i sitt anförande betonadedetta oerhört starkt, måste jag faktiskt upprepa denfråga jag ställde i den förra debatten. Är det ändå intemycket besvärande att driva försurningsfrågornainternationellt som ni här hemma i Sverigemycket tydligt fasar ut insatser mot försurningen,nämligen kalkningsverksamheten? Det kommer attvara till stor skada för både våra sjöar och vattendrag.Anf. 156 () replikFru talman! och jag hade faktiskt endebatt om skatteväxling . Då kom vi överensom att det är viktigt att vi inom också tar uppde här frågorna. har vi fått en utredningom miljörelaterade skatter. Visst har det hänt sakeroch ting. som vår kunskap tas fram här,lyfter miljöministern naturligtvis också de frågorna iEU. Den diskussionen pågår också inom EU.Vad gäller försurningen är det kanske så att kalk-ningen inte alla gånger är den bästa och mest mil-jövänliga metoden för våra försurade sjöar. Andramycket mera miljövänliga metoder används, och detpågår försök för att balansera och återföra den biolo-giska mångfalden som skall finnas i sjöar.Anf. 157 () replikFru talman! Jag tycker nog att socialdemokraternaskall akta sig litet grand för att, som , använda marknadskrafterna som något slagsuniversalanfallsvapen i den politiska debatten.Människorna, var finns de? Jag pekade på vissamålsättningar just för människornas skull: respekt förrättssamhället, den mänskliga friheten, det enskildaansvaret, marknadsekonomin och enskilt ägande. Detär det som människorna vill. Det är de värdena viskall slå vakt om. Människorna representeras ju avbonden som slår slåtterängen, skogsägaren som skötersin skog på ett ekologiskt riktigt sätt, producentensom vid sin produktion av varor tar hänsyn till miljönoch konsumenten som gör valet när denne handlar ibutiken. Det är där människorna finns, och det är dethänsynstagandet vi skall göra. Det är den respekten viskall visa i det här arbetet.Med anledning av det här vill jag ställa ett par frå-gor till . I skrivelsen står att ekonomisktillväxt och hållbar utveckling kan gå hand i hand omtillräckliga styrmedel finns. Det är mycket oklart vadni menar med styrmedel. Därför undrar jag om vi kanha samma uppfattning när det gäller det politiskaansvaret, nämligen att politikerna skall dra upp ra-marna och sätta gränser men att sedan måste ävenandra människor i produktion och konsumtion varamed och presentera hur vi skall nå målen. Eller är detså att ni vill gå in och detaljstyra på miljöområdet? Ärdet så vi skall tolka "tillräckliga styrmedel"? I så falltror jag att vi kommer att misslyckas med miljömålen.Alla måste delta i det här arbetet, och politikerna drarupp ramarna.Ni talar om energiskatten och att det skulle varanågon form av universalmedel. Från moderat sidaställer vi oss frågan vad ni menar med energiskatter.Är det inte fråga om att lägga miljöskatter på energisom är negativ för miljön eller är det energin i sigsom skall beskattas? Skall vi inte ha en miljöprofilockså när det gäller energiskatter och energiavgifter?Anf. 158 () replikFru talman! Jag tog upp frågan om den enskildaäganderätten. Det sägs att politiker eller tjänstemäninte skall styra och detaljplanera i samhället. Markna-dens ekonomiska lösningar skall styra. Det skall görasavmonopolisering och valmöjligheterna skall styra.Därför ställde jag frågan: Var finns vi förtroendeval-da? Skall man ta bort den styrningen helt och hållet?Det finns faktiskt en del detaljstyrning också i det härhuset, som kanske behövs speciellt på miljöområdet.Är det bara marknaden som skall styra? Var finns detgemensamma ansvaret för ?Vad gäller energiskatter och energiavgifter kontramiljön tror jag att vi skall ta upp detta i energidebat-ten när har lagt framsitt förslag. Det handlar väldigt mycket om energinsom sådan men också om miljöskatter och andraskatter som hänger ihop med den frågan.Jag skulle också vilja kommentera något som GöteJonsson sade i sitt anförande. Han frågade mig nämli-gen vad jag som socialdemokrat menade med att mangenom miljöarbete också kan skapa arbete. För mig ärdet så att när man skapar nya företag - för-hoppningsvis företag med miljövänlig verksamhet -skapar man också arbetstillfällen. T.o.m. inom Mode-raternas företagsvärld behövs det människor somarbetar i miljövänliga processer och på miljövänligaarbetsplatser.Anf. 159 () replikFru talman! frågar var de förtroen-devalda finns. Frågan kan vara berättigad. Och jagskulle vilja svara med en motfråga: Var går gränsenmellan den representativa demokratin och den demo-krati där vi själva i form av medborgare i kangöra en insats?Vi moderater menar där att den representativademokratin inte skall ta över områden där de enskildamänniskorna själva gör ett bättre val och en bättreinsats. Om vi går så långt, får vi en negativ politiskstyrning. Det är faktiskt så, , att demänniskor som väljer oss också är beredda att ta ettansvar. Överskatta inte den representativa demokra-tin!Så till frågan om att skapa arbete. Jag är nöjd meddet svaret och det beskedet jag fick. Givetvis är det såatt miljöarbete skapar arbete och att miljövänlig pro-duktion skapar arbete. Så som det är skrivet här ver-kar det nästan som om möjligheten att skapa arbete ärdet primära. Det är det vi har ifrågasatt i detta sam-manhang. Det primära är faktiskt miljöarbetet.Vi vet att inom ramen för ett riktigt miljöarbeteskapas nya och bra arbetstillfällen. Men i detta sam-manhang är det ändå själva miljöarbetet som är viktigtoch angeläget.Jag är tacksam för beskedet. Jag tror kanske inteatt det finns några större meningsskiljaktigheter påden punkten. Det är dock angeläget att slå fast att omvi skall lyckas med miljöarbetet måste varje svenskvara engagerad och ta sitt ansvar vid produktion ochkonsumtion. Politiker i har sitt ansvar när detgäller att dra upp ramar och sätta gränser. I EU-arbetet har vi också vårt ansvar att arbeta för en för-bättrad miljö när det gäller problem och frågor somskjuter över de nationella gränserna.Anf. 160 () replikFru talman! En långsiktig investeringsstrategi vadgäller miljövänliga arbetstillfällen och miljövänligteknik innebär för mig som socialdemokrat inte enbartatt man investerar i företag. Jag tycker att företagensjälva skall göra investeringarna. Men kanske behövsdet en styrning för att styra företagen mot en mil-jövänlig produktion.Det handlar väldigt mycket, anser jag, om in-frastrukturen. Det gäller då inte bara teknisk in-frastruktur, som också skapar arbetstillfällen, utanäven människornas kunskapsuppbyggnad. Investe-ringsstrategin är för mig ett mycket vidare begrepp änatt man bara investerar i enskilda företag.Jag tror, i likhet med , att alla männi-skor behövs i miljöarbetet. Jag tror också att vi be-hövs på olika sätt. Ändå är det viktigt att ha en parla-mentarisk styrning. Sedan kan vi diskutera hur vidaramarna skall vara och hur långtgående detaljstyrningvi skall ha.