prot · GI0957 · 1995-02-08 00:00:00 — Jag är övertygad om att alla dessa pro-jekt kommer att visa sig betydligt dyrare än vad mantror, men vi måste börja.I min hemkommun har vi ett projektdär vi har kvicksilver i en å och i en sjö. Deligger långt ifrån den gamla industrin. Det finns ingenindustriägare kvar. Det är gamla synder som händelångt före dagens miljölagstiftning. Men vi måste fåpengar så att vi kan komma till rätta med de här pro-blemen. Dessa miljögifter läcker ut i natu-ren, och där skall de inte vara.Vi pratar mycket om biologisk mångfald . Jagskulle önska att vi fick ett större grepp om vad detinnebär. Det handlar inte bara om att skydda några fåarter. Det handlar om en mångfald av de vanliga ar-terna. Vi behöver inte åka längre än till föratt se att antalet individer av de vanliga arterna mins-kar , dvs. vår biologiska mångfald minskarhela tiden.Vi har många av dessa arter i jordbruket. Hälftenav alla hotade örter finns t.ex. i jordbruket. Mot bak-grund av detta är det mycket olyckligt att vi intehar en regering som kan ta till vara de möjligheter vihar till en utveckling på miljösidan i lantbruket.LRF har satt i gång ett projekt som heter vägmot ett av världens renaste jordbruk. Om vi utnyttjademiljöstöden, framför allt det program som heter Stödtill resurshushållande konventionellt jordbruk, skulleSverige kunna gå före. Fru miljöminister, låt oss sättai gång en positiv utveckling!Anf. 180 () replikFru talman! beklagar att rege-ringen inte utnyttjar det miljöstöd som utgör ett åter-flöde från EU. Jag är beredd att hålla med henne omdetta. Vi får hoppas på utskottsbehandlingen än engång. Vi har ju fått ett någorlunda positivt besked frånVänsterpartiet. Det finns kanske vissa möjligheter.Gudrun föreslår hårdare belastning påjordbruket när det gäller gödselskatter och kemikalie-skatter. Jag undrar om har riktigtklart för sig vilka effekter det skulle få, inte minstkortsiktigt. För att få en balanserad näringstillförsel ärjordbruket beroende av dessa. Det skulle vara intres-sant att få veta det.Sedan vill jag också fråga om är be-rett att stödja regeringen när det gäller den övrigaskattebelastningen, dvs. de fastighetsskatter som avi-seras och dieselskatten som också drar ner konkur-renskraften för det svenska jordbruket.Anf. 181 () re-plikFru talman! Vi i anser att det skallfinnas en koppling mellan att ta ut miljöskatter ochvad de används till. Vi vill alltså införa miljöskatterpå handelsgödsel, kadmium och på bekämpningsme-del som är högre än de som finns . Men vi menaratt dessa skatter skall gå tillbaks till näringen. Vianser att de pengar som regeringens förslag från ihöstas ger, ungefär 400 miljoner, skall gå tillbaka.Detta skall vara ett sätt att få i gång en utvecklinginom jordbruket.Vi menar att dessa pengar skall användas till ettprogram för resurshushållande konventionellt jord-bruk. Det skall också användas för stöd till vall ochbete av betydligt större slag än vad som egentligeninte finns annat än som ord i regeringens proposition.Vi vill också öka LFA-stödet till område syd.Vi menar att detta skall kopplas ihop. Vi skall tain miljöskatter för att få i gång en utveckling på vägmot ett av världens renaste jordbruk, precis som LRFsäger. Kopplingen är mycket viktigt. Jag anser attmånga av de andra skatter som regeringen påför lant-bruket är absolut förkastliga med det upplägg somman har totalt för lantbruket.Anf. 182 () replikFru talman! Jag tycker att det är riktigt att man gördessa kopplingar om man har miljöskatter. Då kanman ju få effekter. Men genom har Sveri-ge skapat möjligheter att genomföra en lång rad posi-tiva insatser på miljöområdet för att hämma eventuel-la effekter av överflöd av näring från t.ex. åkermark.Det gäller våtmarksutbyggnad och odlingsfria zonervid vattendrag. Regeringen missar detta genom sinnegativa inställning till återflödet. Jag räknar med attni principiellt ställer upp på detta efter det GudrunLindvall har sagt.Men ökar man skatterna direkt på produktions-medlen i dagens situation snedvrider man konkur-renskraften gentemot omvärlden. Då får det negativaeffekter. Den frågan fick jag inte svar på. När detgäller att belasta näringen har uppenbar-ligen velat gå längre än t.o.m. regeringen. Här måsteMiljöpartiet balansera sina ståndpunkter. Även nimåste väl inse att för att vi skall friska kraftiga grödormåste de få näring på ett balanserat sätt. Det kan intelösas på annat sätt i den situation som vi har än genomatt även utnyttja handelsgödsel.Anf. 183 () re-plikFru talman! låter som om vi hadeden här debatten . Han vet mycketväl vad vi står när det gäller miljöstöden till lantbru-ket. Han vet mycket väl att vi anser att de skall utnytt-jas fullt ut.Jag har pratat med väldigt många lantbrukare un-der den tid som jag har suttit i jordbruksutskottet. Detär intressant att höra vilken förståelse de har för dettaatt höja miljöavgiften för att få råd med miljöpro-grammen.Om man ansluter sig till det program som heterResurshushållande konventionellt lantbruk, och sombl.a. kräver att man minskar sin användning av konst-gödsel kan man få bidrag, odla mer ekolo-giskt riktigt och också se till att man får en bärkraft ilantbruket. Det är mycket glädjande att se att mångaav dem som ringer mig har mycket stor förståelse förden här kopplingen, men bara om vi utnyttjar miljö-stöden fullt ut. Jag anser absolut att den här koppling-en skall finnas. Det skall finnas en möjlighet för lant-brukare att genom att gå in i ett resurshushållandekonventionellt jordbruksprogram minska sina miljö-avgifter genom att minska mängden bekämpningsme-del och konstkväve. Kopplingen är mycket viktig.Anf. 184 ()Fru talman! Det är litet svårt att skönja en strukturi denna debatt. Vi kastas mellan miljöfrågor och jord-bruksfrågor, och det drabbades också den föregåendetalaren av när hon förväxlade jordbruksministern medmiljöministern. Jag har dock noterat att det är jord-bruksministern som är här, och jag tänker därför kon-centrera mig på jordbruksfrågorna.I går kom en budkavle hit till , i vilkenSveriges bönder uppmanar att inte svikaEU-avtalet, att låta bli att straffbeskatta jordbruketoch skogsbruket och slutligen att ge bönderen chans att konkurrera med bönder på likavillkor. Man kan tycka att detta är enkla och självkla-ra krav, men jordbrukarna har ändå för sin egenöverlevnads skull nu tvingats att agera och komma tillriksdagen för att framföra dessa självklarheter. Var-för, , skall de tvingas till det?Varför för regeringen inte en politik som uppfyllerdessa, som jag ser det, självklara krav?Sedan den socialdemokratiska regeringen ochVänsterpartiet tillsammans övertagit ledningen avlandet har villkoren för svenskt jordbruk försämratspå ett drastiskt sätt. Jag vill redogöra för det i sexpunkter.1. Man avhänder miljardbelopp i miljö-stöd från den europeiska unionen, trots att detta varframförhandlat och låg med i det avtal som vi folkom-röstade om . Detta har sagts redan tidigarehär i debatten.2. Man avlövar skogs- och mellan-bygder genom att avstå från stödet till mindre gynna-de områden.3. Man minskar helt i onödan antalet klasser förarealersättning.4. Man minskar helt i onödan antalet prisorter.5. Man avskaffar avbytartjänster, vilket vi vet hårtdrabbar jordbrukarna, som behöver dessa tjänster,som uppemot 1 700 människor kan kommaatt ställas utan arbete.6. Man planerar en straffbeskattning av jordbru-kets skogsfastigheter.Detta sammantaget får givetvis allvarliga konsek-venser för svenskt jordbruk och för svensk livsme-delsproduktion, inte minst ur sysselsättningssynpunkt.Regeringen genomför inte heller en kon-sekvensanalys som kan belysa miljöeffekter, produk-tionsomfattning, antal missade sysselsättningstillfäl-len, fortsatta boendemöjligheter på landsbygden osv.Det minsta man kan begära är väl att få en sådananalys gjord, så att man tydligt kan se vad den samla-de politiken på det här området kan leda till.Fru talman! Det är dess värre så att den socialde-mokratiska jordbrukspolitiken i grunden är felaktig. Istället för att ha udden riktad mot svenska lantbrukareborde man vinnlägga sig om att ge svenskt jordbrukchansen att konkurrera på lika villkor och även attutvecklas i mer miljövänlig riktning, som har fram-kommit här tidigare.Jordbrukspolitiken måste få en inriktning somsyftar till att jordbruket skall kunna bedrivas i helalandet med utnyttjande av befintlig . Jagskulle vilja rikta en fråga till motbakgrund av de sex punkter som jag har räknat upp,om miljöstödet, om stödet till mindre gynnade områ-den, om antalet platser för arealersättning, om antaletprisorter, om avbytartjänsten och om fastighetsskat-terna på jordbruk och skog. Är ministern beredd att pånågon av dessa sex punkter verka för en omprövningav regeringens politik?Jag hörde i går jordbruksutskottets ordförandeDaléus uttala sig när han tog emot budkavlen. Hannämnde då att det finns möjligheter till förändringarhär i , vilket också har antytts litet här idebatten. Det vore intressant att höra från jordbruks-utskottets ordförande på vilka grunder han sade dettaoch vilka förutsättningar som finns att förändra rege-ringens politik i utskottet och i kammaren.Finns det inte anledning för mot denna bakgrund, redan innan hon blir före-kommen av , försöka gå kraven i dessa sexpunkter till mötes, så att man kan få en dialog och kanförsöka finna en samlad politik till gagn för Sverigesjordbruk? Det skulle vara intressant att få besked pånågon av dessa sex punkter. Finns det möjlighet tillett omtänkande?Slutligen: I kammarens frågestund i går, då enöstgöte ställde frågan om en konsekvensanalys, vardet besked som gavs att någon riktig konsekvensana-lys inte var aktuell. Man skulle i departementet stude-ra en del saker. Skulle inte ministern kunna ge ettbättre besked, inte bara att man i departementet skallförsöka analysera detta och studera konsekvenserna?Kan vi inte få en bredare grupp med någon form avparlamentarisk förankring, som kunde genomlysa desamlade förslagen och vad de sammantaget innebärför svenskt jordbruk? Jag tror att det vore oerhörtvärdefullt.Anf. 185 () replikFru talman! förvånar mig litet närhan hukar beträffande möjligheterna att bedriva ettrimligt politiskt arbete i en riksdag där regeringen intehar majoritet. Det är väl alldeles självklart att densituationen leder till, försiktigt sagt, möjligheter förriksdagen att arbeta. Det är en enkel iakttagelse.Den andra iakttagelsen är den att regeringens för-slag är dåligt. Det vore konstigt om det inte skulle gåatt förbättra det. Det kan inte bli så mycket sämre.Rimligen måste det finnas möjligheter i ett klokt ut-skott att göra de nödvändiga förändringarna. Hursedan regeringen och förhåller sigtill detta kommer vi att märka.Det skall väl i sanningens namn också sägas attdet sedan de här förslagen aktualiserades har inträffatförändringar av många slag. Jag är övertygad om attdet finns möjligheter till ett omtänkande även hosregeringens företrädare.Anf. 186 () replikFru talman! Jag tror inte att jag har gjort mig kändför att huka beträffande möjligheterna att agera iriksdagen och att få till stånd förändringar, LennartDaléus. Tvärtom ser jag dessa möjligheter. EftersomDaléus valde att inte ta upp jordbrukspolitiken i sittanförande, vill jag dock veta på vilka punkter LennartDaléus tror att vi kan få förändringar till stånd. Detantyddes litet i ett replikskifte där en centerpartistdeltog, men det vore intressant att få veta litet mer ompå vilka punkter tror att det går attändra propositionen till det bättre.Fru talman! Att det sker fysiska förändringar inomJordbruksdepartementet är en sak, men det viktiga ärom det blir förändringar i sakpolitiken. Jag har intesett så tydliga signaler i den riktningen, och det ärdärför jag ställt mina frågor till får hon en möjlighet att deklarera att ett omtän-kande kanske är på gång.Anf. 187 () replikHerr talman! Jag håller med om att vi inte skallöverdriva signaler från Jordbruksdepartement ochregering, men vi skall väl ta vara på de möjligheter attförändra tänkandet som står till buds när vi har möj-lighet att på detta sätt samtala med regeringens före-trädare.Vilka områden som kan komma i fråga kan jagnaturligtvis inte säga . Jag hoppas att vi skall haen grundlig och framåtsyftande diskussion i jord-bruksutskottet. Men det finns några enkla saker somuppenbart måste ändras. Låt mig peka på uteblivandetav det berättigade miljöstödet. Det finns en massivopinion bestående av en klok miljörörelse, miljöaktö-rerna inom socialdemokratin och oss som represente-rar den tidigare fyrklöverregeringen. Det vore under-ligt om inte den mest hårdhudade socialdemokratiskaregering skulle ta intryck av den.Anf. 188 () replikFru talman! Jag får försöka dela och ser fram emot utskottsbehandlingen.Jag hoppas givetvis att socialdemokraterna då inteskall vara av den hårdhudade typ som här antyddesutan att det verkligen blir en förändring i tänkandet.Därför ser jag nu fram emot vad säga.Anf. 189 Jordbruksminister ()Fru talman! När en majoritet av svenska folketröstade ja till medlemskap i den Europeiska unionen,betydde det kanske på kort sikt mest för livsmedels-och jordbrukspolitiken. Vi harmoniseras nu medCAP, EU:s jordbrukspolitik. Det innebär att en del avden medlemsavgift som vi kommer att betala till EUåtergår till i form av det s.k. återflödet, ochdet blir till jordbrukssektorn. Hur mycket och tillvilka jordbrukare skall vi ha en debatt om här såsmåningom. Därför tänkte jag nu ägna mig litet grandåt framtiden i den Europeiska unionen.Vad vill vi med medlemskapet på jordbruks- ochlivsmedelspolitikens område? Den grundläggande är emellertid: Hur längeskall nuvarande, av de flesta bedömare kallade, ab-surda system, som tar av den gemensammabudgeten, överleva? Skall vi av oss själva styra moten förändring eller skall vi på grund av utvidgningenmot Öst- och tvingas i mer eller mindreokontrollerade former att förändra politiken?Följdfrågorna blir många.Är vi nöjda med att unionen producerar ettspannmålsöverskott på netto , vilketsom vi har hört förut dumpas på en världsmarknad,tredje världens marknad, och omöjliggör en egenlivsmedelsproduktion i de områdena?Anser vi att det är bra med en överskottsproduk-tion av smör, dvs. mjölk, som subventioneras ochdärmed stimulerar konsumtionen för barn, äldre, sjukaoch fångar? Systemet är sådant nämligen.Är det acceptabelt med ett vinöverskott som medgemensamma pengar skall marknadsföras och drickasupp i de länder där konsumtionen så att säga är förliten?Är det förenligt med vår hälsopolitik att subven-tionera tobaksodling?Är det rimligt med en prisökning på tillsockerbetsodlarna, som blir fallet?Är det förenligt med vår humanism att accepterade långa djurtransporter som försiggår i flera EU-länder?Skall EU:s eller vår syn på djursjukdomar råda iframtiden?Det är bl.a. om dessa framtida frågeställningarsom EU-medlemskapet handlar. Det finns mycket meri EU:s jordbrukspolitik som är främmande för oss,men som ständigt oppositionell har jag fått lära migatt välja mina strider. Man kan inte opponera mot allt,för då är det till slut ingen som lyssnar. Därför vill jagta tillfället nu att redovisa några positioner som jagdriver i ministerrådet och som jag hoppas få ledamö-ternas synpunkter på.Jag börjar med frågan om den gemensamma jord-brukspolitiken och dess framtid. Det är ett orimligtsystem. Det är dyrt, det är byråkratiskt och det ärdåligt för miljön.Jordbruket spelar en central roll i den europeiskapolitiken. Det spelar en helt annan roll i ,, , och än det gör i denordliga medlemsländerna.Den uppfattning är att jord-brukspolitiken på ett mera radikalt sätt måste föränd-ras. Överskotten måste bringas ner, kvoter och regle-ringar successivt fasas ut. Priserna måste ner. En mermiljövänlig inriktning av politiken måste påbörjas.Jag har framfört de här tankarna i ministerrådet tillden tidigare kommissionären och den nytill-trädde , i Bryssel.Vi har sagt att vi vill vara med och ha en kon-struktiv debatt om 2000-talets jordbrukspolitik. Jagkan väl säga att mottagandet av våra åsikter inte äröversvallande på alla håll.Förra veckan bildade därför några EU-länder ensamtalsgrupp om detta ämne. Eftersom åsikterna gårisär ganska mycket mellan nord och syd och inteheller följer några partigränser, måste man nu sökanya vägar för att nå fram till ett resultat.En annan viktig och ytterst aktuell fråga är djur-skyddet. Många av oss har sett hur människor i demonstrerar mot långa djurtransporter ochmot kalvuppfödning och djurhållningen för kalvarna.Här har varit föregångare, därför att vi intehar de problemen.Vi har framfört behovet av en gemensam politik,eftersom den inre marknaden på transporternas områ-de betyder att djur, såväl liv- som slaktdjur, transpor-teras över landgränserna. I avvaktan på denna gemen-samma politik, som tycks vara svår att få igenom, ärvi snart i framme med nationella regler på justtransportområdet, för det är nytt för oss detta att föradjur över gränsen.För slaktdjur kommer som totaltid attgälla. För livdjur kommer att gälla förvattning och utfodring, för vila, om trans-porten inte överstiger , då den kan fortsättatill destinationsorten.Det här kommer vi att fortsätta att driva, därför attvi vet att inte alla delar vår uppfattning. Här går ocksåen skiljelinje mellan nord och syd. Vi har sagt att vi ärberedda till en konstruktiv diskussion och också till enkompromiss. Det viktigaste nu är att vi får gemen-samma regler, även om de blir något urvattnade.Precis som på området CAP och dess framtid le-der vi faktiskt en informell samtalsgrupp för att så attsäga skapa opinion och driva på i frågan om djur-transporterna.Två andra djurskyddsfrågor som är uppe i debat-ten handlar om kalvuppfödning. Vi vet att det, som endel tycker, fina vita kalvköttet är kommet från kalvarsom utfodrats på ett sätt som inte är tillåtet hos oss, ettsätt som gör att kalvarna får blodbrist. Vi har för-bjudit det i Sverige.Nu har vi tagit upp det till debatt i ministerrådet,och vi hoppas få framgång där.När det gäller salmonella har vi haft framgång iförhandlingarna och i diskussionerna. Vi kan troligenbehålla ett liknande skydd som det vi har haft. Viväntar nu på beslut i kommissionen och hoppas att detskall kunna träda i kraft . Det finns in-vändningar också här, men vi är mycket bestämda ivår position.Några ord om socker, för det finns också en sock-erregim inom unionen. Där skall vi fatta beslut i feb-ruari. Det betyder sannolikt en förlängning av nuva-rande ordning . Det betyder att odlarna får etttillskott på mellan 35 och 40 %.Det är konsumenterna som får betala det här. ISverige har vi sagt, och det har vi framfört i minister-rådet, att vi tycker att man skulle kunna sänka priser-na. Vi tycker att man skulle kunna ta ner överskottetdär det är ett överskott, och vi tycker att man skall tadet av betkvoten.En annan fråga som har med socker att göra gällerGotland. Jag är mycket förvånad över den tidigareregeringen och dess ovilja att i medlemskapsförhand-lingarna ta upp Gotlandsfrågan. Vad jordbrukarna,LRF, och Socialdemokraterna, kanske ocksåandra partier, på vill är att få en regionalsockerkvot, att av den nationella kvoten ha möjlighetatt fördela en viss del till Gotland.Vi har drivit det här , och vi hoppaskunna skriva in det i beslutet som snart kommer attfattas.Slutligen, fru talman, vill jag återigen understrykavikten av en förändring av jordbrukspolitiken. Menarman, dvs. t.ex. de stats- och regeringschefer somträffades i , allvar med att öpp-na den Europeiska unionen mot Öst- och Centraleu-ropa, då måste det ske en omprövning av jordbruks-politiken, därför att man kommer inte att ha råd att haden subventionsnivå som är . Den svenska rege-ringen är fast i sin åsikt att inte utestänga Öst- ochCentraleuropa, och det är en av mina drivkrafter fören förändring av EU:s jordbrukspolitik.Anf. 190 () replikFru talman! Jordbruksministern vill spela fotbollnär vi andra spelar badminton. Vi vill gärna prata omdet som regeringen har lagt på bord i formav en budgetproposition, och om svensk jordbruks-politik med utgångspunkt bl.a. i EU. Jordbruksminis-tern vill ge sin vision av arbetet i EU och inbjuder osshär i kammaren att komma med synpunkter ochkommentarer på detta. Jordbruksministern vet att vihar begärt en parlamentarisk kommitté där vi gedigetskall kunna diskutera dessa frågor och ge just de ge-nomtänkta synpunkter som jordbruksministern rimli-gen inte med så kort varsel kan vänta sig av en kam-mare . Det är inte riktigt seriöst, fru tal-man.Vad vi skall tala om är den svenska jordbrukspo-litiken och dess relation till EU-medlemskapet. Vad viefterlyser är jordbruksministerns förståelse för denoro som svenska jordbrukare känner i en situation dåde inte får tillgång till samma stöd, samma ekonomieller samma förutsättningar som sina europeiska vän-ner. Det gäller inte bara oron utan också avsaknadenav möjligheter till ett offensivt arbete i jordbruket.Vi står inför en situation då jordbruket satsar mil-jömässigt. Vi står inför en situation då jordbruketskall in på marknaden. Då behöver man skjuts. Dåbehöver man stöd. Då behöver man inte strypas.Man undrar efter den uppvaktning eller demonst-ration som ägde rum utanför vaddet är jordbruksministern begär av svenska jorbrukareför att de skall falla henne på läppen. Vi skall väl inteflytta hela jordbruket till igen?Anf. 191 Jordbruksminister ()Fru talman! Den sista slängen uppfattade jag interiktigt. Jag förstod den i varje fall inte. Den krävernog sin förklaring, här är en allmänpolitisk debatt. kom-mer en budgetdebatt. Jag hade hoppats att vi för engångs skull skulle kunna lyfta oss över stöddebattsni-vån. Men jag har hört i samtliga inlägg, och LennartDaléus bekräftar detta i sin replik, att det inte går.Jag valde detta tillfälle för att redovisa litet grandav det vi diskuterar i ministerrådet, vilka initiativ jaghar tagit och vilka åtgärder i övrigt som jag som mi-nister i ministerrådet har vidtagit. Detta gör jag inteminst mot bakgrund av att själv vidflera tillfällen har efterlyst regeringens åsikter. Jag togtillfället i akt, men det var tydligt att det inte passade.Det talades om att bönderna skall ha samma stödoch samma ekonomi som sina bröder och systrar ute iEuropa. Det finns ingen generell EU-bonde, LennartDaléus. Villkoren växlar mellan varje medlemsland,och också inom regionerna i respektive medlemsland.Jag vill också säga - det är viktigt för protokollet,inte minst - att det inte är så att alla medlemsländerutom utnyttjar de stöd som står till buds fulltut. gör det inte, och gör dett.ex. inte.Lennart talade också om marknaden. Jaghar inte tagit upp det , men att försöka utvidgamarknaden för svenska produkter är ett prioriteratområde på departementet. Jag har en hel del punktersom jag skall redovisa när det gällerhur jag anser att man skall gå till väga för att saluföraoch stötta svensk mat på EU-marknaden.Anf. 192 () replikFru talman! Jordbruksministerns syn på och reso-nemang om det stöd som svenskt jordbruk behöverför att komma in på en europeisk marknad skall väl-komnas. Om det sedan får preciseringar i litet tydliga-re termer i det arbete som förestår är jag den första attvälkomna det.Det är möjligt att andra länder inte utnyttjar alladelar av de möjligheter som EU rymmer, men jag troratt man kan säga att det är ett flagrant avsteg frånstödmöjligheter som gör i och med det förslagsom regeringen har lagt fast.Mitt resonemang om hänförs natur-ligtvis till att jag vet att jordbruksministern i andrasammanhang är rätt preciserad i förslag och exempeltill om vad som bör ha uppmärksamhet ochstöd - inte bara av utan också ute blandmyndigheterna. Jag tycker att en precisering av hurman skall förändra och utnyttja möjligheterna i EUskulle vara angelägen.Jag vet att vi har en diskussion framför oss i jord-bruksutskottet.