prot · GJ0937 · 1995-12-13 00:00:00 — Har egna argument utöver dem som jag tycker att vihar slagit hål på för att genomföra de här höjningarna,tycker jag att han skall presentera dem . Annars fårhan vara glad över att vi inte ger betalt efter begåv-ning.Anf. 47 ()Herr talman! Det självklara argumentet för mig äratt jag anser att ett sjukvårdsbiträde, en bilmekaniker,en pappersbruksarbetare, en läkare eller vad Erikssonvill som arbetar mer på fabriken eller sjukhuset än deandra skall ha mer betalt än de som arbetar mindre.Med samma argument säger jag att sominstitution har vissa nyckelfunktioner. Med all respektför det arbete som och andra ledamöteri mindre partier lägger ned, som vida överstiger 40timmar, är det mer knutet till partiet än till riksdagensom institution. Detta är en annan sak. Jag anser dethelt förenligt med alla lönepolitiska principer i dettaland att dessa funktioner också arvoderas.Sedan 1989 har de för sig, vilket jag också sade idet förra replikskiftet, inte höjts. Då blir det en iögon-fallande höjning. Därför skriver också konstitutionsut-skottet i sitt betänkande att de här arvodena bör sesöver mer regelbundet och att man i denöversynen bör diskutera utformningen, huruvida detskall vara fasta arvoden eller procentsatser. Men själ-va principen att dessa funktioner skall arvoderas tyck-er jag är självklar och absolut inget speciellt för riks-dagen.Anf. 48 ()Herr talman! Problemet är att de redan är arvode-rade, förutom . Och inte på om han tycker att det är övertid omman arbetar på fredagarna.Men totalt sett måste detta ändå ses principiellt. Visom riksdagsledamöter innehar ett förtroendeuppdrag.Det har vi också när vi åtar oss uppdrag inom riksda-gen. Det är knappast rimligt att ersätta detta utifrånnågon princip i arbetslivet om att man är effektiv omman gör mer arbete eller annat. Det här är ett förtro-endeuppdrag och det bör rimligen ersättas lika.Jag är inte speciellt upprörd. Jag känner mig inteförfördelad. Jag får ju ersättning, mer pengar. Princi-pen gäller den övriga svenska befolkningen som kän-ner att de får mindre pengar . Vi ger demlägre ersättning när de är sjuka och när det händerandra saker. ger vi oss själva högre ersätt-ning. Det är detta som känns moraliskt jobbigt, ävenom tycker att många av oss inte harfått tillräckligt med mat, så att vi måste vänta medmoralen tills vi får mer mat.Anf. 49 ()Herr talman! Två saker vill jag återigen ta upp.Det är ett förtroendeuppdrag att vara riksdagsledamot.Det är helt riktigt. Vi är folkvalda. viär valda och godkända av , som jagtror gör detta, är det upp till partierna och oss självaatt bestämma vad vi gör. En helt annan sak är riksda-gen som institution. Man är inte folkvald till de olikauppdragen i olika organ, utan det är riks-dagens eget inre liv som parlamentarismen behöverför att fungera, och detta är en annan sak.Avslutningsvis vill jag säga att mellan sjuka medborgare och arbetanderiksdagsledamöter är fullständigt horribel. Den riktigajämförelsen skall vara att arbetande medborgare ocksåfår löneförhöjningar, likaväl som arbetande riksdags-ledamöter. Sjuka riksdagsledamöter skall jämförasmed sjuka medborgare i övrigt. Och sjuka riksdagsle-damöter får känna av de sänkningar i de allmännasystemen som sjuka medborgare får känna av. Vi kaninte jämföra äpplen och päron, , även omdet är oerhört bekvämt att göra det ibland.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 11 §. )6 § Lag om fortsatt giltighet av lagen om till-fälliga bestämmelser i fråga om tillstånd att sändalokalradioFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1995/96:KU19Lag om fortsatt giltighet av lagen om tillfälliga be-stämmelser i fråga om tillstånd att sända lokalra-dioAnf. 50 ()Herr talman! blir det för framöver de-finitivt stopp för fördelning av nya privata radiostati-oner. Det handlar om ännu en återställare i den långaraden. Med den socialdemokratiska regeringen harmediepolitiken gått i stå igen; ja den är t.o.m. på till-bakagång.På 14 månader har inte ett enda progressivt stegtagits. I stället pågår nedrustningen. Privatradionstoppas, och det kanske är följdriktigt. Socialdemokra-terna har varit, och är, motståndare till en ökad friheti etern.Mer förvånande är bantnigen av public service-företagen. Men det kanske också är följdriktigt. Filo-sofin tycks vara att om de fria kanalerna inskränks, såkan också public service-verksamheten strypas. Detborde egentligen vara precis tvärtom. somfriheten ökar behöver public service främjas.Vår kulturminister, , har sagt attSocialdemokraterna inte har haft någon mediepolitik.Med henne som kulturminister skulle det bli annor-lunda. Men jag ser inget annorlunda, ingen ny social-demokratisk strategi. 14 månader har gått, och alltförblir vid det gamla.Vad skall t.ex. hända med M4 och M5? Inga be-sked ges. När skall vi få en rikstäckande kraftfullprivat konkurrent till Riksradion? Inga besked ges.Det är tyst från Kulturdepartementet.Förra hösten tog Socialdemokraterna initiativ tillstopplagen. Den skulle gälla till den 1 januari 1996.Det bedömdes vara tillräckligt för att man skullehinna komma med nya regler. Men förmågan ochorken fanns inte. Först kom det di-rektiv till en utredning, och inga förslag finns alltså nupå bordet. I stället skall stopplagen förlängas tillden 1 juli 1997.Men man kanske skall vara positiv. Man kanskeskall försöka tolka det hela positivt. Stopplagen tordefå liten betydelse. De flesta frekvenserna är ju redanutdelade. Socialdemokraterna har kanske också insettatt det inte är så bråttom. Det kan ju naturligtvis intebli tal om att gå in och ändra i gällande avtal. Degivna tillstånden gäller ju, och skall gälla fram tillmellan och . De kan också förlängasytterligare. Det är dock oroande att det inte sägs nå-gonting om detta i direktiven.Herr talman! På ett område har regeringen visat enviss aktivitet. Det gäller den digitala tekniken. Menvad regeringen vill med denna , vet vi inte. Fören liberal betyder den digitala tekniken ett stort klivframåt när det gäller möjligheten till fri etablering ietern. Tillståndsgivningen till privat lokalradio blirförhoppningsvis enbart en parentes i mediepolitiken,om än en viktig parentes - den andra liberala attackenmot monopol och för frihet i etern.Kurt utredning, han skall ju ledaden, kommer säkert i historiens ljus att visa sig varaonödig och kanske t.o.m. obsolet. Tekniken springerhela tiden ifrån Socialdemokraterna.Herr talman! Socialdemokratisk mediepolitiktycks dömd att ständigt hamna på historiens sophög.Jag yrkar bifall till reservationen.Anf. 51 ()Herr talman! Proposition 1992/93:70, om privatlokalradio, bär i hög grad signum.Den möttes när den lades på bord medstark kritik. Invändningarna från Socialdemokraternaoch handlade bl.a. om att regelsystemetvid auktioneringen av lokalradiofrekvenserna inteskulle resultera i den mångfald och i den lokala för-ankring som det så högtidligt talades om i propositio-nen.Verkligheten, , har visat att kriti-kerna hade rätt. Regelsystemet har lett till motsatsenjämfört med vad som utlovades i propositionen. Re-sultatet har blivit ökad maktkoncentration inom medi-ebranschen. Den privata lokalradion kontrolleras i dagav ett fåtal företagsgrupper, i flera fall med anknyt-ning till andra existerande massmedieföretag.Det var väl inte meningen, , att ut-vecklingen skulle bli sådan ? Vad man här skullekunna ge uttryck för, är att verkligheten faktiskt harsprungit bort från . Verkligheten i dagär en annan än den som från början eftersträvades.Mot den bakgrunden är det synnerligen märkligtatt framhärdar i sitt försvar för enundermålig proposition, för undermålig var den juverkligen redan när den lades fram.Det är häpnadsväckande att agerarsom om ingenting hade hänt. Hon tycks inte viljaacceptera att är en annan än vad denvar när propositionen, med Ny demokratis hjälp skalljag kanske tillägga, antogs av . Den folkviljasom kom till uttryck vid det senaste riksdagsvaletbetyder tydligen ingenting för hade varit en kraftfull kul-turminister, hade det möjligen sett litet annorlunda ut.Hade hon orkat försöka finna breda lösningar, hade deturer som vi nu här i har haft när det gällerlokalradion inte behövts. Jag tror nämligen att man,när det gäller att lösa frågor kring regelsystem för denhär typen av verksamhet, skall försöka finna lösningarsom håller även om det blir regimskifte. EftersomBirgit inte hade kraft att finna dessa bredalösningar, sitter vi nu i den här situationen.Vad de som jobbar med den här typen av verk-samhet behöver är naturligtvis vetskap om att de reg-ler som gäller skall gälla under en lång tid framöver.Detta blir inte helt säkert om man gör som BirgitFriggebo gjorde. Hon genomförde, med Ny demokra-tis hjälp, detta med minsta möjliga marginal i riksda-gen. Har man kunskap och vetskap om att det faktisktkan bli förändringar i parlamentet efter ett val är detju klokt att eftersträva en bred lösning. Då hade visom sagt inte behövt sitta i den här situationen.När diskute-rade lokalradiofrågan på ini-tiativ, röstade 208 av ledamöter för ettstopp för fortsatt utauktionering av lokalradiofrekven-serna, och 103 ledamöter röstade emot. Det gjordetydligen inget som helst intryck på . Idet läget förvandlade hon regeln 2:12 i regeringsfor-men till en obstruktionsparagraf och förhindrade enöverväldigande riksdagsmajoritet från att få föra sinmediepolitik. Jag måste säga att känslan för demokratiär inte särskilt väl utvecklad hos utskottets ordföran-de. kan med de beslut som riksda-gen fattar inte obstruera längre. Det tycker hon natur-ligtvis inte om. Det kunde man märka i det anförandesom hon höll. Surheten har så att säga tagitöver när fortsatt obstruktion inte är möjlig.Detta moratorium skall användas till att få fram enbättre tingens ordning. Förhoppningsvis skall då inteendast de mest penningstinna kunna komma över demest intressanta lokalradiofrekvenserna.Det är riktigt som sade, nämligenatt jag av regeringen har utsetts till att vara ordförandei den parlamentariska utredning som skall finna etträttvisare regelsystem och motverka fortsatt maktkon-centration.Jag kan försäkra att jag skall göraallt vad som står i min makt för att finna breda lös-ningar för att inom lokalradion åstadkomma mångfaldoch lokal förankring, varom det talades så vackert iproposition 1992/93:70. Utredningen har ju redanpåbörjat sitt arbete och beräknas lägga fram sina för-slag till kulturministern i oktober nästa år.Redan nu börjar yra om att maninte skall ha så stora förväntningar på utredningensresultat. Jag tycker att inte skall haalltför bråttom på den punkten. Jag har emellertid enbestämd känsla av att det finns goda förutsättningar iden här utredningen att just finna breda lösningar. Dekontakter som jag har haft med utredningensledamöter tyder på det. Jag tycker därför att BirgitFriggebo skall lugna ned sig litet grand och avvaktavad utredningen kommer fram till. Detär möjligt att kommer att bli positivtöverraskad.Anf. 52 ()Herr talman! rekommenderaratt jag skall lugna ned mig litet grand. Om vi hadehållit oss lugna hade vi inte haft någon större frihet ietern. Om vi hade följt det socialdemokratiska lugnetså hade allt förblivit vid det gamla. Om vi hade haften socialdemokratisk regering under den förra man-datperioden så hade vi ännu inte haft någon privatra-dio över huvud taget.Jag kan försäkra att jag aldrigkommer att lägga ned kampen för en ökad frihet ietern och lägga ned min talan. Att vi använder de avriksdagen stipulerade reglerna för hur beslutsfattandetkan gå till i detta rike skall intekritisera oss för. Det tillhör demokratin att ha minori-tetsregler, och de reglerna skall kunna få användas.Kurt talade om att privatradion harinneburit en ökad maktkoncentration inom branschenoch inom medierna. Det är ju fullständigt absurt attKurt , när vi bryter radiomonopolet ochfår ett hundratal nya lokalradiostationer på ett fyrtiotalorter i landet, börjar tala om maktkoncentration. Detär verkligen att förvränga användningen av det svens-ka språket.Jag vill ställa två frågor till med anledning av det som han sade. Betyderdet här att utredningen kommer att förorda att manskall bryta rättssäkerheten, dvs. att de ingångna avta-len skall kunna brytas upp under tillståndsgivningsti-den, eftersom talar om att detskall ske förändringar?Min andra fråga är: Är inte också bedömning av den snabba utvecklingen närdet gäller t.ex. den digitala tekniken att vi kommer attha en möjlighet att ha etableringsfrihet i etern inom enganska snar framtid? Då blir denna tillståndsgivningobsolet.Anf. 53 ()Herr talman! beskrivning avverkligheten och av den socialdemokratiska medie-politiken håller naturligvis inte streck, utan BirgitFriggebo trampar på, som jag sade i mitt inlednings-anförande, i ett gammalt tänkande. Hon har tydligenöver huvud taget inte följt de diskussioner som harförts inom mitt parti när det gäller den framtida medi-epolitiken. Socialdemokraterna har faktiskt alltid haften bra mediapolitik. Vi har ständigt, mot bakgrund avvad som händer på mediaområdet, anpassat våra poli-tiska strategier. antogdet socialdemokratiska partiet ett nytt medieprogram,en ny medieinriktning. Det visar ju att mediefrågornahos oss intar en mycket viktig ställning.Birgit , det finns ju ingen anledning förmig, som ordförande i den här utredningen, att gåhändelserna i förväg. Jag sade på det första utred-ningssammanträdet att jag är beredd att åka runt del av dessa lokalradioföretag och diskutera ut-redningens uppläggning och försöka efterhöra derassynpunkter på hur framtida lösningar skall se ut. Imotsats till tänker inte vi, precis somjag sade i mitt inledningsanförande, med några fårösters majoritet tvinga igenom någonting i densvenska , utan vi kommer att eftersträvabreda lösningar.Anf. 54 ()Herr talman! Jag använde bara kulturministernsegna ord när jag definierade den socialdemokratiskamediepolitiken. Hon har sagt att Socialdemokraternaaldrig har haft någon strategi när det gäller mediepo-litiken men att det nu skall bli bättre. Men jag kannotera att vi inte ser särskilt många spår av detta här iriksdagen. Vi vet faktiskt inte vilken strategi Social-demokraterna har för framtiden när det gäller medie-politiken.Vi liberaler strävar efter att i vår mediepolitik haså stor etableringsfrihet som möjligt inom etermedier-na, på det sätt som vi har när det gäller det trycktaordet i riket. Detta är en grundläggande och viktighörnsten i vårt demokratiska och öppna samhälle.Jag är säker på att säkertkommer att ha kontakter med olika intressenter. Menden fråga som jag ställde gällde en grundläggandeprincipiell fråga, en rättssäkerhetsfråga, nämligen omKurt är inriktad på att bryta upp deavtal som är ingångna och som gäller fram till år 2001och 2003 - olika årtal gäller för olika lokalradiosta-tioner. Detta är en grundläggande rättssäkerhetsfrågasom över huvud taget inte har med mediepolitiken attgöra.Dessutom beklagar jag att vi inte i detta rike fick en ökad frihet i etern. Då kanskevi hade haft mindre turbulens och en mer lugn ut-veckling, vilket efterfrågade, närdet gäller utvecklingen framför allt inom radion. Närdet sker en så här snabb avreglering blir det turbulens.Men jag är övertygad om att om Socialdemokraternahade fortsatt att regera och det inte hade blivit någraborgerliga avbrott så hade vi ännu inte haft någraprivata marksända TV-kanaler eller radiokanaler idetta rike.Anf. 55 ()Herr talman! Jag sade tidigare att verklighetenspringer förbi . hänvi-sar nu till ett uttalande av kulturministern om att so-cialdemokraterna skulle sakna en mediepolitik. BirgitFriggebo har tydligen inte följt med i det som harhänt. Det gäller ett gammalt uttalande, som jag villminnas att en partivän till användeden , när vi diskuterade dennafråga. Det hade då hämtats ur en tidningsartikel.Faktum är, som jag sade alldeles , att vårtparti har ett färskt medieprogram och att kulturminis-tern har spelat en betydande roll i framtagandet avdetta. Hon har varit mycket aktiv i just denna fråga.Birgit påstår vidare i dagens debatt att"stopplagen" skulle kunna få liten betydelse. Det vetman egentligen ingenting om. Bl.a. kan utvecklingenav digitaltekniken medföra att många frekvenserskulle kunna öppnas. Jag tror därför att det är mycketviktigt att stoppet får gälla när vi skallutreda denna fråga för att få fram ett bättre regelverk,som tillgodoser krav på mångfald och lokal förank-ring. Det vore orimligt att binda sig för koncessionerinom ett gammalt regelsystem medan man försökerkomma fram till en annan tingens ordning. Jag troregentligen att t.o.m. begriper detta.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 11 §. )7 § Års- och koncernredovisningFöredrogsLagutskottets betänkande 1995/96:LU4Års- och koncernredovisning (prop. 1995/96:10)Anf. 56 ()Herr talman! I detta ärende servi vådan av att vi ej tidigare var med i Europeiskaunionen och Europeiska gemenskapen. Hade Sverigeliksom blivit medlem i början på 70-talethade vi kunnat påverka det nu aktuella direktivet.Tillsammans med och med skullekanske det anglosaxiska inflytandet ha blivit störreoch direktivet ha sett annorlunda ut.Det pågår nu ett arbete i EU på ett nytt direktiv förredovisning. Det är viktigt att vi nu gör vår röst hördnere i . Genom dagens direktiv anpassar vi osstill EU med alla de bekymmer som det medför medhänsyn till direktivets utformning, men härefter har visamma utgångspunkt som de övriga medlemmarna iEuropeiska gemenskapen. Det är viktigt att vi verkli-gen sätter tryck på att få nya spelregler i ett nytt di-rektiv.Beträffande reservationer vid betän-kandet vill jag säga att de i stort sett är identiska medRedovisningskommitténs förslag. Vi tycker att vårareservationer är bättre än majoritetstexten i betänkan-det. Vi kommer inte att begära votering, men jag villframhålla att vi tycker att de är så bra att de borde hagodtagits.Anf. 57 PER ()Herr talman! Innehållet i propositionen innebär enanpassning till ett antal EG-direktiv. Jag kan i och försig hålla med om att vi tvingas anpassaoss ganska mycket efter EG-direktiv som vi tidigareinte har haft någon möjlighet att påverka. Man kandiskutera huruvida hur vi skall vara mycket mjuka iryggen och anpassa oss till allt eller om vi skall ob-struera. väljer underligt nog i ganskamånga fall att obstruera mot EU-direktiv.De föreslagna nya årsredovisningslagarna innehål-ler bestämmelser om hur årsredovisning och koncern-redovisning skall upprättas. Här finns bestämmelserom hur tillgångar och skulder skall värderas. Det finnsockså regler om vilka ytterligare upplysningar somskall lämnas i års- och koncernredovisning samt rikt-linjer för hur en förvaltningsberättelse och en finansi-eringsanalys skall vara utformade.Propositionens förslag innebär också bl.a. den ny-heten att utöver kravet på att redovisningen skall skeenligt god redovisningssed skall års- och koncernre-dovisning också ge en rättvisande bild av företagetsställning och resultat. Jag återkommer senare tilldenna nyhet.Vänsterpartiet noterar med tillfredsställelse att re-geringen på grund av den remisskritik som framförtsinte nu lägger fram något förslag i fråga om samban-det mellan redovisning och beskattning för företag iallmänhet. Vi instämmer till stora delar i den re-misskritiken och anser att regeringen gjort enriktig bedömning i detta avseende.I motion med anledning av pro-positionen framhåller vi att vi vill ha en integration iårsredovisningen av företagens miljöräkenskaper. Föratt gå tillbaka till kravet att års- och koncernredovis-ningen inte bara skall ske enligt god redovisningssedutan nu också skall ge en rättvisande bild av företa-gets ställning och resultat vill jag säga att det är väl-digt viktigt att miljöräkenskaperna redovisas i årsre-dovisningen. Man kan naturligtvis diskutera huruvidaen eventuell miljöskuld då skall redovisas inom linjeni balansräkningen eller helt tydligt i balansräkningenoch där också få en påverkan i resultaträkningen, dvs.att man periodiserar de framtida miljökostnaderna.Det vore intressant, , att få höra vadsocialdemokraterna egentligen anser om denna dis-kussion - skall redovisningen ske inom linjen ellerockså med resultatpåverkan?Vi har valt att inte reservera oss på denna punkt,eftersom vi fått en ganska positiv skrivning i betän-kandet. Vi hoppas att regeringen skyndsamt åter-kommer i frågan, eftersom Justitiedepartementetavser att ge ett tilläggsdirek-tiv. Kommittén skall få i uppdrag att överväga hur demiljömässiga aspekterna på bolagens verksamhet börredovisas.Vi tog i vår motion också upp jämställdhetsarbe-tet. Företagens ansvar för att redovisa jämställdhet-sarbetet är mycket viktigt, och dess fullgörande börenligt vår uppfattning redovisas i årsredovisnings-handlingarna. Det är enligt vår mening angeläget attföretagens jämställdhetsarbete i skilda sammanhanglyfts fram.Man kan väl knappast kalla regeringens och soci-aldemokraternas jämställdhetsarbete särskilt offensivt,med tanke på att de inte ens är beredda att tillmötesgåkravet på en så enkel åtgärd som den som föreslås ireservation 2 av . Propositionenbehandlades visserligen då ansvarigtstatsråd för jämställdheten hade tagit en time out, meninnebar det att också hela jämställdhetsarbetet drab-bades av denna time out? Det verkar faktiskt intebättre.För att fortsätta med idrottstermer kan man väl ka-rakterisera läget i den socialdemokratiska jämställd-hetspolitiken med uttrycket "ten and out". Vad sägerdet socialdemokratiska kvinnoförbundets ordförandeInger ? Hon sitter faktiskt i lagutskottet,men hon har inte deltagit i just detta ärende. Är det entillfällighet, eller har kvinnoförbundet faktiskt enavvikande uppfattning i just denna fråga?En tredje punkt som vi tycker är väldigt viktig ärkompetensutvecklingen i företagen. När det gällerkompetensutvecklingsprogram är vi nöjda med denskrivning som finns i betänkandet. Utskottet fick enmycket intressant information om humankapitalet viden utskottsuppvaktning. Även dessa frågor kommeratt övervägas av . I avvaktanpå dessa överväganden är vi nöjda med betänkandetsskrivning. Men vi hoppas att det så fort som möjligtkommer förslag på bord där det ställs kravatt kompetensutvecklingsprogrammen på något sättskall redovisas i årsredovisningen.Jag yrkar bifall till reservation 2.Anf. 58 ()Herr talman! Detta betänkande behandlar års- ochkoncernredovisningar. Det gäller redovisningslag-stiftningen för aktiebolag, vissa handelsbolag, kre-ditinstitut, värdepappersbolag och försäkringsbolag.Flertalet av förslagen är betingade av regler i EG:sfjärde, sjunde eller elfte bolagsrättsliga direktiv ellerde redovisningsdirektiv som finns på bank och för-säkringsområdet. , värdepappersbolagoch försäkringsföretag skall enligt förslaget tillämpaden nya bestämmelsen fr.o.m. det räkenskapsår sominleds eller senare under 1996.Övriga företag som omfattas av lagstiftningen skallbörja tillämpa bestämmelsen senare.Betänkandet är till stora delar en anpassning till deredovisningsprinciper som tillämpas inom EU-länderna för att uppnå syftet att kunna avläsa ett före-tags eller en koncerns resultat och ställning på ettlikartat sätt inom hela EU-området, att enligt det fjär-de bolagsdirektivet uppställa likvärdiga minimikravpå den ekonomiska informationen, att enligt det sjun-de bolagsrättsliga direktivet upprätta en sammanställdredovisning och en sammanställd förvaltningsberättel-se och att enligt det elfte bolagsrättsliga direktivetställa krav på bolag som lyder under en medlemsstatslagstiftning och som öppnar filial i annan medlemsstatatt offentliggöra vissa räkenskapshandlingar i denandra staten.Syftet med detta är att ge tredje man samma skyddoavsett om ett bolag väljer att etablera sig i en med-lemsstat genom dotterföretag eller genom filial. Mot-svarande direktiv finns inom bank- och försäkrings-området. Den svenska redovisningslagstiftningenuppfyller på åtskilliga punkter inte direktivens krav.Omfattande författningsändringar är därför nödvändi-ga.