prot · GJ0941 · 1995-12-19 00:00:00 — Det är kort sagt ett system som i praktikeninnebär att man går väldigt många decennier tillbaka itiden - inte bara när det gäller jämställdhet utan ocksåkvinnors och mäns möjligheter att förverkliga sinaegna drömmar och gemensamt ta ansvar för sina barn.Anf. 98 ()Fru talman! I en debatt behöver man försöka hållasig till ämnet. En debatt om en proposition bör ju dåhandla om regeringens förslag. Men när det gällerdenna debatt blir det svårt att helt följa denna riktigaprincip.I somras talade alla om tillväxtproppen. Det blevtillväxtfloppen i stället. Det låter litet elakt att säga så,men det är närmast sant. Det finns just inga förslag idenna proposition. Det gäller i allmänhet, och detgäller i all synnerhet på skatteområdet.Mats från har ju redanpåpekat att det mest liknar sagan om Tödde ochMödde. Det bidde en tummetott. På skatteområdetkallas "förslag till lag om ändring i lagen omförsäljningsskatt på motorfordon". Det är vad somfinns i propositionen. Möjligtvis skulle vi kunna dis-kutera riskkapital och kvittning, men det ligger i enannan proposition, och det har vi en särskild debattom. Det är inte mycket att diskutera vad gäller lag-förslag. Lagen om lagen om ändring...nej, det går inte.Vi får tala om något annat. Vi får tala om det som intestår i propositionen eller koncentrera debatten kringoppositionens förslag.Ett annat uppslag som man kan överväga är atttala mer principiellt om skattepolitik i stället, ochutvärdera den. Utvärdering är ju på modet här i riks-dagen. Om vi gjorde det skulle vi rent av på förhandkunna gendriva det TV-program som skall komma , som skall handla om bristen på principiell de-batt i . Det är att mota i grind. Låt ossföra en principiell debatt om utvärdering!Jag skall göra det genom att kommentera ,men också genom att gå och några årframåt.Om vi backar kommer vi till 1992. Då hadeden borgerliga regeringen höjt momsen till 25 %.Man hade slopat avdragsrätten för fackföreningsav-gift. Det var skattehöjningar på ungefär 7,5 miljarder.Det var skattehöjningar med en väldigt dålig fördel-ningsprofil. Det var skattehöjningar som drabbadedem med lägst inkomster.Men , , hade den borgerligaregeringen med och sänktmatmomsen. Det gjorde man precis . Det varen kompensation, så det gick ganska jämnt ut.Men fördelningsprofilen blev helt fel när man se-dan sänkte kapitalskatter och avgifter för arbetsgivar-na med 6 miljarder , och med 5 miljar-der. Det var totalt sänkningar med 11 miljarder. Detvar skattesänkningar som kom de bäst ställda tillgodo. Det var åtgärder som de fyra borgerliga partier-na drev igenom. Det var efter det att man hade gjortden stora skattereformen. Det är en skattereform somvi nu har facit på, genom kommittén för utvärderingav skattereformen. brukar man förkorta det.Fru talman! Det finns de som säger att vi politikergärna överdriver i debatten. Det gör vi för att göraskillnader tydliga. Men en helt annan variant är eu-femismen eller underdriften. Innan jag talar om skat-tereformen vill jag ge kammaren ett slags läsanvis-ning. Jag vill göra det genom att hänvisa till en ut-märkt publikation vi har här i , Riksdags-veckan, för . Där talar man på s. 3 ombegreppet eufemism: "En eufemism är en förskönandeomskrivning för någonting som är skrämmande, stö-tande eller obehagligt på annat sätt. Syftet med ensådan språklig skönmålning är att skona läsarens elleråhörarens känslor och kanske också skribentens ellertalarens egna. "Man ger ett exempel i Riksdagsveckan: "Om enuppenbar lögn säger man exempelvis att beskrivning-en inte helt täcker det verkliga förhållandet. "Jag skall komplettera beskrivningen med ett ut-drag ur ett pressmeddelande från utredningen står så här: Villkoret att reformen skulle varastatsfinansiellt neutral har däremot inte uppfyllts fulltut.Det är en praktfull eufemism. På s. 91 i betänkan-det kan man läsa följande: Skattereformen var underde första åren underfinansierad med i storleksord-ningen 25 miljarder, vartill kommer en mer osäkereffekt på 10 miljarder på grund av att reformen tordeha bidragit till att fördjupa lågkonjunkturen.Fru talman! Det handlar om 25-35 miljarder i un-derfinansiering . Det är verkligen att inte uppfyl-la finansieringen fullt ut. Det kan vara stötande ellerobehagligt på annat sätt för vissa av parti-er, som sade att vi hade fel när vi varnade för underfi-nansiering av skattereformen.Hur blev det med fördelningsprofilen? I press-meddelandet står följande: Reformens utfall gav inteheller exakt de fördelningspolitiska effekter som be-räknades tidigare.På s. 83 i KUSK:s betänkande kan man läsa omden grupp som tjänar bäst - den tionde och högstadecilen: Det innebär en ökning av den disponiblainkomsten med , mot enligt kalky-lerna i propositionen.De riktigt rika fick 15 gånger mer än beräknat iinkomstförstärkning. Skillnaden i procent mellan 0,2och blir faktiskt 1 . Det blev, som detstod i pressmeddelandet, inte exakt de fördelnings-politiska effekter som beräknades tidigare. Detta ärpraktfulla eufemismer - klassiska underdrifter - an-tagligen tänkta att skona någons känslor.Sammanfattningsvis vill jag, fru talman, säga attregeringen under de borgerliga åren fortsatte att ökade fördelningspolitiska orättvisor som redan skattere-formen skapat. Men som tur var fortsatte regeringenBildt inte med några stora skattesänkningar under1993 och 1994. Under dessa år fullföljde man visser-ligen en del skattesänkningar, men man höjde ocksåen rad andra skatter. En del skattehöjningar doldeman under begreppet egenavgifter.Om man räknar samman nettot ser man att netto-skattesänkningarna inte blir större än 8 miljarderunder de borgerliga åren. Det är en avsevärt lägrenivå än de 30 miljarder man hade lovat.Därigenom visade regering med AnneWibble som finansminister och somskatteminister i praktisk handling att man inte kundeeller inte trodde sig om att styra sysselsättningen mednettoskattesänkningar. I praktiken visade Bildt ochLundgren att man inte kan styra fram fler jobb enbartgenom riktade skattesänkningar för kapital och före-tag och höjningar för hushåll.Så till 1995 - till . Vad har hänt nu? harregeringen tillsammans med tagit till-baka många av de skattesänkningar som regeringenBildt genomdrev. Därigenom har en del av de skevhe-ter som kom från Bildts tid undanröjts. Men det görinte att de skevheter som konstaterats av un-danröjts. De kvarstår tyvärr. Tvärtom har regeringenmed vårt bistånd tvingats att låta en hel del av rege-ringen Bildts skattehöjningar ligga kvar - de som vitidigare kritiserade. Då blir skevheterna i fördelnings-politiken än större.Vi vet nu också att även barnbidragshöjningarna,som skulle kompensera för problem med skatterefor-men vad gäller fördelningspolitiken, inte blir verklig-het. Tvärtom har man sänkt barnbidragen ytterligare.Då måste kritiken, även om man tillämpar eufemismeroch underdrifter, bli oerhört tung mot fördelningspo-litiken i skattereformen.Det finns ett stort behov av fördelningspolitiskaåtgärder inom skattepolitiken. Det är riktigt, fru tal-man.En åtgärd som sänkt matmoms kan vara en rimligmetod. Det var ett av de förslag som vi i Vänsterpar-tiet hade i samband med skattereformen. Men vi kaninte se skattepolitiken isolerad från annan politik ellerfrån finanspolitiken, och den är ansträngd. Det ärdärför som regeringen säger att man måste sänkaersättningen i a-kassan och sjukförsäkringen till 75 %.Det är ännu sämre fördelningspolitik att göra det-ta. Det är så dålig fördelningspolitik att vi måste säganej till det. Det är inte något populistiskt ställningsta-gande. Det är ett mycket hårt och tufft beslut från vårsida, eftersom det är vi som har drivit förslaget i de-cennier. Det handlandet från vår sida innebär denpolitiska paradoxen att vi i står närma-re skattereformens grundprinciper än vad Socialde-mokraterna gör.Vad kan vi mer ta upp just nu? Jo, riskkapitaletoch kvittningen. Vi har sagt ja till en mycket begrän-sad kvittningsrätt men nej till riskkapitalavdrag. Detgör att vi även i den här frågan - och det är också enparadox - står närmare den ursprungliga skatterefor-men än vad Socialdemokraterna gör. Det gör vidärför att riskkapitalavdrag är ett så stort avsteg frånviktiga grundprinciper i skattereformen och därför attriskkapitalavdrag öppnar så stora möjligheter förskatteundandragande och skatteplanering.Fru talman! Vi talar nu inte om att riva upp skatte-reformen. Det har vi aldrig gjort. Men vi talar om attrenovera den och se till att den faktiskt uppfyller sinaegna villkor om att vara inkomst- och fördelningspo-litiskt neutral.Fru talman! Våra förslag är enkla. Tillämpa gene-rellt i skatt på kapital, företag, bolag och förstatlig skatt. Se till att kommunerna ges sådana ramaratt de kan hålla kommunalskatten på . Det ärenkla principer.Fru talman! Jag har använt mig av mina 10 minu-ter anmäld taletid, och jag kommer att dra över denmed ca 2 minuter.Vi kan möjligen kritiseras för att det skulle kunnabli i marginaleffekt. Man skulle kunna fråga sigom inte det är väl högt och om det är politiskt realis-tiskt. Det kan diskuteras om det är det. Men vad sägerövriga partier här i kammaren om marginaleffekterna?Man skall ju ha i egenavgifter, i statligskatt och kanske dryga i kommunalskatt. Dåkommer man ju upp på nivån i marginaleffekt.Våra förslag är realistiska. De avviker inte från detförslag som många andra partier här ställer sig bak-om.Slutligen skall jag tala om framtiden. Jag kan i ochför sig återkomma till det och mer hålla mig till denanmälda taletiden. Men jag vill bara säga en sak. KanSocialdemokraterna gå till val på slopad värnskatt ochsamtidigt säga att vi inte har statsfinansiellt utrymmeför att återställa nivåerna i sjuk- och a-kassa? Är det möjligt att ha ett system med regressi-va marginaleffekter genom egenavgifter, dvs. attmarginaleffekten blir mindre och skatten sjunker juhögre inkomsten blir? Det är ett omöjligt system, mendet kan socialdemokraternas debattörer tala om.Fru talman! Jag ställer mig bakom Vänsterpartietsreservation vad gäller skattepolitiken, men jag yrkarinte bifall till den. Det gör att vi kommer att avstå frånen slutlig votering i denna fråga.Anf. 99 BO () replikFru talman! Jag vill kommentera en del av detLars sade. Det som kanske är mest an-märkningsvärt är att han inte med ett ord berör den största fördelningspolitiska orättvisan av alla,nämligen fördelningen av arbete mellan dem som fåroch har arbete och dem som inget arbete har, de ar-betslösa. Det är det problemet vi måste lösa. Det görman inte med den politik redovisar.Vi moderater har aldrig sagt att det är enbart ge-nom skattesänkning som man löser de problem somhar skapats i svensk ekonomi under några decennier.Per , och kommeratt peka på vad som krävs vad gäller arbetsmarknads-politiken, utbildningspolitiken och näringspolitiken.Det är en rad åtgärder som krävs.Det finns ändå anledning att kommentera skatte-sänkningarna. Det har betydelse vad det är för slagsskattesänkningar. har själv bidragittill att hans parti numera inser att man inte skall haförmögenhetsskatt på s.k. arbetande kapital, eftersomdet skulle bli en för hög skattebelastning. Vi genom-förde den skatteförändringen när vi kom i regerings-ställning . Men den gynnar alldeles up-penbart de välbeställda mer än de som är mindrevälbeställda. Det torde vi vara överens om.Jag skulle vilja ställa en fråga till vill ha en dubbelbeskattning av ak-tieutdelningar. inser väl att det kapitalsom behövs för att expandera ett bolag eller för attstarta ett nytt bolag i botten är det egna kapitalet? Vadblir det för effekter om man har en högre skatt påavkastningen av den egna riskkapitalet än man har pådet lånade kapitalet? Vad blir det för effekter i eko-nomin - för detta vill tydligen ?Allra sist visade kommittén om skattereformen påen sak. Det man räknade som en underfinansiering ärprognosfel från sekretariatet om hur de olika skatteba-serna skulle ha utvecklats. Läs själva betänkandet!Det är prognosfel i baserna, och detta har med denekonomiska utvecklingen och felaktiga prognosmeto-der att göra och ingenting annat.Anf. 100 () replikFru talman! Vad man säger i utredningen är att detfinns en del som har att göra med den ekonomiskautvecklingen och att det finns en annan del. Siffran 35miljarder gäller den sammanlagda effekten. Det ärriktigt att 10 miljarder beror på den ekonomiska ut-vecklingen. Men det är alldeles uppenbart att utred-ningen är överens om att skattereformen blir underfi-nansierad. Det är ostridigt så. Jag är ledsen att vi fickrätt när vi varnade för det. Det hade varit mycketroligare att få fel på den punkten.Grundproblemet med skattepolitikär att man försöker att uppnå för många saker medskattepolitiken, och man försöker också uppnå felsaker. Man tror att det är skattepolitiken som är hu-vudreglator för sysselsättningen. Men så är det inte.Det är möjligheten att utveckla produktionen, attutveckla produktiviteten i företagen. Det är ute i före-tagen och näringslivet och inte i skattepo-litik som den ekonomiska utvecklingen bestäms.Det är givetvis så att man kan underlätta dettaskattesänkningar, självfallet. Om vi hade balans iekonomin skulle, allt annat lika, skatte-politik fungera utmärkt för att ge snabba stimulanser.Men har vi inte sådan ekonomi att kan tillåta ossdetta. frågade om jag vill ha dubbelbe-skattning. Nej, jag vill inte ha dubbelbeskattning. Menjag har inte råd av fördelningspolitiska skäl och stats-finansiella skäl att avstå från det kallardubbelbeskattning.Tror jag det, att vi säkert skulle få mer investe-ringar om vi sänkte kapitalbeskattningen till noll!Ingen dubbelskattning alls, det är fritt och ett ännumer uttalat skatteparadis i detta land. Men det har viråd med, och det inser . Det är detta somär felsynen. Man styr inte sysselsättningen med skat-tesänkningar. Det försökte med senast,och det gick - ursäkta fru talman - alldeles åt pip-svängen.Anf. 101 BO () replikFru talman! Det utredningen om skattereformenvisade är att en del är att det blev dyrare att låna ochmer lönsamt att spara och att det bidrog till att manfick ett snabbare skifte till sparande, vilket minskadeden inhemska efterfrågan. Man har räknat fram dendelen som en effekt på ekonomin.Sedan finns frågan om baserna. Det är en prognos-teknik hos sekretariatet som kritiseras. Man borde haförutsett att konsumtionen inte skulle ligga på en såhög nivå som den gjorde 1989, 1990. Det var enpunkt för kritiken. Men det är en följd av en uppblåstkonsumtion som följts av en konjunkturnedgång ochen dramatisk minskning av konsumtionen. Detta harmed den ekonomiska utvecklingen att göra.Visst är skattereformen underfinansierad med 10-15 miljarder. Det visade mina medarbetare. Så är det.Det är felräkningar av olika slag som ligger bakomdetta. är underfinansiering i och för sig detsammasom att tala om att medborgarna får lägre skatter. Detär i grunden ganska bra, enligt mitt sätt att se det, omman kompenserar det genom att utgifterna hålls nere.Det är en förutsättning, eftersom vi är överens ombalansen.Det är inte enbart skattepolitiken som leder till uppnår förutsättningar för nya jobb. Men det ärnödvändigt med en strukturförändring. Skatternahindrar nya jobb. Där är det intressant att höraatt håller med om att vi inte skall haen dubbelbeskattning. Han konstaterar att det blir merinvesteringar om man inte har en dubbelbeskattning.Den reform jag genomförde finansierades inomramen för företagsbeskattningen. Inom ramen förföretagsbeskattningen fick vi en bättre struktur, efter-som någon utgift behövdes justeras för att finansieradet. Den bättre strukturen är uppriven av socialdemo-kraterna. Det kan väl inte vara bra, ?Det gläder mig i så fall att vi är överens i denna fråga.Det är strukturella förändringar som river hindrenför fler jobb. Det är det vi i detta sammanhang skallanvända skattesänkningarna till, inte stimulanser avekonomin. Vi skall ha balans i de offentliga finanser-na, och den balansen skall bibehållas.Anf. 102 () replikFru talman! har inte tid att redogöraför alla de nedskärningar som blir följden av denmoderata politiken. Det har jag förståelse för. Mendet leder till ett stort efterfrågebortfall. Det är inteenbart efterfrågan som styr, men efterfrågan spelarroll.Sedan kan man stimulera sysselsättningen medskattepolitiska åtgärder. Det är därför vi har föreslagitreducerade egenavgifter för egenföretagare, skatte-sänkning som kreditstöd till mindre företag som villinvestera, reducerade arbetsgivaravgifter inom kom-munal och privat tjänstesektor och reducerade ar-betsgivaravgifter för försök med kortare arbetstid.Det går att på marginalen påverka sysselsättning-en, men det är inte där grundbulten ligger, utan det ärute i produktionen. Det gäller att få upp produktivite-ten i företagen. Grundbulten ligger i kunskap, utveck-ling och förmåga att ligga i marknadens frontlinje.Man kan inte med politik åstadkomma det som intesker ute i produktionen. Det borde jag och Bo Lund-gren vara överens om.Anf. 103 ()Fru talman! En riktigt konsekvent inriktning påskattepolitiken kan endast den ha som inte har någraambitioner till välfärdsomfördelningar. Närmast ensådan hållning ligger kanske Moderata samlingspar-tiet. Där gäller målet sänkt skatt i alla lägen, eftersomdet mest gynnar de egna grupperna. Det är mycketkonsekvent.Kristdemokraterna har ambitionen att omfördelaekonomiska resurser från den ekonomiskt starka tillden ekonomiskt svaga medborgaren i samhället bl.a.genom att slå vakt om de sociala trygghetssystemen.Den ekonomiska tillväxten är helt avgörande förom det över huvud taget skall finnas en ekonomiskvälfärd att fördela med skattepolitik. Ur skattepolitisksynpunkt är det så att den ekonomiska tillväxten acce-lererar mest om den som tjänar pengar också får be-hålla dem. Då blir moroten att producera allra störst.Detta är oförenligt med en skattepolitik som harambitionen att åstadkomma en rimlig omfördelning avde ekonomiska resurserna. Därför kommer det alltidatt vara en balansgång mellan den ideologiskt beting-ade fördelningspolitiken och den ekonomiskt rationel-la tillväxtpolitiken.Eftersom alla medborgare är beroende av skatte-politiken, antingen som givare eller som mottagare, ärdet synnerligen angeläget att spelreglerna uppfattassom etiskt godtagbara och att de är stabila för mark-nadens aktörer.Vi kristdemokrater anser att det nuvarande skatte-trycket är alltför högt för att den ekonomiska tillväx-ten skall kunna garantera våra trygghetssystem. Detstörsta hotet mot svensk ekonomi just nu är att delarav socialdemokratin och hela ochMiljöpartiet tror att vi med höjda skatter skall kunnakomma tillbaka köttgrytor.Att utan en verklig stimulans till näringslivet ökabeskattningen är som att mjölkaen ko utan att ge den tillräckligt med mat och vatten.Med en sådan skattepolitik kommer krafterna i svenskindustri snart att sina. Det är hög tid att prioriteranäringslivets ekonomiska tillväxt så att den kaka somvi alla vill vara med och dela får bakas större innan vinu ställer krav på ytterligare fördelningar.Fru talman! Med utgångspunkt i kds skattepolitik,som grundas på långsiktighet, stabil ekonomisk till-växt, en rättvis ekonomisk fördelning och krafttag motden ekonomiska brottsligheten, vill jag kommenteraregeringens skatteförslag i tillväxtpropositionen.Låt mig börja med företagsbeskattningen. Innova-tioner och uppfinningar som skulle kunna tas till varai den svenska industrin exporteras till andraländer för utveckling och produktion av bl.a. skatte-mässiga skäl. anser att royalty påpatenterade uppfinningar bör vara skattefri i två år.Detta skulle höja innovationsexploateringen i Sverigeoch minska viljan att sälja patent och produktionutomlands.För att främja ett ökat nyföretagande måste till-gången på riskkapital öka. Vi välkomnar regeringensförslag, men det är för svagt och dess temporära ka-raktär skapar osäkerhet på marknaden. Vi anser förvår del att stimulanser för ökad riskkapitalförsörjninginte skall vara beroende av konjunktursvängningar.Den måste ges långsiktigt stabila villkor.Dubbelbeskattningen på riskvilligt företagskapitalmåste bort. beskattas denna avkastning med51 % medan riskfria placeringar i t.ex. bank beskattasmed . Detta är en orimlig broms på näringslivetoch möjligheten att skapa nya arbetstillfällen.Regeringens initiativ att låta Företagsbeskatt-ningsberedningen genom tilläggsdirektiv få utformaregler för enkelbeskattning är bra. Men att vänta tillden är alltför . Varför vänta sålänge med ett så självklart beslut. Den ekonomiskatillväxten måste slå rot i svensk ekonomi nu.Fru talman! välkomnar att re-geringen vill återinföra kvittningsrätten mellan under-skott i aktiv näringsverksamhet och överskott i in-komst av tjänst för nyföretagare. Men att undanta året1995 visar att regeringen inte har tillräcklig förståelseför den beslutsprocess som föregår ett beslut att startaett eget företag. Det är inte rimligt att begära att enentreprenör skall ligga och lurpassa med en före-tagsstart till det år då regeringen råkar vara på gotthumör. Här skulle regeringen kunna visa att man villta ansvar för långsiktighet och kontinuitet även i skar-ven mellan två regeringar.Dessutom vill jag ta tillfället i akt att beklaga attregeringen valde att radikalt och i fel riktning läggaom regelsystemet för momsinbetalning från näringsli-vet till staten. För kortsiktiga likviditetsvinster tillstaten ökar nu näringslivets likviditetskostnader, ochen ökad stress skapas i näringslivets administration.Detta är ett stort steg i fel riktning, och det borderättas till.Fru talman! Kravet på sänkt moms för den privatatjänstesektorn drivs både inom EU och inomsvensk opposition. Syftet med kravet är att skapa flerarbeten genom expansion. Jag är medveten om gräns-dragningsproblemen både inom företag och mellanföretag. Men frågan är så betydelsefull för svenskarbetsmarknad att regeringen bör tillsättaen utredning som belyser problem och möjligheter isammanhanget.Vi kristdemokrater har svårt att förstå varför vi iSverige inte skulle vilja öppna hushållsmarknaden förungdomar mellan vars alternativ är att gåarbetslösa på bidrag. Skulle det inte var lika fint attvara aupair i som i t.ex. och Frankrike.För att öppna denna arbetsmarknad måste vi accepteraen lägre beskattning från samhällets sida. Vårt förslagär att införa en speciell ungdomsskattesedel medväsentligt lägre beskattning. Denna skulle få användasav ungdomar upp till vid tjänster som är riktadetill hushållssektorn. Rätt utformat skulle detta kunnaleda till att en svart sektor blev vit och att man rätt-mätigt höjer statusen på många viktiga arbetsuppgifteri hushållen.Sedan vill jag ta upp detta med skatteundandra-gande. har vi kristdemokrater i riksdagendrivit kravet på hårdare tag mot den ekonomiskabrottsligheten på skatteområdet. Det handlar ommånga miljarder som genom brott undantasstatskassan. Vårt förslag är att regeringen tillsätter encentral myndighet med extraordinär kompetens ochmed en enda uppgift, nämligen att jaga dessa krit-strecksrandiga överklassbovar.Jag vet att man från befintliga myndigheter påjustitieministerns fråga om behovet av en ny myndig-het hävdar att resurserna för detta redan finns. Jagmenar att detta är ett revirtänkande, alldenstund skat-temiljarderna ännu är på drift i den undre världen. Härborde skapas konkurrens och tävlan om vem som bästkan slå hål på den omfattande brottsligheten.Vad angår skatteväxling för miljön vill jag starktunderstryka vikten av den gröna skatteväxlingen, dvs.höjda skatter/avgifter på miljöförstörande verksamhetoch lägre skatter/avgifter på arbete. Vi välkomnar enhöjd koldioxidskatt för industrin, men det är heltoacceptabelt att höjningen inte kombineras med enlika stor sänkning av arbetsgivaravgifterna. Detta geren mycket farlig snedvridning i konkurrenshänseendeför Sverige.Beträffande beskattningen av förmånsbilar förut-sätter utskottet att utredningsarbetet i regeringskans-liet påskyndas, så att ett förslag snart kan föreläggasriksdagen.