prot · GI0969 · 1995-03-08 00:00:00 — Enligt vår mening är det, inteminst med tanke på de effektivitetsvinster som detskulle medföra, bättre att kostnaden för dessa platsertas från de medel som finns inom Arbetsmarknadsde-partementets anslag för arbetsmarknadspolitiska åt-gärder. En upphandling som bygger på olika grupperav arbetslösas uttryckta behov och önskemål är enbättre lösning än att folkhögskolorna utifrån sinainterna överväganden bygger ut sina utbildningsresur-ser.Med samma resonemang avvisar vi en delpost på100 som skulle användas för särskil-da studiecirklar för arbetslösa. Upphandling inomarbetsmarknadspolitikens ramar, t.ex. i de former somden borgerliga regeringen införde med de s.k. utbild-ningscheckarna skulle kunna medföra en förnyelse avstudiecirkeln som metod för att komma till rätta medkompetensbrister hos de arbetslösa.300 miljoner föreslår vi skall sparas på självagrundbeloppet under anslagsposten Bidrag till folk-bildningen, som omräknat och upp-räknat för pris- och löneökningar uppgår till 2 miljar-der . Det motsvarar en minskningpå , alltså något mindre än de som rege-ringen själv har angivit som generellt besparingskrav iårets budgetproposition.Vi har därutöver sagt nej till en i budgetproposi-tionen helt utan motivering tillförd extra resurs på40,5 miljoner kronor.Slutligen vill jag i denna redogörelse för hur demoderata besparingarna fördelar sig för fullständighe-tens skull konstatera att vi utan besparingsförslagföljer regeringens förslag till anslag under B2 och B3för handikappåtgärder och kontakttolkutbildning.Herr talman! Folkbildningen har en lång traditionbakom sig, som en av många uppskattad metod attskaffa nya kunskaper, öva och på olika sätt befästanyvunna färdigheter eller få utlopp för konstnärligtskapande. Inte minst i när kontinuerlig kompe-tensutveckling inom många områden är den bästaförsäkringen mot arbetslöshet kan studieförbunden,vid sidan av andra, annorlunda och nyare inläringsme-toder, spela en viktig roll. Slutsatsen av detta är dockinte att vi, i det statsfinansiella läge vi befinner oss i,helt kan bortse från behovet av besparingar. Dethandlar också om att se till att det finns utrymme förtillräckliga resurser för de långsiktiga utbildningspo-litiska insatserna.Sett i ett jämställdhetsperspektiv, som ju har enviss aktualitet , är det viktigt att vi ser till att inteskapa onödigt många återvändsgränder i form avkorta, ej kompetensgivande utbildningar. Det harnämligen konstaterats att kvinnor tenderar att väljakortare utbildningar. Har man uppammat tillräckligtmed vilja och motivation för att ge sig i kast med ettutbildningsprogram är det viktigt att man har slutmå-let klart för sig. Studiecirkeln kan då vara en länk iutbildningskedjan.Låt mig också i korthet beröra den motion om di-stanscirklar inom folkbildnigen som jag väckt till-sammans med men där vi inte reserve-rat oss utan anser oss nöjda med utskottsmajoritetensskrivning i betänkandet.Informationsteknikens utveckling har mångdubb-lat den informationsmängd som är tillgänglig för oss.Dessutom har möjligheten att kommunicera med eneller flera människor vid alla tider ökat.Motionens avsikt är att peka på att dessa nya möjlig-heter borde kunna inkorporeras i den traditionellastudiecirkelns verksamhet. Att inte behöva vänta tillnästa veckas cirkelträff för att delge de övriga cirkel-medlemmarna sina synpunkter utan kunna nå dem viaelektronisk post och på så sätt föra diskussionenframåt kan vara stimulerande för den nya, mer data-vana generationen. Att i stora databaser söka fram deninformation cirkeln behöver kan ge ett helt annatkunskapsinnehåll än en kanske knapphändig och intehelt aktuell beskrivning i det skriftliga materialet. Detär därför tillfredsställande att regeringen flaggat föratt senare återkomma med förslag om försöksverk-samhet med distansutbildning, bl.a. i studieförbunden.Herr talman! Jag ber att få yrka bifall till den mo-derata reservationen under punkt 1 i hemställan ikulturutskottets betänkande nr 9.Anf. 182 ()Herr talman! Folkbildningen är unik därför att detär ett område som i regeringens budgetpropositionfaktiskt föreslås få ett, om än blygsamt höjt anslag.Det är positivt. Folkbildningen behöver resurserför att kunna klara sina uppgifter. Höjningen är enstark signal om att folkbildningen är en omistlig deltill hjälp till människors vilja och förmåga att mötaframtiden.Vem skall forma vår framtid? Vem skall välja in-riktning? Naturligtvis är det folket, såsom det skallvara i en demokrati.Vi vet att industrisamhället är en motorför ökad sysselsättning. Ny informationsteknik ochdatorisering gör att industrin minskar antalet anställ-da.Av de motioner som utskottet haft att behandlaframgår att alla inte inser eller accepterar folkbild-ningens betydelse i samhället. Synen på folkbildning-ens uppgift, roll och möjligheter är olika mellan parti-erna.Moderaterna föreslår förutom en mycket kraftignedskärning att folkhögskolorna inte skall kunnaerbjuda kurser efter vad människor efterfrågar ellerefter vad som är aktuellt i tiden. I stället skall folk-högskolorna tvingas sälja kurser till och då sådana där endast individens värde påarbetsmarknaden stärks. Detsamma gäller studieför-bunden.Centern säger i sin motion nej till den av regering-en föreslagna ökningen på . Iutskottet har däremot företrädare en djupareinsikt om folkbildningens betydelse, och de har därföravstått från att yrka bifall till motionen.Folkpartiet vill att det generella besparingskravetpå skall gälla också folkbildningen, men inteheller har reserverat sig i utskottet. Det tyder på att man har kommit på bättre tankarän de som fanns då motionerna skrevs, att man accep-terar att det finns en kraft och en bildningshunger somför fler människor än någonsin till folkhögskolor ochstudiecirklar.Folkbildningen har unika möjligheter att stödjamänniskan på vägen in i det nya samhället. Den gerkraft och förmåga till människan själv att påverka hursamhället skall utformas. Inriktningen måste vara attta fram och acceptera visioner baserade på en kun-skap om , inte att försöka stoppa eller kvävakreativiteten. Det är endast det som på ett tryggt ochallmänt accepterat sätt kan föra genom densvåra omvandlingen från industrisamhälle till infor-mationssamhälle.Industrisamhället kräver inte bara kunskaper utanen förmåga hos varje individ att arbeta självständigt,att ta ansvar och att fatta egna beslut. Dessa egenska-per är ännu viktigare i det informationssamhälle somväxer fram. Informationstekniken är inte bara en väl-signelse. Vi riskerar att hamna i ett nytt och kanskevärre s.k. tvåtredjedelssamhälle om inte alla ges möj-lighet att vara med i den utvecklingen. Vi ser faktisktsådana tendenser till segregation redan i dag.Därför måste alla människor få tillgång till åter-kommande bildning, kunskap och utbildning. Bild-ning är nyckelordet. Bildning krävs för att självkäns-lan och självförtroendet skall stärkas. Därmed fårindividen också de verktyg som behövs för att utveck-las och för att få kraft att gå en utbildning och höja sinkompetens. Vi får på det sättet ett robustare samhällemed starkare individer.Bildning krävs för att alla människor skall kunnaskaffa sig inflytande över sitt liv - i bostadsområdetoch på arbetsplatsen. Bildning är det som kommer attefterfrågas av arbetsgivarna i kunskapssamhället.Därför måste bildningsnivån höjas. Folkbildningen ärnyckeln som öppnar dörren till det här samhället.Nya möjligheter skapas genom människans egenkraft och kreativitet. Det är en förutsättning för attSverige skall kunna möta 2000-talets utmaningar.Därför är folkbildningen ingen tillfällig sysselsätt-ningsåtgärd eller hobbyverksamhet. Folkbildningentar vara på kraften och utvecklar människor i rörelse.Om vi vill ha ett samhälle där alla är lika mycketvärda, där alla har tillgång till arbetsmarknaden, därmänniskan är drivkraften, skall vi fortsätta att satsa påfolkbildningen. Det är folkbildningen som i dagensläge kan skapa rättvisa och goda förutsättningar för ettjämlikt och starkt samhälle.Folkbildningen har många och stora uppgifter. Ihöst skall svenska folket gå till val för att välja repre-sentanter till . Det är viktigt att svens-ka folket engagerar sig och aktivt deltar och därmedpåverkar det framtida EU och Europasamarbetet. Menvar och hur skall insikten om detta komma, om integenom folkbildningen? Självklart!Folkhögskolor och studieförbund har också vikti-ga uppgifter att sprida kunskap om svensk och nor-disk folkbildning, en folkbildning som är unik ochsom många utomlands ser med avund på.Intresset från och vårt närområde ökar,och redan finns exempel på efterföljare till oss. IEstland har man t.ex. arbetat mycket engagerat till-sammans med svenska folkbildningsorganisationersedan några år tillbaka. beslutadeden estniska regeringen att ge statsbidrag till den nyafolkbildningsorganisationen med 40 000 estnis-ka kronor till varje avdelning som startas. Detta beslutmåste ses som ett bevis på att man i har upp-täckt värdet av folkbildning och vad den betyder fördemokratin.Låt mig sedan kommentera reserva-tion.Moderaterna har i reservationen dels avvisat re-formtillskottet på , dels avstyrktde som föreslagits av arbets-marknadsskäl. Dessutom vill man minska det ordina-rie anslaget med och hänvisar tillatt de i huvudsak skall avseden del av bidraget som fördelartill studieförbunden.Förslagen är helt i linje med den syn på folkbild-ning som och den borgerliga regeringenhaft under den borgerliga regeringens tid. Under densenaste borgerliga regeringsperioden minskade näm-ligen det ordinarie anslaget till folkbildningen medhela 400 miljoner kronor.Förslagen slår alla rekord: nej till den före-slagna ökningen på 40,5 miljoner, nej till de 439miljonerna till folkhögskolorna, nej till 100 miljonerkronor att fördela till folkhögskolor och studieförbundav arbetsmarknadsskäl. Dessutom föreslår man enytterligare neddragning av det ordinarie anslaget medhela . Där pekar man ut studie-förbunden och vad man kallar deras hobbyverksam-het.Låt mig påminna om att det var en enig riksdagsom 1991 fattade beslut om riktlinjer för anslaget tillfolkbildningen. Där angavs att folkbildningen självlägger fast målen för verksamheten, medan riksdagenoch regeringen beslutar om bidragsgivningens storlek.Riksdagen skall inte styra folkbildningen. Vi skalli stället slå vakt om den fria och frivilliga folkbild-ningsverksamheten, som betyder så mycket för demo-kratin och utvecklingen av samhället.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan och av-slag på reservationen.Anf. 183 ()Värderade talman! och folkhögsko-lor - det som vi med ett gemensamt namn kallarfolkbildningen - har enligt min uppfattning fyra vikti-ga uppgifter i svenskt samhällsliv.Folkbildningen skall överbrygga kunskapsklyftoroch ge människor som tidigare i livet missat utbild-ningschanser nya tillfällen till inlärning. Vi märker attdet ständigt uppstår nya klyftor mellan vad den yngregenerationen får tillgång till och vad som stod tillbuds bara något decennium tidigare.Folkbildningen skall vårda kulturtraditioner ochpå så gott som alla platser i hela landet vara ett forumför kulturskapande, både i kulturarvets fortsättningoch i framtidsinriktat nyskapande.Folkbildningen ger människor gemenskap ochsjälvförtroende, och den motverkar både individersoch bygders isolering.Kanske är det allra viktigaste att folkbildningenger medborgarna tillfällen till träning i demokrati ochi demokratiskt ledarskap. Om demokratin skall över-leva måste människor få tillfälle att lära sig demokra-tins arbetsformer. I den uppgiften är folkbildningenomistlig.Det tycks vara lätt för dem som alltid haft raka vä-gar till utbildning och kulturaktiviteter att nonchalerabehovet av insatser från folkbildningens organisatio-ner och institutioner. Jag anser att samhällets ansvarför folkbildningens villkor visar vilken människosyndet styrande skiktet inom majoriteten i riksdagenliksom i respektive landsting och kommuner har.Värderade talman! Visst är i en svår eko-nomisk situation! Det har minsann den ekonomiskadebatten visat. Jag anser att det även idessa tider måste gå att värna de utbildningsinsatsersom folkbildningen har ansvar för. I detta ärendedelar jag regeringens uppfattning. I ganska många år- med olika regeringar - har stödet till folkbildningenförsämrats, bl.a. genom att uppräkningar beroende påkostnadsökningar inte gjorts för folkbildningen isamma utsträckning som för andra utbildningsanord-nare.En majoritet i riksdagsgrupp har ansettatt även folkbildningen borde omfattas av det generel-la besparingskravet på , som gäller för de flestaandra områden i statsbudgeten. Det framgår av enpartimotion, som behandlats i kulturutskottets häraktuella betänkande. Därför har också iden totala sammanvägningen av vårt alternativ till densocialdemokratiska regeringens budget utnyttjat mot-svarande belopp för förstärkningar på andra håll ibudgetförslaget.I kulturutskottet har jag inte följt upp den parti-motionen på traditionellt sätt. Det finns därför ingenFolkpartireservation som i betänkandet markerarnågon från utskottets majoritet särskiljande uppfatt-ning i detta ärende. För detta har jag mötts med re-spekt i riksdagsgrupp, och jag är inga-lunda ensam i min uppfattning.Detta är ett exempel på att riksdags-grupp arbetar utan partipiska och att vi - som manbrukar säga - har högt i tak i vår riksdagsgrupp.Om någon markering av annan uppfattning än denjag intagit skall göras från i detta ärende,kommer det att ske genom att någon annan yrkarbifall till partimotion.Värderade talman! Jag yrkar bifall till hemställan ikulturutskottets betänkande 1994/95:9.Anf. 184 ()Herr talman! Jag skall inte upprepa vad som harsagts här tidigare utan försöka komma med någraprincipiella synpunkter på det här området.Det är nu folkbildningen avreglera-des. Det skedde med kommunaliseringen avden allmänna skolan. Förfolkbildningen bildades ett råd, folkbildningsrådet.Övriga skolor fick ett s.k. skolverk. Regelstyrningenersattes med målstyrning.Man kan konstatera att den nya ordningen harfungerat bra. Det fanns, i alla fall inom folkhögskolan,en hel del som var oroade över att skolformen nufrikopplades från vuxenutbildning och i stället enbartkopplades samman med studieförbund. Man menadeatt det ändå är ganska stor skillnad mellan att läsa inhögskolebehörighet på en folkhögskola under ett och att gå i en studiecirkel någon dag i veckanunder några månader.Farhågorna har dess bättre inte besannats. fungerar alltså på det hela taget väl ochefter de ursprungliga intentionerna. Det kan mankanske inte säga om , i alla fall inte vid engenerell bedömning.Det händer väldigt mycket inom folkbildningenför närvarande, och det har hänt väldigt mycket underde . När den statliga utredningen, Folk-högskoleberedningen, utreddeverksamheten och kom med förslag till den framtidapolitiken på det här området, var det mycketsvårt att få sökande till de allmänna kurserna. Fleraskolor underskred den lägsta tillåtna nivån och måstesöka dispens.I dag är situationen den motsatta. En mängd stude-rande inom folkbildningen och folkhögskolan skaffarsig högre kompetens på grundskole- och gym-nasienivå med tyngdpunkten på basämnen, språk ochdatakunskap. Då gäller det att i den här stora expan-sionen inte ge avkall på kvaliteten. Mottagande skolor- framför allt högskolor - men också olika arbetsplat-ser måste kunna ta emot de studerande från folkbild-ningen och från folkhögskola med vetskap om att denutbildning de har gått igenom har haft hög standardoch god kvalitet.Det är också viktigt att folkbildningen fortsätter attarbeta flexibelt. Man skall inte bygga ut verksamhetennu då expansionen är mycket stor - kanske tillfälligt -, anställa ny personal och hyra eller kanske köpa nyafastigheter som man inte kan behålla om och när denuvarande resurserna sinar. Det gäller framför allt omarbetslösheten minskar , vilket vi alla hop-pas att den skall göra.Vi har faktiskt en ganska låg utbildningsnivå iSverige, särskilt om vi jämför oss med de länder somvi konkurrerar med på en alltmer internationell mark-nad. Inom vissa områden är nivån alldeles för låg.Samtidigt vet vi att framtidens jobb kräver goda kun-skaper och en betydligt högre utbildning än vad somhittills har krävts.Den utbildning i svenska språket, främmandespråk och datakunskap som på bred front bedrivsinom folkbildningen är av stor och kanske t.o.m.avgörande betydelse för framtid och för attskapa nya jobb.En hel del av den här utbildningen inom folkhög-skolan är uppdragsutbildning, som t.ex. Arbets-marknadsstyrelsen köper. Det är också mycket viktigtatt man utvärderar folkbildningen och ser till att deresurser som satsas här kommer till användning på detsätt som är avsett.Det förekommer också en kontinuerlig utvärderingi en särskild beredning som harhand om. Just nu pågår t.ex. en större nationell utvär-dering som kommer att vara klar med ett arbetsresul-tat . Man har arbetat med detta . Internatio-nalismen inom folkbildningen utreds också liksomfem andra områden.Jag tror att det inte minst för riksdag,som ändå vill satsa ganska mycket pengar på den härverksamheten, är viktigt att man tar del av dessa ut-redningar och ser om de pengar man har satsat påfolkbildningen har använts på det sätt som de varavsedda för när man bestämde sig för att satsa så passmycket pengar.Jag kan säga på samma sätt som gjorde - vi har högt i tak även iModerata samlingspartiet. Jag har full frihet att drivade här frågorna i vårt parti på ett positivt sätt.Anf. 185 () replikHerr talman! Mycket av det som togupp i sitt anförande kan jag instämma i, och jag för-står att han inte kan dela uppfattningen i den moderatareservationen. Jag skulle vilja ställa ett par frågor.Lars säger att verksamheten har fungeratbra sedan beslutet fattades i 1991 och ävenatt har fungerat väl. Jag skullevilja fråga hur ser på Moderata sam-lingspartiets förslag om att ansvaret för att köpa ochsälja kurser när det gäller folkhögskolorna skall läg-gas över på . Den verksamhe-ten har fungerat utomordentligt bra. Det förra anslagetgällde 8 900 platser. Vi vet att det har över-skridits med råge. Över 10 000 personer går påolika folkhögskolekurser.Vi vet också att folkhögskolorna har nått precisden grupp som angavs i riksdagsbeslutet och som vidå var överens om, nämligen de personer som har fåttminst utbildning. Så mycket som har högstmotsvarande tvåårig gymnasieskola i just kurser somanordnas för de s.k. k-anslagen. Vad anser LarsHjertén om att man inte skulle få de här pengarna tillfolkhögskolorna utan att skulleköpa kurserna?Jag vill också fråga hur ser på denföreslagna neddragningen i pengar. Det gäller 439miljoner till folkhögskolan och 100 miljoner till riktadverksamhet för arbetslösa, som Folkbildningsrådetskall få fördela mellan studieförbund och folkhögsko-lor. Vad skulle det innebära för framför allt folkhög-skolorna, som känner till? Skulle manklara att fullfölja de åtaganden man har eller skulledet komma att drabba folkhögskolan på något sätt?Anf. 186 () replikHerr talman! Till att börja med vill jag svara påfrågan om den nya organisationen har fungerat välunder . Det var precis vad jag sade för enstund sedan. Det har fungerat bra. Det finns inte hellernågra förslag från moderat håll om att man skall ändrapå och dess uppgift eller de orga-nisationer som bildade rådet den 1 juli 1991.Så till frågan om hur man arrangerar kurser. Jagsade också i mitt anförande att en mycket stor del avkurserna utgörs av uppdragsutbildning frånAMS. köper dessa kurser inomfolkbildningen - en del studiecirklar men framför alltinom folkhögskolan. Men även när det gäller k-anslaget sker stor samverkan i elevrekryteringen mel-lan arbetsförmedlingar och länsarbetsnämnden.Moderaterna föreslår att man skall ha ett ännu merintimt samarbete med i dessafrågor.Man kan alltid diskutera hur mycket pengar somskall satsas på olika områden. Tyvärr, , gör gårdagens chockbesked när det gäller kronanoch räntorna att man får ge avkall även på ganskaheliga principer för att skall komma i gångmed ekonomin, sysselsättningen och mycket annat.Tyvärr drabbar detta även områden som t.ex. jag slårvakt om och tycker är viktiga. Det drabbar praktiskttaget alla områden, t.ex. barnbidragen och sjukför-säkringen.Att man så att säga friköper en del av samhällsli-vet är kanske litet tvivelaktigt. Jag tror att allmänhetenhar litet svårt att förstå varför en del skall sparamycket och en del inte behöver spara en enda krona.Anf. 187 () replikHerr talman! talar om mer samarbetemed arbetsförmedlingen. Det innebär egentligen inteförslaget. Förslaget innebär ju att Folkbildningsrådetskulle förlora som man kanfördela till folkhögskolorna och studieförbunden.Tycker att det är bra för folkbild-ningen och dess mål att man inte själv får bestämmaöver sin verksamhet utifrån det behov som människorhar?Jag har ingenting emot ytterligare samarbete medarbetsförmedlingen, men det här är faktiskt en heltannan sak. Först och främst försvinner pengar. Detblir alltså mindre pengar till vuxenutbildningen ochfolkbildningen. Inga pengar förs över till . Det är en ren minskning av resurser till dearbetslösa.Visst måste det påverka folkhögskolor och studie-förbund om de resurser som går ut direkt frånFolkbildningsrådet skulle försvinna?Lars säger också att man måste spara.Visst måste man det. Det är självklart . Det görvi ju på de flesta områden. Men finns så mångaarbetslösa, och vi vet att de som har sämst utbildningdrabbas först av arbetslöshet. De är minst motiveradeatt delta i utbildning och kulturarbete. Vi vet attfolkbildningen är bäst på att få med dem som harsämst utbildning. Man skall satsa i dessa tider just föratt dessa människor skall använda sin arbetslöshetstidtill att delta i både utbildning och bildningsverksam-het.I det långa loppet kan det bli mycket dyrt att sparaunder tider av arbetslöshet. Det är bättre att aktivtdelta i utbildning och folkbildning än att vara passiv.Jag håller med om att man inte skall slösa med peng-ar, men det kan bli dyrt att spara på folkbildningen idessa tider.Anf. 188 ()Herr talman! Folkbildningens roll när det gäller atthöja bildningsnivån i det svenska samhället kan intevärderas nog högt. Det har sagts många vack-ra ord om folkbildningens roll. Jag kanske kommer attgöra en del upprepningar, eftersom jag faktiskt tyckeratt det här är viktigt.Jag använder medvetet uttrycket bildning, efter-som bildning och utbildning inte är riktigt samma sak.Ellen sade en gång: Bildning är det du har kvarnär du glömt allt du lärt.Det handlar alltså om allmänbildning, och mankanske kan säga att det handlar om att höja männi-skans andliga nivå. Men folkbildningens roll när detgäller att höja utbildningsnivån är också stor. Ingen-ting har som studiecirkeln gett människor som inte harhaft förmånen att delta i högre studier en chans atthöja sin utbildningsnivå, att lära sig någonting omaktuella frågor och ämnen och att tillsammans medandra få diskutera viktiga frågor.Folkbildningen växte fram som ett medel i kam-pen om att erövra de demokratiska rättigheterna. Ettaktivt folkbildningsarbete har breddat vägen för de-mokratiskt inflytande. Man kan utan överdrift säga attfolkrörelserna och bildningsrörelserna har gått hand ihand med utvecklingen av det demokratiska samhäl-let.Från början rörde det sig främst om allmänbild-ning och kunskap om medborgerliga rättigheter. Se-dan har folkbildningen förändrats i takt med det övri-ga samhället. Bildningsförbunden har med sin flexi-bilitet och den kompetens som man har byggt uppunder mycket stora möjligheter att mötanya utbildningsbehov. Vi kan nämna den stora sats-ningen på engelska , alla energicirklarinför folkomröstningen om kärnkraft och inte minststorsatsningen inför EU-omröstningen. Det är noginget folk som har varit så väl utbildat inför sådanahär stora och avgörande frågor.Den nya inriktningen av skogsbruket med ökat an-svar för den enskilde hade aldrig fått det stora ge-nomslaget utan den stora studiecirkelkampanjen.Listan kan göras mycket lång.