prot · GI0991 · 1995-04-20 00:00:00 — Det är vägar som bär fram råvarantill skogsindustrins 70 miljarder i exportin-komster till landet. Det är vägar som gör deviser som"Hela skall leva!" möjliga.Den här ryggraden i landsbygdens infrastrukturstår naturligtvis inte inför något samman-brott om mot allt förnuft beslutar som vikan befara . De vägföreningar och samfällighe-ter som med stort ansvar sköter de här vägarna medstöd av statliga pengar lägger naturligtvis inte nerverksamheten och flyttar. De kämpar säkert vidare,men med mycket mindre möjligheter att fullgöra sinauppgifter på ett fullgott sätt. Därför vill jag än en gånghoppas att det ligger något i det antydde,att detta är ett undantag som vi skall reparera redannästa gång har anledning att behandla dehär frågorna.Skulle man inte göra det ligger en stor skada idetta i det längre perspektivet. Det skulle naturligtvisvara en oerhört allvarlig urholkning och degenereringav ett mycket viktigt vägkapital som skulle ske. Kost-naderna skulle långsiktigt växa när man tvingas sättain allt större reparationer och underhållsåtgärder omnågra år. Det skulle alltså vara samma princip som vitillämpar med statsskuld och miljöskuld, det är barnenoch barnbarnen som får ta över.I det här sammanhanget måste jag också kommen-tera litet grand att gång på gång tarreplik och säger saker som om hadeanslagit mer pengar till enskilda vägar. Den moderatareservationen bygger ju på att man skulle få merpengar genom bifall till en tidigare reservation. Detvet naturligtvis att kammaren inte kom-mer att göra. Gång på gång talar hon ändå som ommoderaterna hade mer pengar. Men det har man inte,utan man går i praktiken på utskottsmajoritetens för-slag.Jag vet inte om har någon kontaktmed gräsrötterna hemma i . I så fallskulle hon kunna lyssna på vad t.ex. LRF:s förbunds-stämma i har sagt, att just -hemlän - är det län i som drab-bats hårdast eftersom man har det längsta samman-tagna vägnätet. Till de riktigt stora förlorarna hör bl.a.skogsindustrin i det här länet, viktigasteexportnäring. Den brukar ligga varmt omhjärtat. Då borde man förstå att det är olyckligt att såhär sker. Jag föreslår därför att anslutersig till reservation 18, reservation, där vilyfter upp detta till en rimligare nivå.Paradoxen med att skära ned så här dramatiskt påde enskilda vägarna blir fulländad om man tänker påatt vi då rycker undan mycket av förutsättningarna föratt leva och verka samt ha en fungerande infrastrukturpå landsbygden, som samhället faktisktlägger ner åtskilligt med pengar på att bygga ut dedigitala elektroniska vägarna över hela vårt land, inteminst för att skapa likvärdiga förutsättningar för attkommunicera via data, telefax osv. är problemetatt timmertransporter, mjölkbilar och hemtjänstfordoninte kan köra på de elektroniska vägarna. De behöverockså fysiska vägar.Nej, fru talman, jag föreslår att socialdemokrater-na, som har visat ett bety-dande mått av förnuft när det gäller uppgörelsen medCentern, tar sitt förnuft till fånga även i den här fråganoch förenar sig med oss kring reservation 18. Varförlåta förnuftet vänta ett eller annat år, när det kan fågenomslag i omröstningen?Jag yrkar alltså bifall till reservationerna 11, 13och 18 i likhet med vad har gjort.Anf. 225 () replikFru talman! Jag lyssnade med intresse på SvenBergströms anförande och kunde hålla med om detallra mesta. Jag läste också hans debattartikel i i går, vilken jag tyckte var mycket bra.Men han sade en del saker som jag inte tyckte såmycket om och som dessutom inte stämmer, tyckerjag.Ert yrkande och er reservation är väl ungefär likamycket värd som vår, eftersom inte heller er kommeratt vinna bifall i kammaren. Det påståendet att vi intelägger ytterligare pengar till enskilda vägar stämmerinte.Sedan säger att vi har möjlighetenatt rösta på reservation. Javisst, det har vi.Men den kan inte vi finansiera, lika litet som jag tyck-er att kan ta ansvar tillsammans med Social-demokraterna för saneringen av ekonomi,om ni vidhåller er reservation.Däremot är jag helt på det klara med att en halveringligger i beslutet. Men jag är också övertygad om attde enskilda vägarna kommer att skötas under detta år.Det finns ingen som vill att de skall försämras, att deskall stängas eller att de skall var oframkomliga. An-tingen måste ni då komma fram till en överenskom-melse med Socialdemokraterna om hur den skallfinansieras för att inte försämra statsbudgeten, ellerockså måste ni rösta med majoriteten . An-nars tycker inte jag att ni är trovärdiga.Anf. 226 () replikFru talman! Skillnaden mellan oss och Moderater-na är att inte vi har villkorat vår reservation, utan denhänger samman med andra reservationer där vi före-slår minskningar i nybyggnadsverksamheten för att istället lägga pengarna på enskilda vägar. Det hängerihop i ett sammanhang och är icke villkorat. Därför ärdet mer trovärdigt.Jag föreslår att gör som jag tidigaresade, biter huvudet av skam och stöder reservation nr18 tillsammans med och gärna också medSocialdemokraterna, om de kan ta sitt förnuft tillfånga då voteringen genomförs.Anf. 227 () replikFru talman! Jag vill säga till attinte ens reservation om neddragning avinvesteringsmedlen kommer att vinna gehör i dennakammare. Således blir inte er reservation nr 18 mertrovärdig än vår reservation nr 17.Anf. 228 () replikFru talman! Vi har inte villkorat våra reservatio-ner, utan de hänger samman till skillnad från Modera-ternas, där man uttryckligen skriver att de under förut-sättning av bifall till tidigare reservation yrkar bifalltill sin reservation om att 200 miljoner mer skall gåtill de enskilda vägarna.Men man vet redan nu att det inte kommer att fun-gera.Anf. 229 BO () replikFru talman! För säkerhets skull vill jag gärna läsaupp vad jag sade i mitt första inlägg, så det inte skallråda något missförstånd: På kort sikt måste vi tyvärrgenomföra dessa svåra neddragningar. Jag vet inte,men jag tror utan att lova att det kommeratt krävas mera pengar.Exakt så sade jag, och det står jag för.Om man gör en analys kan man inte redan nu talaom både hur mycket pengar det är fråga om och omman skall kommunalisera eller inte, och då menar jagatt det är meningslöst att göra en sådan.Vi menar allvar med att vi skall titta på medlenoch om det är rätt att kommunalisera eller om vägnä-ten fortfarande skall ligga kvar i . Det är judärför vi gör analysen.Slutligen vill jag bara säga till ,som säger att det talas litet om investeringarna, att jaghar försökt berätta att förra och förrförraåret genomförde vi ett stort arbete där vi diskuteradedessa stora investeringar. Vi bestämde oss då för enplan för hur detta skulle genomföras och hur detskulle finansieras. Därför finns det mest an-ledning att diskutera avvikelserna, vilket kanske äranledningen till att dessa frågor inte har setts som såstora som de egentligen hade varit värda.Anf. 230 () replikFru talman! Vi skall inte tvista om tolkningen avord i tidigare inlägg.Han säger att han tror att det kommeratt behövas mera pengar. Redan dagen hörju till framtiden. då vi skall disku-tera denna fråga igen finns det naturligtvis möjlighetatt göra en omprövning. Jag hoppas att det liggernågot i det som inte bara utan också InesUusmann, och andra har sagt, att dettaär ett olyckligt undantag som skall repareras i framti-den.Anf. 231 PER ()Fru talman! Biltrafiken får inte totalt öka, om viskall klara oförändrade utsläpp av koldioxid år 2000jämfört med 1990.I är biltrafiken orsak till en tredjedel avkoldioxidutsläppen, och när det gäller kväveoxidersläpps det ut betydligt mer än vad naturen tål. Bordeinte detta räcka?För framtidens skull måste vi nu rikta in oss påbåde bränsleväxling och trafikslagsväxling. I Bohus-län passar särskilt satsningarna på järnväg och kust-sjöfart.Motorvägsbygget från till Forshälla,strax söder om , är mer än tillräckligt. Bio-toper med unik fauna och flora har körts över ellerskärmats av utan fortsatt möjlighet att överleva påsina egna villkor. En motorväg med sin extra breddoch hårda landskapsklyvning förändrar naturens för-utsättningar radikalt. Vi bör särskilt ha i minnet attområdet inom triangeln Göteborg-Trollhättan-Lysekil har utnämnts till katastrofområde för miljön.Här hotar faktiskt ett ekologiskt sammanbrott.Hur var det med agenda 21, och vem är det somtar ansvaret?Vid tycks man inte vara särskilt intres-serad av naturen med på lång sikt våra egna framtidalivsförutsättningar. I sin rapport om det nu aktuellavägavsnittet med bro över Sunningesund behandlarinte det riksintressanta området somett reellt värde. Här har den 12 000-åriga inlandsisengivit upphov till en mäktig islandsavlagring. Forma-tionen räknas som en unik kvartärgeologisk sevärdhet,även internationellt. Havsområdena i Sunningesund äri dag värdefulla rast- och födoplaster för sjöfågel ochsamtidigt lekområden och viktig barnkammare förfisk. Varför vågar man inte värdera detta?I stället talar man om samhällsnytta i form av res-tidsförkortning, för att inte tala om faktorn körkom-fort, dvs. betalningsviljan att åka på en belagd jämnväg i stället för på en grusväg, värderad till sju kronori timmen.En annan samhällsnytta är minskade kostnader förtrafikolyckor. Javisst, men vad jämför man med? Inteär det med en utbyggd järnvägstrafik och kustsjöfartoch en förbättrad resterande E 6 till 13-metersvägmed plankorsningar m.m. som härnämnde.I somras cyklade jag själv med cykelvagn på E 6genom , där cykling var tillåten. Jag kundedå konstatera att cyklister knappast längre räknas somtrafikanter. Vägen behöver breddas och förbättras påsina ställen. Men från det till att bygga en motorväg ärdet himlar, om jag får uttrycka mig så.Fru talman! Ett glädjande tecken är att regeringennu tvekar när det gäller en fortsättning av sommotorväg. Förhoppningsvis innebär detta att motor-vägen har nått sitt slut just söder om fick nämligen bakläxa på sin utredning omE 6 och har kommit igen . Men det är oer-hört svårt att förstå ekonomin och talet om samhäll-snyttan, då vägsträckor och kostnadskalkyler blandasihop. Rapporten förutsätter en Sunningeled, och en-skilda etapper i värderas inte alls,trots en direkt begäran av regeringen om detta.Det går inte, hur väl man än vill, att skapa s.k.samhällsnytta av en stor, växande miljöskuld. ligger, särskilt motorvägar.Bohuslän är ett kuperat, vackert och utsatt land-skap. Att lägga en stor, nästan linjär motorväg som ensmutsig, klyvande barriär är att våldföra sig på land-skapets identitet och dess överlevnadskapacitet.Delsträckan över Sunningesund står i skarp konfliktmed den lokala befolkningen och med geologiska ochbiologiska värden. Enbart risken att dessa värden gårförlorade borde räcka för att förhindra planerna. Hurvar det med försiktighetsprincipen från överenskom-melsen i , undrar jag. Hur skall vi realisera dethållbara kretsloppssamhället med hjälp av motorvä-gar? Alternativ finns.Från Lerbo, där vägen just nu är stoppad, kan vä-gen i stället anslutas direkt till , nuva-rande E 6-sträckning, med en 13-metersväg och endelvis tunnelgenomfart i , som Miljöpartiethar föreslagit. En sådan lösning tillsammans medsatsningen på en utbyggd järnvägs- och kustsjöfart-skapacitet spar inte bara pengar utan innebärockså att vi tar det framtida miljöansvar som vi ärskyldiga att ta.Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall till re-servation 7 i betänkandet.Anf. 232 ()Fru talman! Jag har begärt ordet med anledning avatt jag har två motioner med i detta betänkande. Detär dels en motion om bidragsgivning till enskildavägar, dels en motion om E 20:s roll för Skaraborgslän.Först till förslaget om kraftigt minskade anslag tillenskilda vägar . Jag är mycket förvånad över att intefler partier motsätter sig detta förslag som verkligendrabbar många människor i hela vårt avlånga land.Bara i mitt län, , finns det närmare1 200 vägsamfälligheter med ca 25 000 fastigheterutefter dessa enskilda vägar.Alla partier säger sig stå bakom devisen HelaSverige ska leva. Men hur levande blir en bygd, omdet som aviseras blir verklighet? Om bidraget tillenskilda vägar så kraftigt skärs ner, är risken stor inte kommer att ha råd att underhålla alla enskil-da vägar. Följden kan bli att många vägar kan kommaatt stängas av för allmänheten.Vi är alla beroende av väl fungerande vägnät. Att,som föreslås, lägga över ytterligare kostnader påfastighetsägare som bor utefter enskilda vägar ärverkligen främmande för oss i . Alla dessabetalar ju också bilskatt och skatt på bensin som juskall finansiera dessa kostnader. Det måste vara rik-tigt att ett vägnät som är öppet för allmän trafik ochkan utnyttjas av allmänheten också i fortsättningen tillstor del skall finansieras via statsbidrag.Centralt har Hela ska le-va inlett ett arbete tillsammans med för attutveckla möjligheter för lokala föreningar och männi-skor att i samverkan med kunna upprustaoch underhålla det lokala allmänna vägnätet. Att idenna situation besluta om en så kraftig nedskärningav anslaget till enskilda vägar är att ge totalt felaktigasignaler till alla de människor som lokalt arbetar försin hembygds vägnät.Därför, fru talman, yrkar jag bifall till reservationnr 18 och hoppas verkligen att bifallerdenna reservation.Från enskilda vägar över till vår kanske mest trafi-kerade väg i , E 20, som har en avgö-rande betydelse för framtid. Den är delsden viktigaste förbindelselänken mellan och . Men den harockså mycket stor betydelse för den regionala trafikenoch för näringslivet i . Det är därför avutomordentlig betydelse att den roll som E 20 har fördet nationella vägnätet, som den viktigaste förbindel-sen mellan och , hävdas genomnödvändiga framtidsinvesteringar. Detta har bl.a.också kommit till uttryck genom tidigareuttalade långsiktiga målsättningar.Om det nationella vägnätets långsiktiga standardför förbindelsen mellan och Stockholmskall vara en väg är det angeläget attE 20:s breddning och upprustning nu prioriteras.Detta måste ske inom ramen för nuvarande tioårigaprogram för förstärkningar av infrastrukturen i Sveri-ge.Fru talman! Med hänvisning till vad som harskrivits om E 20 i betänkandet har jag inget yrkandevad gäller denna motion, utan jag får på annat sättbevaka denna fråga.Anf. 233 ()Fru talman! Mitt anförande skall ses som en pro-test mot den brutala behandling som riksdagsmajorite-ten avser att utöva mot de människor som bor efter deenskilda vägarna. Vi vet att det är ont om pengar iSverige, att vi inte har hur mycket pengar som helst.Men det är också en utopi att tro att de människorsom bor långt därute längs de här små vägarna skallkunna rehabilitera den svenska ekonomin. Det är ensak vi måste hjälpa till med efter förmåga allihop. Detskall inte ske på det här sättet.Man har här talat om att det är en halvering avstödet till enskilda vägar. Ja, så kan man se på det.Hälften av de pengar som fanns för en 12-månadersperiod skall nu användas . Så ipraktiken är det en nerprutning . Enligt vadsom står i budgeten blir det inte kvar.Det här är alltså en mycket brutal hantering av demänniskor som redan har det litet besvärligare än deflesta andra av oss som bor efter en väg som någonsköter åt oss.Här skall nu analyseras vad som behöver göras,hur mycket pengar man behöver. Det är visserligen enreträtt, och den är nyttig, den är bra, den är välkom-men. Men det räcker inte. Det hade varit rimligare attanalysera något annat. Jag tycker att det hade varitmycket bättre att pruta litet grand på byggandet avmotorvägar och låta pengarna till de här små vägarnavara. Så kunde vi i stället ha ana-lyserat behovet av motorvägar.Nej, fru talman, vi behöver de här pengarna till deenskilda vägarna för att de skall fungera också i fram-tiden.Jag har inget annat yrkande än det som SivertCarlsson redan har fört fram.Anf. 234 ()Fru talman! I motionen om den nya motorvägen med förbifart vid , som ligger i nord-västra , har jag speciellt framhållit strövområde-saspekten, dvs. det är fråga om områden som utnyttjasofta och av många människor runt. Denlokala miljögrupp som har vänt sig till mig har påpe-kat detta speciellt och menar också att man kan byggaut den befintliga vägen i stället för att bygga en ny dyrmotorvägssträcka.Det finns på det lokala planet en övertro på ochhelt orealistiska förhoppningar om att bara trafikut-skottet och sedan får upp ögonen för vadman menar är en felaktig planering eller ett ofull-ständigt beslutsunderlag i samband med vägbyggenkommer det att rättas till. Jag tror att det är därför såmånga riksdagsmän väcker motioner om lokalavägsträckor.Utskottet avstyrker regelmässigt och summarisktmotionsyrkanden av det angivna slaget, står det ibetänkandet. Men det står också:År 1993 fastställde också ett stamvägs-nät och beslutade i samband därmed om en långsiktigplaneringsram för stamvägsnätets byggnad. Riksdagenspelar sålunda en central roll i vägplaneringsproces-sen.Vägverket har ett schema för miljökonsekvensbe-skrivningar som jag tycker borde vara ett obligatori-um i all svensk vägplaneringsprocess.Ett vägbygge kan också få stora sociala konsek-venser. Då tänker jag inte bara på hus i närheten avvägen eller i vägen för vägen eller bullerproblem, somju är påtagliga och märks. Jag tänker på lokalbefolk-ning som mister ett rekreationsområde och på turistensom inte längre kommer fram dit därför att utflykts-målet skärs av en motorväg.Det finns inga sociala konsekvensanalyser här,men jag menar att sådana behövs. Är detta inget somborde finnas med i den svenska centrala vägplane-ringsprocessen, där , som det står i betän-kandet, spelar en så viktig roll?Vägverket har gjort en fördjupad vägutredning omE 4:an i . Det är en bra utredning, medlättläst information och mycket fina och överskådligakartor. Här är några spridda referat ur utredningen:Sammantaget gör detta att landskapet inom utred-ningskorridorerna i stort sett kan betraktas som oex-ploaterat. En dragning av en ny motorväg genom dettalandskap leder därför ofrånkomligen till konflikter,främst med friluftslivet.Bevarandeintressena är också uttalade för olikadelar av både natur- och kulturlandskapet, inte minst ianslutning till . Detta påverkar avlänsstyrelsen och Riksantikvarien skyddsklassad na-tur- och kulturmiljö. Bullervärdena på sjön överstigergällande riktvärden för buller i friluftsområdet.Den som läser detta tycker givetvis att det är tungainvändningar. Jag tror att mycket skulle vara vunnet -och talar jag generellt - om planerade vägbyggenoch projekterandet av dem gjordes efter vissa riktlin-jer som var gemensamma i hela landet, och i kon-sekvensanalyserna, som givetvis skall göras före pla-nerandet, skall man lyfta fram hänsyn till både miljöoch människor, så att lokala befolkningsgrupper avolika slag inte känner sig övergivna och överkörda,som de nu ofta gör.Jag vill slutligen yrka bifall till reservation 7.Anf. 235 ()Fru talman! Det första man tänker på när man höruttrycket enskilda vägar är väl knappast färjor. Likvälär det så att ett antal viktiga färjeleder till öar i insjöaroch utmed våra kuster är enskilda vägar medfinansiering från anslaget Enskilda vägar. Det är oftatillfälligheter eller historiska skäl som gör att vissafärjeleder är enskild väg medan andra är allmän vägmed vägverksfärjor.Jag har i min motion T347 tagit upp det problemsom har uppstått för en av dessa färjeleder, den mel-lan och . När nu stora besparingargörs på det här anslaget skapas väldiga bekymmer förden långsiktiga finansieringen av den här färjeleden.Den är , och den är unik på det sättetatt det är en enskild väg som sammanbinder det all-männa vägnätet på Grännasidan med det allmännavägnätet på . Det enda sättet att ta sig från endel av det allmänna vägnätet till det andra är alltså attutnyttja en enskild väg.Om man nu skulle genomföra de besparingar somregeringen har föreslagit innebär det alltså orimlighe-ter för den här leden. Jag har i motionen redovisatkonsekvenserna när det gäller avgifter, som finns . Dessa avgifter har redan slagit i taket. Det kanheller inte anses rimligt att en kommun, i det här falletJönköpings kommun, skall ta över det ekonomiskaansvaret för en färjeled som egentligen är en bit avdet allmänna vägnätet.Samtidigt som det här problemet uppstår för öbe-folkningar litet här och var utmed våra kuster ochinsjöar, pågår arbetet med att utarbeta ett skär-gårdsprogram inom ramen för 5 B-stöden, vilkethandlar om att utveckla de här öarna. Det är bara attkonstatera att utan fungerande kommunikationer falleri stort sett alla de här satsningarna platt till marken.Nu har utskottet i betänkandet varit vänligt nog attskriva in att man i den analys som skall genomförasskall ta särskild hänsyn till den färjetrafik som omfat-tas av anslaget, och det är mycket bra. Frågan är vadformuleringen innebär i praktiken.Jag skulle egentligen vilja ställa ett par frågor tillBo Nilsson, som jag ser nu har återkommit till kam-maren. Frågan är hur man skall tolka den här formu-leringen. Menar man att i sin framtidafördelning skall kunna fortsätta att ge ett högre bidragtill de här lederna, eller tänker man sig att en del av dehär färjelederna skall föras över till det allmännavägnätet för att på det sättet inte längre omfattas avdet här anslaget?Problemet är att det här analysarbetet inte blirklart förrän , men besparingen träder ikraft . Här handlar det inte om vägunderhåll,där man så att säga kan skjuta på olika åtgärder, utandet handlar om driftskostnader. Därför blir problemenakuta för de huvudmän som finns för de här färjele-derna och för färjeleden mellan och Visingsö.Man måste på något sätt få en signal om vad somskall hända med statsbidraget till de här lederna, ef-tersom det är pengar som tickar ut frånden . Det skulle vara bra att från utskottsmajori-teten få veta vad man tänker sig göra i det här analy-sarbetet, när man nu tar med färjorna där. Det beske-det behöver de huvudmän som är ansvariga fördessa färjeleder.Anf. 236 ()Fru talman! har med anledningav det som står under rubriken i budget-propositionen väckt fyra motioner. Ingen av de mo-tionerna har fått någon särskilt positiv behandling.För det första handlar det om vikten av att bolagi-seringen av , somtidigare beslutats av , ligger fast. Det inne-bär att bolagiseringen skall ske den 1 januari 1996.Härigenom når man den säkraste garantin för att beställarkompetens skall kunna utvecklas iden takt som är önskvärd. En viss otydlighet angåendetidpunkten kan spåras i propositionen. Därför yrkar vibifall till reservation nr 1.För det andra tar vi upp problemet med det slent-rianmässiga saltandet av våra vägar. Utöver en mini-mering av vägsaltning måste naturligtvis nya möjlig-heter prövas, t.ex. utbyte av saltet mot någon kalkfö-rening. Vi trycker också på behovet av att få en hel-täckande bild av de konsekvenser en fortsatt saltninghar på den totala miljön. Vi måste bättre utreda sam-bandet mellan saltanvändningen och bilkemikaliean-vändningen, saltets eventuella effekter på oljeavskil-jarnas funktion vid våra bilvårdsanläggningar, m.m.Om det här säger utskottet ingenting. Jag yrkar bifalltill reservation nr 19.För det tredje belyser vi tillsammans med fleraandra partier hur hanterar utbyggnaden i . Det som skulle bli en förbifarthar blivit en ny genomfart, just därför att Vägverkettillsammans med kommunen är ovillig att på allvarpröva alternativa dragningar.Här kunde vi höra kommunikationsminis-tern i sitt anförande nämna behovet av förbifarterutanför tätorter som en möjlighet när det gäller justtrafiksäkerheten. Hon talade också om en dialog medalla berörda parter. Det har man helt förbisett när detgäller hanteringen av förbifarten i . Dethandlar här om hur beslut om miljökon-sekvensbeskrivningar och nivåer på buller praktiserasi verkligheten.Jag har full förståelse för att vi här i intekan detaljstyra byggandet av vägar i landet. Självfalletmåste vår uppgift vara att fastställa de övergripandemålen och den allmänna inriktningen. Men iblandhanteras dessa frågor så nonchalant av de lokala aktö-rerna att allmänheten känner sig totalt överkörd.