prot · GI0960 · 1995-02-14 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:60Tisdagen den 14 februariKl. 14.00 16.16Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 7 och 8 februari.2 § Anmälan om kompletteringsval till krigsde-legationenTalmannen meddelade att liberalernasriksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans an-mält som ledamot i krigsdelegationenefter förklarade vald tillledamot i krigsdelegationenEva ()3 § Meddelande om svar på interpellationTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 1994/95:51Till riksdagenBeträffande interpellation 1994/95:51 av SvenBergström (c), utbyggnad av och Ostkustbanan,får jag meddela att jag inte kan besvara denna inomföreskrivna . Skälet härtill är att en debatt-dag som passar både interpellanten och mig inte ståttatt finna under denna tidsperiod.Jag kommer att besvara interpellationen den 23februari.Stockholm den 9 februari 1995Ines Uusmann4 § Svar på fråga 1994/95:248 om rättshjälpsla-gen och biträdesbytenAnf. 1 Justitieminister ()Herr talman! har frågat mig omRättshjälpsutredningen kommer att se över tillämp-ningen av reglerna om biträdesbyten.Rättshjälpsutredningen har i uppdrag att bl.a. seöver reglerna om ersättning till offentliga försvarare,biträden enligt rättshjälpslagen och andra biträdensom får ersättning av allmänna medel. Syftet är attåstadkomma en förbättrad kostnadskontroll. Utred-ningen skall också se över villkoren för och omfatt-ningen av rättshjälpen och föreslå förändringar somkan leda till ökad effektivitet och kostnadsbesparingarsamt till att rättshjälpsresurserna koncentreras till deområden där de bäst behövs. Frågor om byten avbiträden enligt rättshjälpslagen ligger inom ramen förutredningens uppdrag.De exempel som nämner i sin frå-ga rör, som jag uppfattar det, byte av offentliga för-svarare. De här frågorna regleras i rättegångsbalkenoch är inte något som i förstahand har fått i uppdrag att syssla med. Jag räknardärför inte med att utredningen kommer att lämnanågra förslag i den delen.Jag vill poängtera att en misstänkt endast har rättatt byta offentlig försvarare om det finns giltiga skälför det och att det är domstolen som beslutar om attett byte skall tillåtas. Några exempel på vad som irättspraxis har ansetts vara giltiga skäl för ett byte ärbrist i den tilltalades förtroende för sin offentligeförsvarare i fall där han riskerar ett långt frihetsberö-vande eller då det är fråga om brott där försvaretförutsätter ett mycket nära förtroende mellan dentilltalade och hans försvarare, vilket kan vara fallet imål om sexuella övergrepp mot barn. Det är möjligtatt reglerna om försvararbyte tillämpas mer generöstnu än tidigare och att det kan finnas skäl att stramaupp dem.Jag tycker att det finns skäl att undersöka inte barahur reglerna om försvararbyte tillämpas, utan ävenhur reglerna om offentliga försvarare generellt tilläm-pas. Nya regler som innebar en inskränkning av rättentill offentlig försvarare infördes den 1 januari 1984och utvärderades av 1988. I en upp-följning av utvärderingen som gjordes 1992 kundeverket konstatera att andelen tilltalade med offentligaförsvarare successivt ökat ochatt andelen vid tiden för uppföljningen låg på sammanivå som när reglerna skärptes. Jag har för avsikt attföreslå regeringen att ge i uppdrag attundersöka om andelen offentliga försvar har fortsattatt öka . I det sammanhangetbör också undersökas hur bestämmelserna om försva-rarbyten fungerar och om tillämpningen av dem harförändrats under senare år.Jag kommer att ta ställning till vad som skall görasi belysning av det resultat undersökningen ger. Derättssäkerhetskrav som gör sig gällande i en brott-målsprocess måste naturligtvis beaktas i det arbetet.Det gäller särskilt de krav som Europakonventionenom de mänskliga rättigheterna ställer. Jag vill motbakgrund av hur har formulerat sinfråga framhålla att en översyn av reglerna om offent-liga försvarare och försvararbyten inte kan eller bör tasikte på vissa, högst exceptionella, fall.Anf. 2 ()Herr talman! Jag tackar justitieministern för sva-ret, av vilket det framgår att frågan om byten av biträ-den ligger inom utredningens uppdrag. Utredningenhar ju väldigt vida direktiv. Den skall bl.a. se över hurvarje rättshjälpskrona används på bästa sätt.Även om inte i första handskall titta på biträdesbyten, är det viktigt att man görjust detta, eftersom den frågan debatteras så livligt imedierna.Jag tog upp två exceptionella brottmålsfall i minfråga. Det gäller först lasermannen, som har avverkaten rad erkänt skickliga advokater. Detta med bytenskall ju tillämpas väldigt restriktivt, främst av kost-nadsskäl.Jag är ledamot av . Vi tilläm-par rättshjälpslagen mycket restriktivt när det gällerbiträdesbyten. De som beslutar inom domstolar harsäkert samma uppfattning. Men Rättshjälpsutredning-en skulle kunna ge svar på om så är fallet. Om bytenbeviljas generösare än vad man har tänkt sig, får manväl undersöka om det går att få till stånd en åtstram-ning utan att rättssäkerheten försämras.När det sedan gäller det andra fallet tycker jag attdet är synnerligen märkligt att ett vänskapsförhållandeskall vara skäl för att klienten skall få byta försvarare.Nu vet jag inte om han beviljas byte, men borde se över vad som skall utgöraskäl för byte och vad advokater skall få betalt för.Visst skall en advokat kunna bytas ut om han inte ärobjektiv, men då skall han inte ha inklusivemoms i betalning för att bygga upp en vän-skap som den åtalade ser som ett hinder och som enbelastning i den rättsliga angelägenheten.Jag är nöjd med svaret. Jag ser ju att det arbetasmed frågan, vilket jag tror är helt nödvändigt just medtanke på tilliten till vårt rättsväsende.Jag har inga ytterligare frågor.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1994/95:278 om bristen påkriminalvårdsplatser m.m.Anf. 3 Justitieminister ()Herr talman! har, mot bakgrundav besparingskraven på kriminalvårdens område,frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för atteliminera överbeläggning vid häkten och anstalter ochför att undvika stora kostnadsökningar inom andramyndigheter.Mot bakgrund av det mycket allvarliga läget isamhällsekonomin har regeringen budget-proposition föreslagit stora besparingar i den statligaverksamheten. Kraven på besparingar omfattar givet-vis även kriminalvården.Jag vet att det inom nu på-går ett omfattande planeringsarbete som syftar till attanpassa verksamheten till föreslagna och tidigarebeslutade besparingskrav. En målsättning i detta arbe-te skall naturligtvis vara att försöka få till stånd en såeffektiv kriminalvård som möjligt. Detta kan t.ex.innebära en utbyggnad av platser med lägre dygns-kostnad som dyrare platser läggs ned.Jag vill här också nämna att utbyggnaden för attanpassa antalet platser vid häkten och anstalter till enförväntad ökning av behoven fortsätter. Under detsenaste halvåret har beläggningen vid häktena minskatoch uppgår till i genomsnitt ca 85 %.Det är regeringen som beslutar om inrättande re-spektive nedläggning av anstalter och häkten. Någraförslag i detta avseende med anledning av de före-slagna besparingskraven har ännu inte lämnats avKriminalvårdsstyrelsen. Jag vill dock understryka atteventuella förslag kommer att bedömas av regeringeni ett helhetsperspektiv tillsammans med andra föränd-ringar inom kriminalvården. I denna bedömningkommer regeringen att fästa stor vikt vid Kriminal-vårdsstyrelsens uppfattning om hur en effektiv krimi-nalvård kan bedrivas. Även eventuella effekter inomandra myndighetsområden kommer att vägas in.Anf. 4 ()Herr talman! Jag vill först tacka justitieministerFreivalds för svaret. Jag är naturligtvis mycket med-veten om att stora besparingar görs och måste göras.Men vi inom Moderata samlingspartiet har sagt attjust kriminalvårdens och polisens område är avmycket stor vikt för samhället. De hör till de delarsom statsmakterna i första hand skall syssla med. Vihar företagit ganska långtgående omprioriteringar föratt kunna bibehålla den standard som vi anser behö-vas.Jag är naturligtvis på det klara med att man kangöra förändringar med billigare platser osv. Men jagär rädd för att kostnaderna ändå inte kommer attminska.Jag kan ta häktet i som exempel. Det är ettav de säkraste häktena i . Det har utnyttjasäven för säkerhetsriskhäktade ifrån andra delar avSverige. Häktet har ganska restaurerats. Manvill göra en förflyttning till kriminalvårdsanstal-ten. Vad det för med sig i form av högre kostnader förandra myndigheter är något som man i det snävabesparingsutrymmet inte har tagit med i beräkningen.Det medför t.ex. att ett stort antal transporter till-kommer. En stor personal skulle behövas för atttransportera gripna och häktade till rättegångar, tillförhör hos polisen och till tingsrätts- och hovrättsför-handlingar. Dessutom ställer man ifrån Byggnadssty-relsen mycket, mycket långtgående krav på säkerhetinom byggnader. Man skulle få mycket höga kostna-der.Jag ifrågasätter om detta är besparingar eller in-dragningar. Jag skulle gärna vilja höra hur justitiemi-nistern har tänkt handskas med dessa frågor.Anf. 5 Justitieminister ()Herr talman! Som jag sade i mitt svar bereds frå-gan inom . Det föreligger ännuinget svar från om vilka an-stalter respektive häkten man föreslår skall läggas ner.Det finns inte heller något förslag om vilka anstalteroch vilka häkten som skall komma till. När ett full-ständigt förslag föreligger från Kriminalvårdsstyrel-sen kommer regeringen att ta ställning till det.Vi kommer naturligtvis att tillmäta de bedömning-ar har gjort mycket stor bety-delse. Därtill kommer naturligtvis att regeringen ock-så har att ta ställning till vilka effekter en nedläggninghar på andra myndigheter och vilka kostnader det förmed sig. Det måste givetvis göras en totalbedömning.I viss utsträckning ingår det säkert i underlaget frånKriminalvårdsstyrelsen, men dessutom har regeringengivetvis att ta ställning till helheten.Anf. 6 ()Herr talman! Jag tackar särskilt för det senaste be-skedet. Jag är bränd efter många andra sådana härutredningar som man har genomfört snabbt för att påkort sikt spara pengar. Det har sedan visat sig attomflyttningarna har blivit dyrare än vad man hadetänkt. Det har kommit till många saker. Man har intesett helheten, eftersom man har haft för bråttom.Jag tar justitieministerns svar som intäkt för noggrant kommer att se över även de långsiktigaeffekterna och även de effekter som de här indrag-ningarna och omläggningarna kan få på andra myn-digheters kostnader samt att man skall se till helheten.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1994/95:283 om EU och pa-tent på bioteknikområdetAnf. 7 Justitieminister ()Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser att vidta för att tillse attEG:s direktiv om det rättsliga skyddet för biotekniskauppfinningar förhindrar patentering av djur ellermänniskor eller delar därav.Låt mig först säga följande. Utgångspunkten i pa-tenträtten är att skillnad inte skall göras mellan olikateknologier, och patent har beviljats för åtskilligabiotekniska uppfinningar. Gällande svensk rätt inne-håller inte något förbud mot patentering av uppfin-ningar som tagits fram med hjälp av mänskligt mate-rial. Djurraser kan enligt ett uttryckligt undantag ipatentlagen inte patenteras. Men Europeiska patent-verket har beviljat patent för genetiskt modifieradedjur. Verkets beslut är gällande också i Sverige.Den etiska gränsdragningen i lagstiftningen harhittills endast gjorts genom ett generellt förbud motpatent på uppfinningar vars utnyttjande skulle stridamot goda seder eller allmän ordning.Som svar på fråga vill jag förstoch främst säga att det går inte - och kommer inte attgå - att få patent på människor, djur eller kroppsdelar.Den som påträffar någon tidigare okänd substans ellergen i människors eller djurs kroppar gör därmed intenågon uppfinning utan en upptäckt. Redan på grundav detta är det uteslutet att få patent på sådant mate-rial, eftersom patent förutsätter en uppfinning.I den föreslagna texten till upprepasden övergripande etiska principen om att uppfinningarinte kan patenteras om användningen av dem står istrid med allmän moral. Men principen fylls också utmed mer preciserade bestämmelser. Bl.a. fastslås justatt delar av människokroppen - såsom gener, celleroch proteiner - i sitt naturliga tillstånd inte utgör pa-tenterbara uppfinningar. Däremot kan patent beviljaspå sådant material om det avlägsnats från kroppen ochdärefter modifieras på ett sådant sätt att det inte längrekan härledas till någon specifik individ. Användningav sådan teknik förekommer vid framställning avvissa läkemedel.Beträffande genteknik på djur slås fast att detmåste råda proportion mellan mål och medel för attpatent skall kunna komma i fråga. Om en viss processtillfogar ett djur ett lidande som inte är rimligt medhänsyn till den nytta som åstadkoms för människoreller djur, är metoden inte patenterbar.Det föreslagna direktivet innehåller alltså i sinslutliga utformning en stark betoning av de etiskaaspekterna. har också arbetet för att lyfta framdessa. Direktivet står nu i samklang med den svenskapatenträtten och öppnar inte några nya områden förpatenterbarhet. Tvärtom preciseras de etiska be-gränsningarna på ett sätt som möjligen kan föranledaen skärpning av svensk lagstiftning.Direktivets innehåll är alltså tillfredsställande ursvensk synvinkel. Det finns därför inte någon anled-ning att försöka förhindra att det antas.Anf. 8 ()Herr talman! Jag tackar justitieministern för sva-ret. Min utgångspunkt för den här frågan är förståelseför att patent inte passar in på hantering av biologisktmaterial. Generellt är det inte rimligt att kunna paten-tera någonting som kan reproducera sig självt. Det äruppenbart tvivelaktigt. Patentering är mer till för t.ex.skruvar och muttrar och inte för något så "mjukt" sombiologiskt material.Därför har diskussionen om möjligheten att paten-tera mänskligt material, djurmaterial och växtmaterialuppkommit. Man hade hoppats att den här kritiskainställningen skulle ha vunnit genomslag ordentligtnär nu EU förändrar sin inställning och antar nyadirektiv. Jag hade hoppats att skulle ha intagiten attityd som innebär att man skärper inte bara EU:slagstiftning utan också den egna.Jag tycker att det finns många oklarheter i justi-tieministerns svar. Jag är inte säker på att de nu ak-tuella EU-direktiven räcker. Jag tror att man måstebörja med att ställa frågan vad som menas medkroppsdel som enligt justitieministern inte kan paten-teras. Litet längre fram i svaret säger justitieministernatt celler numera kan patenteras om de avlägsnats urkroppen.Enligt min utgångspunkt är en människocell na-turligtvis en del av människan. Låt mig ställa en litetmera konkret fråga. Om man således lyfter ut enkönscell från en människa, gentekniskt förändrarcellen utanför människokroppen och förvarar cellenutanför kroppen utan att tala om vilken människa denkommer ifrån, skall en sådan modifierad könscellkunna patenteras enligt det nu aktuella förslaget?Anf. 9 Justitieminister ()Herr talman! Det är inte en del av kroppen ellerdet biologiska materialet som sådant som egentligenär föremål för patentering. Det är tekniken som haranvänds vid modifieringen. Såtillvida är det en fort-sättning på all annan teknik som man har kunnat pa-tentera tidigare.Den skillnad som föreligger här och som är såkänslig för många är att tekniken kan användas påbiologiskt material. Det är fortfarande tekniken, upp-finningen, bakom en ny metod som patenteras.Anf. 10 ()Herr talman! Jag trodde att det var på det sättet,men så sade inte justitieministern i sitt svar. Hon sademycket tydligt tvärtom, nämligen att patent däremotkan beviljas på sådant material. Det måste vara svårtatt översätta begreppet material med teknik.Justitieministern säger alltså att patent kan beviljaspå ett sådant material om det - det är uppenbarligeninte tal om teknik - avlägsnats från kroppen och där-efter modifierats på ett sådant sätt att det inte längrekan härledas till någon specifik individ. Ett sådantmaterial måste rimligen vara exempelvis en könscell,som kan lyftas ut från en individ och förändras.Vad jag är ute efter är naturligtvis att om det råderoklarhet eller om det aktuella EU-direktivet inte ärtillräckligt tydligt borde göra något åt det.Men det kan naturligtvis vara så att jag missuppfattarbegreppet material när justitieministern mycket tydligtsäger att patent beviljas på sådant material.Anf. 11 Justitieminister ()Herr talman! Patent beviljas på sådant materialsom har förändrats genom en teknik bakom vilken detfinns en uppfinning.Daléus tycker att borde agera mot direkti-vet. Varför har inte gjort det under den tidsom arbetet med det här direktivet har pågått. Åtmins-tone under senare halvan av 1994 hade enobservatörsroll, men även deltog idetta arbete.Sverige fick genom EG:s och för immaterialrättsliga frågor möjlighet attframföra sina synpunkter. Statsrådet att i EG/EFTA-gruppen skulle fram-hålla betydelsen av etiska aspekter och att förslagen iövrigt var godtagbara för , eftersom de i prin-cip stämmer överens med svensk patentlagstiftning.Den här ståndpunkten bereddes på tjänstemanna-nivån med representanter för andra departement, bl.a.Miljödepartementet, i vilket då varverksam, utan att någon erinran framfördes.Anf. 12 ()Herr talman! Det intressanta kan knappast vara attåterigen fråga varför saker har eller inte har häntunder den gångna regeringsperioden. Det intressantamåste ändå vara att reda ut hur nu agerar iEU-sammanhang.Jag tillhör den grupp människor som tyckte att detvar angeläget med ett EU-medlemskap, inte minstmot den bakgrunden att som medlem medkraft skulle kunna driva svenska ståndpunkter. Jagtror att det finns mycket att hämta i detta EU-direktiv,men jag menar att det finns oklarheter som borde varautredda. Det tycker jag också uppenbart har framgåttav justitieministerns svar. Man måste tydliggöra, ochman måste driva frågorna med en sådan attityd ocksåi EU att vi successivt kan förändra patentfrågorna irelation till biotekniska uppfinningar, så att det iframtiden inte blir möjligt att patentera det som vilitet fritt kan kalla liv.Anf. 13 Justitieminister ()Herr talman! frågar vad skall göranu när är medlem i EU. Mitt svar är, som jagtidigare angav, att direktivets innehåll är tillfredsstäl-lande ur svensk synvinkel. Det överensstämmer medsvensk patentlagstiftning. Eventuellt innebär det att vifår skärpa den. Det innebär att de etiska aspekternalyfts fram mycket noggrant. Därför finns det ingenanledning att försöka förhindra att direktivet antas.Det är mitt svar.Anf. 14 ()Herr talman! Jag förstår svaret men menar attäven den svenska patentlagstiftningen i det här hänse-endet har avsevärda brister. Det är fortfarande möjligtatt saker kan slinka igenom.Låt mig erinra om möjligheten att i utländska pa-tentsammanhang patentera den s.k. onkomusen, vilketgör att musen är patenterad också i ! Man kanta andra exempel som visar att det finns luckor i densvenska lagstiftningen. Därför, herr talman, vore detangeläget att vi i - men också numera i EU -tydligt drev sådana krav som jag tror att de allra flestaav oss uppfattar som etiskt riktiga principer.Det är litet defensivt att säga att nu gällandesvensk lagstiftning är si eller så. Vi borde ha vår ut-gångspunkt i möjligheterna att agera i . An-vänd EU-direktivet som en hävstång för att förändravår lagstiftning och andra länders lagstiftning på dethär området!Anf. 15 Justitieminister ()Herr talman! Det är exakt det vi har gjort, LennartDaléus. Det är svårt att föra en diskussion som skallföreställa konkret när inte talar om annat änavsevärda brister och luckor i svensk lagstiftning.Vilka är bristerna och luckorna?Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1994/95:285 om åtgärder motförsäkringsbedrägerierAnf. 16 Justitieminister ()Herr talman! har frågat mig vil-ka åtgärder jag kan tänka mig för att hindra försäk-ringsbedrägerier. Såsom bakgrund till sin fråga harBirgit bl.a. uppgett att man misstänker attnågra sätter i system att utverka stora skadeersättning-ar från olika försäkringsbolag, uppskattningsvis tremiljarder , samt att man från försäkringsbolags-håll har krävt att få tillgång till gemensamma registerför att förhindra sådana bedrägerier.Försäkringsbedrägerier är en form av ekonomiskbrottslighet som drabbar försäkringstagarkollektivetpå ett oacceptabelt sätt. Kostnaderna får bäras avsamtliga försäkringstagare i form av högre premier.Bedrägerierna framtvingar också omständligare ska-deregleringsrutiner, till nackdel för dem som harberättigade ersättningskrav.Som jag redogjort för här i kammaren ut-gör kampen mot den ekonomiska brottsligheten ettprioriterat område. Regeringen kommer senare i våratt lägga fram en samlad strategi för samhällets åtgär-der mot sådan brottslighet. Det kommer bl.a. atthandla om att effektivisera samarbetet mellan olikamyndigheter samt att utveckla myndigheternas kom-petens.I första hand måste emellertid försäkringsbedrä-gerierna bekämpas av försäkringsbolagen själva.Birgit har i sin fråga också nämnt attförsäkringsbolagen i samarbete med polisen lyckatsnedbringa kostnaderna för skadeersättningar högstbetydligt. Detta har skett genom att man har infört nyaanmälningsrutiner vid bilbrott, innebärande att densom yrkar ersättning exempelvis för stöld ur en bilmåste låta besiktiga fordonet vid en särskild besikt-ningsstation innan anmälan upprättas och skadan kanregleras.Det är bl.a. genom sådana förbättrade kontrollme-toder som det är möjligt att upptäcka och därmedhindra försök till försäkringsbedrägerier. Utveckling-en på detta område måste gå vidare. Jag är övertygadom att försäkringsbolagen själva har ett starkt intressehärav och att de inte kommer att tveka att utnyttja demöjligheter som finns att förbättra skyddet av sinamedel.Frågan om inrättandet av ett gemensamt registeröver försäkringstagarna bör i första hand prövas avDatainspektionen. Jag kan därför inte som enskiltstatsråd uttala mig om vilka möjligheter som börfinnas på det området. Regeringen har inte i sak be-hövt ta ställning till någon ansökan om ett sådantregister som tar upp i sin fråga.Jag är emellertid öppen för att diskutera varje an-nat förslag till åtgärd som kan komma att framförasfrån försäkringsbolagen när det gäller att förebyggaförsäkringsbedrägerier. Regeringen är fast besluten atteffektivisera kampen mot den ekonomiska brottslighe-ten, av vilken försäkringsbedrägerierna utgör en del.Anf. 17 ()Herr talman! Jag vill tacka justitieministern försvaret, som jag tycker är hoppfullt.Försäkringsbolagen kan inte själva ta kontakt.Man har kunnat göra det när det gäller polisen, efter-som det har varit fråga om direkta skador och skade-verkningar. Man har t.ex. upprättat fyra stationer iStockholmsområdet. Det har gett en effekt. Man räk-nar med ungefär 3 miljoner i besparadekostnader.Det här gäller inte riktigt detsamma. Försäkrings-företagen kan ju inte i första hand arbeta tillsammansmed någon annan myndighet. Man har alltså börjatdiskutera och har skickat ut trevare om att man exem-pelvis skall få samköra register för att se om sammaförsäkringstagare flyttar försäkringar ochfår ut ersättning från olika bolag.Jag vet att det är Datainspektionen som har handom detta. Jag vet också att regeringen t.ex.fattade ett beslut som alla i var eniga om,nämligen att man skulle samköra olika register för attse hur omfattande fusket var när det gällde ersättning-ar osv. Man samkörde register i . Man avise-rade långt i förväg. Försäkringsbolagen har funderatpå att genomföra någonting i den stilen. Därför undrarjag om justitieministern skulle kunna ställa sig positivtill detta. Man räknar med att svinnet kan var mångamiljarder varje år.Anf. 18 Justitieminister ()Herr talman! måste frågan om upprät-tande av register eller samkörning av sådana hanterasi den ordning som de lagar som vi har föreskriver. Detär fullt möjligt för försäkringsbranschen att kommamed förslag till Datainspektionen och sedan få till-stånd att utföra olika åtgärder som har med register attgöra.