prot · GJ0926 · 1995-11-21 00:00:00 — Jag hoppas verkligen att den strateginfungerar. Min tanke var snarare att man, när man ändåär inne och rör i grytan och förändrar mycket av delagar och regler som finns i EU, också så att sägalägger in en stöt för detta. Jag tror att det är mångasom har förstått engagemang i frågan. Det ärklart att det kan krävas litet mer tid. Men det värstasom kan hända är att vi får ett nej, och då får vi försö-ka en gång till.Jag hoppas att det arbete som både jordbruksmi-nistern och andra kommer att driva vidare ocksåkommer att leda till stora förändringar. Min konkretafråga är: Hur tänker man gå vidare? Om man inte tarupp detta på regeringskonferensen, är det då lobbyingsom krävs eller är det opinionsbildning som krävs? Iså fall tror jag att jordbruksministern behöver förklaralitet tydligare för åtminstone den svenska opinion somfinns hur man resonerar och hur man tänker göra.Anf. 85 Jordbruksminister ()Fru talman! Jag hann aldrig säga att den andrastrategin som man skulle kunna ha är den som HannaZetterberg själv tog upp, nämligen att försöka drivafrågan på nästa års regeringskonferens och få nej. Dåtror jag att man litet grand har dödförklarat självafrågan, vilket jag tycker vore mycket illa. Därför harjag valt den här andra vägen.Vad vi nu gör är att vi går in på fråga efter fråga. var jag på ett möte i och fick en jättelånglista med namnunderskrifter mot att vi skall ta inBelgian Blue i . Det är en fråga som vi får taupp till diskussion med EU och framför allt medBelgien, där man tycker att detta är något mycket fint.Där är man mycket stolta över denna monstertjur, somvi kallar den.Den tyske jordbruksministern var här för ett tagsedan. Då bestämde vi oss för att tillsammans drivafrågan om kalvuppfödning. Det gäller det vita kalv-kött som man kan få i vissa länder och som man fårtill priset av en ganska grym uppfödning. Jag tror får gå den vägen i fråga efter fråga och i landefter land för att skapa relationer och skapa en opini-on.Anf. 86 ()Fru talman! Jag hoppas att jordbruksministernsstrategi kommer att hålla hela vägen. Jag önskar hen-ne lycka till i det arbetet. Jag ser också fram emot denordentliga debatt som kanske kommer fram i och meddenna skrivelse om regeringskonferensen över huvudtaget. Jag tycker faktiskt att vi har saknat väldigtmycket av den debatten, som vi kanske inte hadebehövt ta på detta sätt.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1995/96:89 om miljöinriktadregionplanering i SkåneAnf. 87 Miljöminister ()Fru talman! har frågat mig omjag avser att sända betänkandet Ett renat (SOU1995:62) på remiss till berörda kommuner i Skåne.Bakgrunden till frågan är att den förra regeringen år1994 tillkallade en delegation för att inleda en miljö-inriktad regionplanering i . överläm-nades betänkandet Ett renat till mig.Delegationen har haft i uppdrag att ta fram ut-gångspunkter och redovisa underlag för en miljöinrik-tad regionplanering i och lämna förslag tillformer för en fortsatt planering.Det har alltså inte varit en primär uppgift för del-gationen att lämna förslag om hur den administrativaoch politiska styrningen av skall utformas utanfrämst att ta fram underlag för planeringen och lämnaförslag till vad en sådan planering särskilt bör ta fastapå. I det avseendet bedömer jag delegationens arbetesom mycket värdefullt och väl ägnat att ligga tillgrund för det fortsatta arbetet med regional planering.De administrativa frågorna har behandlats av Re-gionberedningen, vars betänkande Regional framtid(SOU 1995:27) i här aktuella delar är föremål förremissbehandling fram . Dessutom är ettmotsvarande arbete med att finna former för arbetetpå gång inom den s.k. Skånestyrelse som tillkommitpå initiativ av landstingen, kommunförbunden i Skåneoch kommun.Jag vill ta del av remissynpunkterna på Regionbe-redningens förslag innan jag tar ställning till om dele-gationens betänkande skall remitteras.Anf. 88 ()Fru talman! Min fråga gäller om miljöministernhar för avsikt att sända ut betänkandet på remiss.Precis som jag skrev i min fråga har den sin grund iatt kommunerna i så att säga vill bli delaktiga idetta arbete. De är ju också viktiga huvudaktörer närdet gäller de frågor som tas upp i Ett renat . upplever nu att de nonchaleras genom att de interedan på detta tidiga stadium blir inviterade att lämnasynpunkter på frågor som rör trafik och kommunika-tionssamordning, som vi av erfarenhet vet är mycketsvår i , som rör transporter, bebyggelse, vatten-försörjning, energi och rekreationsområden. Jag villdärför fråga om man inte kan sända utdetta på remiss för att lämna en signal om att det ärviktigt vad kommunerna anser.Anf. 89 Miljöminister ()Fru talman! Det handlar inte om att nonchalerakommunerna, utan det handlar bara om att vi vill vetavart vi skall skicka remissvaren innan vi tar ställningtill remissen.Anf. 90 ()Fru talman! Jag förstår inte riktigt. Den här hand-lingen kan väl skickas till alla kommuner för att deskall kunna ta ställning till det underlag som finns.Man kan fråga: Stämmer detta för er kommun? Har niförslag på hur ni skall samarbeta vidare och om hur nimed detta underlag skall kunna delta.Det är detta det handlar om. Och dessa svar skallväl ändå skickas till , eftersom dethandlar om miljöfrågorna i Skåne.Anf. 91 Miljöminister ()Fru talman! Eftersom detta handlar om innehållet iden regionala planeringen är det bra om man vet hurden regionala planeringen skall fungera, eftersom detju är på regional nivå som man kommer att ta ställ-ning till de här frågorna. Därför är det alltså bra omde oklarheterna blir något utklarade innan man be-handlar sakinnehållet.Anf. 92 ()Fru talman! Jag delar inte den uppfattningen. Ef-tersom vi på ett mycket tidigt stadium måste få kom-munerna i engagerade och intresserade tror jaginte att man kan säga att de administrativa frågornainte är lösta och att det skulle göra ett remissarbetemindre värt. Jag kan inte riktigt förstå det. Det hand-lar om att tidigt få alla kommuner att inse att det ärviktigt att de drar åt rätt håll i alla dessa frågor.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1995/96:97 om kloreradelösningsmedelAnf. 93 Miljöminister ()Fru talman! har frågat mig omjag avser att fullfölja beslutet om användningsförbudför trikloretylen och metylenklorid och i så fall näroch hur.Förbudet träder som planerat i kraft vid årsskiftet.Det har dock visat sig att framför allt många mind-re företag inte har genomfört den nödvändiga om-ställningen till andra metoder än sådana som innefat-tar metylenklorid och trikloretylen. Det gäller särskiltföretag som använder trikloretylen, som framför alltanvänds som avfettningsmedel inom den metallbear-betande industrin.Företag som ännu inte anpassat sig kan få storaproblem, och de kanske i en del fall rent av måsteupphöra med verksamheten, om de inte får dispens attanvända trikloretylen . Kemikaliein-spektionen har därför utfärdat föreskrifter som inne-bär att trikloretylen just får användasför avfettning och avvattning i verksamheter där dessahar anmält övergångsproblem till inspektionen.I sammanhanget bör påpekas att det i föreskrifter-na inte ges något tillstånd till användning av mety-lenklorid. Inte heller ges något tillstånd till använd-ning av trikloretylen i andra användningsområden ände nämnda. I dessa fall kan dispens endaste ges i detenskilda fallet och om den individuella prövningenvisar att det föreligger synnerliga skäl.För användning av trikloretylen efter 1996 gälleräven där regeln att kemikalieinspektionen bara kan gedispens i det enskilda fallet och då endast om detföreligger synnerliga skäl.Anf. 94 ()Fru talman! Bakgrunden till den här frågan är attdet egentligen från är förbjudet attanvända de kemikalier vi här talar om, dvs. triklorety-len och metylenklorid. Det här beslutet fattades , när fru talmannen var miljöminister.Företagen har alltså haft på sig. Tyvärr kanman konstatera att företagen har avsett attsöka dispens när det gäller trikloretylen och mety-lenklorid och att de nu också har fått det.Det finns några saker som jag skulle vilja frågamiljöministern om. I svaret sägs att företag som intehar genomfört en nödvändig omställning till andrametoder än sådana som innefattar metylenklorid ochtrikloretylen skall kunna få dispens, men å andra sidansäger miljöministern att det i sammanhanget bör på-pekas att det i föreskrifterna inte ges något tillståndtill användning av metylenklorid.Betyder det att det från inte kommeratt lämnas några tillstånd eller dispenser alls för an-vändning av metylenklorid utöver vad som anges ibeslutet, nämligen att tillstånd eller dispens kan gesnär det är fråga om användning i mycket liten skalaenligt de EU-regler som gäller?Anf. 95 Miljöminister ()Fru talman! Det är Kemikalieinspektionen somkommer att utfärda dispenser, så jag kan inte tala omexakt hur detta kommer att se ut. Jag kan ändå hållamed om att det är mycket beklagligtatt inte alla företag har klarat omställningen till 1996.Många företag har gjort det, och de är värda en eloge,men det finns tyvärr ett antal företag som inte hargjort det.Vi undersöker i regeringskanslietvilka möjligheter som finns att i de enskilda fallenfrån och framåt sätta dispensavgifterna såhögt att detta också bidrar till att påverka företagen attsnabbt genomföra en omställning.Anf. 96 ()Fru talman! Jag fick inte svar på min fråga. Inne-bär det här är att det inte kommer att lämnas någradispenser för metylenklorid? Så tror jag nämligen har tolkat den föreskrift som föreligger förKemikalieinspektionen.Jag skulle dessutom vilja fråga miljöministern:Kommer detta att innebära att man gör en individuellprövning i varje enskilt fall och för varje enskildprodukt för att se om man har kunnat hitta ersätt-ningsmedel?Kommer det att innebära att man är noggrann medatt kräva en "closed cycle"? Det intressanta är ju intebara hur mycket av dessa ämnen som används utanhur mycket som kommer ut i miljön. Att jag frågarberor på att jag har erfarenhet av , som användermetylenklorid för att dragera tabletter. Där finns detmöjligheter till en "closed cycle". Kommer man attställa sådana krav?Kan miljöministern tänka sig att genomföra detförslag som har lagt fram, nämligen attinföra en miljöavgift på per kilo, vilket Miljö-vårdsberedningen också har föreslagit i ett tidigareskede?När kommer ett generellt förbud? Det är väl ändådit vi strävar.Anf. 97 Miljöminister ()Fru talman! Jag upprepar att det är Kemikaliein-spektionen som behandlar dispensansökningarna, ochjag kan inte föregripa inspektionen genom att tala omexakt hur man kommer att göra. Det som är viktigt äratt det skall finnas ett generellt förbud. Vihar övergångsproblem , men räk-nar vi med att ett generellt förbud skall ha trätt i kraft.Då skall vi dessutom ha ordentliga avgifter förknippatmed de enskilda fallen av dispenser, den promille sominte heller då klarar av att uppfylla kraven - man kannämligen aldrig vara säker på uppnå en hundrapro-centig uppslutning. Självfallet kommer då dispen-sprövningen att ske fall för fall.Anf. 98 ()Fru talman! Miljöministern skriver i sitt svar: "Isammanhanget bör påpekas att det i föreskrifterna integes något tillstånd till användning av metylenklorid. "Jag tolkar det som att de ansökningar om dispens förfortsatt användning av metylenklorid för drageringsom kommer in från läkemedelsbolagen kommer attavslås. Jag kan inte tolka svaret på annat sätt.Jag tolkar också det miljöministern säger i svaretsom att det finns ett intresse för att undersöka möjlig-heten att ta fram en ytterligare press, t.ex. i form av enmiljöavgift baserad på en viss avgift per kilo. Detskulle ge företagen en extra skjuts för att se till att bliav med de här ämnena.Jag är också tacksam över att vi är överens om attden här föreskriften måste ses som ett misslyckandeoch att det alltså även i fortsättningen skall finnas enrejäl press på företagen att se till att de här ämnenasubstitueras.Anf. 99 Miljöminister ()Fru talman! Jag tror nog att hartolkat föreskrifterna rätt, och jag tror att vi också kanvara överens om att vi i fortsättningen skall ha enordentlig press på företagen att göra den här omställ-ningen. Jag räknar med att de kvarvarande företagennu visar samma goda vilja och att vi är ense om att dethär bara handlar om en teknisk utveckling och att dedärmed kommer att klara den här omställningen före1996.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1995/96:108 om spridningav nazistsymboler i skolornaAnf. 100 Statsrådet ()Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att stoppa nazistsymbo-lernas spridning i skolorna.I regeringsförklaringen slår vi fast att vi aldrig nå-gonsin kommer att tolerera att diskriminering, främ-lingsfientlighet eller rasism får fotfäste i vårt land. Detär en uppgift för hela och en speciell uppgiftför skolan.Skolan får aldrig stillatigande acceptera att det fö-rekommer rasism, nazipropaganda, intolerans ellerangrepp mot demokratin i skolan. Skolans uppgift ärtvärtom att hävda, värna och utveckla våra grundläg-gande demokratiska värderingar om alla människorslika värde, om respekt för varandra och om tolerans.Skolan får aldrig ducka när dessa värden hotas.Det offentliga skolväsendet vilar på demokratinsgrund. Skollagen slår fast att den som verkar inomskolan skall bemöda sig om att hindra varje försökfrån elever att utsätta andra för kränkande behandling.I 1994 års läroplaner för såväl det obligatoriska skol-väsendet (Lpo 94) som de frivilliga skolformerna (Lpf94) står följande:"Skolan skall främja förståelse för andra männi-skor och förmåga till inlevelse. Ingen skall i skolanutsättas för mobbning. Tendenser till trakasserier skallaktivt bekämpas. Främlingsfientlighet och intoleransmåste bemötas med kunskap, öppen diskussion ochaktiva insatser. "Skolan är alltså ingen värdeneutral plats. Skolanhar ett ansvar för att rasistiska åsikter och yttringarinte får stå oemotsagda och skall tydligt visa vilkavärderingar som gäller, vad lärare och annan skolper-sonal anser om exempelvis hakkors eller rasistiskauttalanden. Att bära uniform, uniformsdel, armbindeleller liknande som tjänar att utmärka bärarens politis-ka meningsriktning är enligt en lag förbju-det.Det finns alltså enligt min mening ingen tvekanom vad som skall gälla i skolan. Både skollag ochläroplan är helt tydliga på den punkten. handlardet om att praktisera detta. Det kräver både mod ochcivilkurage hos dem som arbetar i skolan. Vuxna ochungdomar har ett gemensamt ansvar att utveckla kun-skapen om demokratins innehåll och uttryckssätt.Skolan är en viktig plats för detta arbete.Kunskap är det viktigaste redskapet i kampen motfrämlingsfientlighet och rasism. Dagens unga måste fåchansen att utvecklas till självständiga, kritiskt tän-kande individer som respekterar fakta och är miss-tänksamma mot fördomar. Skolan är en viktig platsför detta arbete.Vad görs då på nationell nivå för att stödja skolansarbete? Aktivt arbete mot främlingsfientlighet ochrasism är ett uttalat prioriterat område i svenska sko-lor. Ett antal skolor och kommuner har med ekono-miska bidrag från kunnat pröva olika mo-deller för arbete mot rasism. Information om olikaslags insatser sprids. Förhoppningen är att de lyckadeförsöken skall fungera som ringar på vattnet. Meto-derna varierar från skola till skola.Anf. 101 ()Fru talman! Det är ett bra svar jag har fått. Det ärbra att statsrådet hänvisar till den skollagstiftning somfinns och fastslår att vi enligt en lag har ettuniformsförbud.Sedan kommer vi till de konkreta frågorna. Vadgör en lärare när det sitter en elev eller kanske tvåmed ett hakkors på jackan - vi kan ju nöja oss meddet i det här exemplet? Vad gör läraren?I Kvällsöppet med togs den här frå-gan upp , efter det att en rektori Ale utanför hade reagerat på tre eleversom hade jackor...Anf. 102 TALMANNENJag vill påminna om att vi inte bör diskutera en-skilda fall i kammaren.Anf. 103 ()Fru talman! Självfallet skall jag rätta mig efter det.Vad jag ville säga var bara att en rektor i det här falletinhandlade jackor åt eleverna, något som jag tog somett lysande exempel på lärarpedagogik i den högreskolan.Jag vill än en gång ställa mina frågor till statsrå-det. Vilket är det goda råd som skolministern nu villge till lärarna? Hur skall de göra?Anf. 104 Statsrådet ()Fru talman! Jag tror att vi skall akta oss för att sä-ga att det saknas anvisningar för hur man i skolanskall agera i de här frågorna. Jag menar att de anvis-ningar och riktlinjer som finns är tillräckliga.Av en rad exempel som har uppmärksammats,bl.a. i massmedierna, kan vi se attlärare och skolledare med stor initiativrikedom och -som jag tycker - stort mod och civilkurage har agerati de här frågorna och visat att man klarar det ansvaretinom ramen för de målsättningar som är uppsatta iskollag och läroplan.Jag tror att det vore olyckligt om skolministern iSveriges riksdag skulle tala om hur man skall agera iett enskilt fall. Det viktiga är att inriktningen är klaroch är att nazisymboler inte har någon plats i densvenska skolan eller att nazistpropaganda aldrig fårtillåtas i de svenska skolorna. Hur man skall agera iett enskilt fall som gäller en enskild elev när det välgått så långt att man inte har kunnat förhindra attelever omfattar eller för fram de här åsikterna och bärsådana symboler måste avgöras lokalt på den skolan, isamarbete kolleger emellan, i samarbete med skol-ledningen och inte minst i samarbete med övrigaelever och föräldrar.Anf. 105 ()Fru talman! Det är alldeles utomordentligt attskolministern slår fast detta. Ändå frågar lärarna: man nu? Får man lov att plocka av eleven den därsymbolen, om än aldrig så liten? Det diskuterar bl.a.åklagare i ungdomsmål.Vad händer i det här läget? Det finns åklagare iGöteborg som överväger åtal mot elever, just pågrund av sådana symboler och på grund av att skolaninte vet hur man skall hantera det här.Jag är ledsen att jag måste fråga, men jag gör dettill hjälp för alla landets lärare.Anf. 106 TALMANNENJag är övertygad om att inte anseratt skall träda i domstolarnas ställe.Anf. 107 Statsrådet ()Fru talman! Det är säkert riktigt, som säger, att det finns många lärare som skulle önskaatt någon annan kunde tala om hur man skall agera,men eftersom de enskilda fallen kan se väldigt olikaut är mitt enda råd - och det tror jag också är detbästa rådet - att man lokalt på skolan skaffar sig enhandlingsplan och gemensamt diskuterar vad somskall gälla och hur man skall agera också i enskildafall, och det kan man göra med utgångspunkt i ganskaskarpa uttalanden av mig, i läroplanen och i skollagenom vad som skall gälla.Jag vill gärna poängtera att det är oerhört viktigtatt det arbetet inte bara sker på rektorsexpeditionenutan att all personal är involverad och att även eleveroch föräldrar är involverade i det arbetet.Anf. 108 ()Fru talman! Jag hoppas att jag kan få fråga skol-ministern om skollagens 15 kap. 14 §, där det talasom sanktioner mot elev. Jag vill fråga skolministernom det som står där, i befintlig lag, kan ingå i rekom-mendationerna.Anf. 109 Statsrådet ()Fru talman! Det är min uppfattning att det i skol-lagen och i läroplanen finns tillräckligt stöd för attagera mot nazisymboler, mot nazistpropaganda, ochmot våld och mobbning i våra skolor. Men det är intebara så att skolan skall reagera om det förekommer -skolan har också en oerhört viktig uppgift att agera.Det är oerhört viktigt att skolan tar uppgiften påallvar att hävda, värna och utveckla våra grundläg-gande demokratiska värderingar, vilket inbegriper attreagera om de ifrågasätts eller hotas. Men än viktigareär att se till att odemokratiska värderingar inte fårfotfäste i våra skolor.Anf. 110 ()Fru talman! Låt mig slutligen säga att jag förvissohelt delar de synpunkter skolministern har framförtoch instämmer i de rekommendationer som hon hargivit. Jag utgår från att landets alla lärare och skolle-dare nu har fått goda råd på vägen.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av talman-nen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.20 § Svar på fråga 1995/96:123 om väg E 22genom SöderköpingAnf. 111 Kommunikationsminister ()Herr talman! har frågat migom jag är beredd att verka för en lösning av trafik-problemen på 22 genom före år2000.Som kommunikationsminister verkar jag för attange de övergripande principerna för infrastrukturensutbyggnad. ansvarar för prioritering avenskilda projekt och upprättar bl.a. en plan för detnationella stamvägnätet.I den nationella väghållningsplanen anges vilkautbyggnader som planeras under åren 1994-2003.Väg E 22 ingår i det nationella stamvägnätet. Enligtplanen skall investerasför att förbättra väg E 22. Sträckan vid Söderköpingfinns beskriven i planen, men är inte aktuell för ut-byggnad denna planperiod.Den nationella väghållningsplanen revideras vartfjärde år. Inför revideringen 1998 har jag tillsatt enkommunikationskommitté som bl.a. har i uppdrag attföreslå en ny inriktning för infrastrukturinvesteringar-na. Hur den nya inriktningen kan komma att påverkaden nu gällande planen återstår att se.Anf. 112 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp)Herr talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret. Man skulle kunna tolka början av svaretsom ett nej. Jag frågade nämligen om kommunika-tionsministern är beredd att aktivt och konstruktivtverka för en lösning . På den frågan fårjag ju inte det svar som jag hade önskat, nämligen attkommunikationsministern är beredd att ge ett sådantlöfte.Samtidigt inger den andra delen av svaret en vissförhoppning. Kommunikationsministern säger här att1,skall investeras. Då är frågan hurman kommer att fördela dessa 1,3 miljarder. Dess-utom har ju kanske kommunikationsministern möjlig-het att påverka hur stor den summan skall vara förE 22:an . Då kan man kanske bryta losspengar för att ordna förbifarten i Söderköping.Jag vet inte om kommunikationsministern självåker E 22:an ner . Jag skulle vilja rekom-mendera kommunikationsministern att göra det, gärnaunder sommaren när båttrafiken går på kanal.Då öppnas bron i , och man får stillastå-ende köer nästan ända bort till . Dessastillastående köer är naturligtvis förödande för miljön.Med tanke på den sista delen av svaret skulle jagvilja ställa en fråga till kommunikationsministern. Därstår i svaret: "Inför revideringen 1998 har jag tillsatten kommunikationskommitté som bl.a. har i uppdragatt föreslå en ny inriktning för infrastrukturinveste-ringarna. "Finns där en öppning som gör att min fråga kan fåett något mer positivt svar än det jag uttolkat nu?Anf. 113 Kommunikationsminister ()Herr talman! Jag är någorlunda väl insatt i Söder-köpings problem, bl.a. beroende på att en delegationfrån kommunen uppvaktade mig i samma ärende iapril månad. Det var representanter för samtliga parti-er i fullmäktige. Även om jag inte har stått i kö självhar jag fått problemen med broöppningar när vägtra-fiken går genom staden väl beskrivna för mig.Det handlar tyvärr om att det finns många projektpå som behöver pengar. När jag säger attinriktningen måste överlåtas till och planering är det för att jagsom minister inte kan styra varje enskilt projekt. Menden planering som ligger, där månad kommer att lämna sittförsta delbetänkande, handlar just om eventuellt nyaprioriteringar. Men jag kan naturligtvis inte lova attdet kommer att bli några nya prioriteringar, och fram-för allt kan jag inte utlova några nya pengar. Ramenligger ganska fast.Anf. 114 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp)Herr talman! Jag tycker nog att kommunika-tionsministern är litet väl blygsam när hon säger atthon inte kan påverka detta så mycket. Jag tror inte attdet är riktigt sant. Jag tror att det är väldigt viktigtvilka signaler kommunikationsministern ger till demsom sitter och planerar detta. Ofta gömmer sig minist-rarna bakom detta att de är rädda för ministerstyre.Jag är övertygad om att det finns möjligheter attpåverka genom de signaler som kommunikationsmi-nistern kan ge i de överläggningar som ändå äger rum.Jag kan inte tro att ministrarna har så litet maktinfly-tande.Det talas nu om mars månad.