prot · GI0982 · 1995-03-30 00:00:00 — I tidigare gjorda beräk-ningar har man från myndighetshåll räknat med ettutfall på tio gånger satsade resurser när det gällerskattemyndigheterna.Det är därför vi föreslagit att skattemyndigheternaskall få ett anslag som nominellt ligger i nivå med detunder innevarande budgetår, dvs. vi tillför 211 miljo-ner kronor till skattemyndigheten och kronofogde-myndigheten utöver regeringens förslag. Detta re-surstillskott är nödvändigt om vårt tal om bekämpningav ekonomisk brottslighet inte bara skall framstå somtomma fraser. Det återstår för de andra partierna attvisa att de menar allvar med sin kritik av den ekono-miska brottsligheten.Riksrevisionsverkets rapport angående den totalamedvärdesskatten var också en förödande kritik motden förda politiken på detta område. Den visar bl.a.att man statistiskt sett övervärderar de pengar somman plockar in. Man kanske inte alltid granskar rättverksamheter. Detta har också samband med att manhar decentraliserat mervärdesskattekontrollen i så storutsträckning att man har tappat väldigt mycket kom-petens.Tidigare omorganisationer av skattemyndighetenhar skett av besparingsskäl för att man har dragit in 683 miljoner från skattemyndighe-ten. Det har inneburit att en turbulens har uppstått iorganisationen och att man har mist kompetens, ochkontrollverksamheten har i stort sett avstannat.Vi kan sedan titta på de andra delarna av skatte-förvaltningens verksamhet. K.G. har här tagitupp frågan om befogenheten att besluta om indriv-ning. Det är också en sak som vi tycker är ganskaviktig. Det måste ske en effektivisering.Man måste förenkla regelsystemet så att man intetvingas att genom kronofogdemyndigheten driva in F-skatter och särskilda A-skatter som i stort sett redan ärinbetalda till fullo om man jämför med vad den slutli-ga taxeringen kommer att innebära. För tids vinnandeyrkar jag inte bifall till denna reservation, men viställer oss naturligtvis bakom den.När det gäller kontroll av aktieförsäljning har re-geringen kommit så pass långt att jag inte yrkar bifalltill vår reservation. Jag ser med tillfredsställelse attdet förslag som ligger, och som faktiskt blev utde-lat , täcker upp väldigt mycket av det som vårreservation handlar om i det avseendet. Jag tänkerdärför inte heller yrka bifall till den.När det sedan gäller mom. 8 och reservation 7 an-gående F-skatten och den särskilda A-skatten förstårjag inte över huvud taget varför man tar upp en sådanreservation i parlamentet. Om jag som företagare gören preliminärdeklaration som det tar mindre än femminuter att upprätta undanröjs den preliminära skatt-sedel jag tidigare fått.Här har hävdats att det är så farligt, eftersom detkan leda till stora likviditetsproblem. är det så attde största problemen för småföretagare är när de står idecember året efter med en slutskattesedel som vidaöverstiger de preliminära debiteringarna. Då kan manprata om likviditetsproblem.Om man inte ser till att löpande betalain ungefär vad det hela kommer att sluta på hamnarman i likviditetsproblem och i oerhört svåra ekono-miska problem.Jag har själv stor erfarenhet av som ekonomiskrådgivare åt en mängd småföretagare hur enkelt det äratt gå in , mars och lämna in en ny prelimi-när deklaration och få ett nytt beslut.Det kan ske när som helst under året.Men jag har också varit med om sådana som inteär upplysta om detta och kommit till mig och är nöjdamed att de betalar in så litet. Men de är inte så nöjdanär de får slutskattesedeln. Det kan dränera hela derasverksamhet. Då kan man prata om likviditetsproblem.F-skattesedeln och särskild A-skatt skall vi nog inteödsla så mycket tid på.När det gäller resonemang om för-sämrad rättssäkerhet menar jag att väldigt mycket avdet som återställs faktiskt är nödvändigt om manskall kunna bekämpa den ekonomiska brottsligheten.Jag tror inte skattemyndigheterna på något sätt med-vetet går in och jagar skattskyldiga. Jag är i och försig övertygad om att det kan förekomma ett och annatövertramp. Men jag tror inte att det är någonting somman kan lagstifta mot.Det intressanta i argumentation ärsmåföretagens krav på enkla och entydiga regler.Under den borgerliga regeringen infördesdet regler som var fullkomligt groteska. Gå ut ochfråga en småföretagare hur mycket han behärs-kar reglerna om expansionsmedel och övriga reserve-ringar, som de borgerliga infört. T.o.m. revisorerinom skattemyndigheten kommer och klagar när dehar varit på utbildning i och fortfarandeinte förstår någonting. De regler som de borgerligainfört är inte särskilt entydiga och enkla.Jag tror inte att vi skall kräva en total likhet mel-lan de olika juridiska företagsformerna. Vi kan heltenkelt inte begära att reglerna för enskilda firmor,handelsbolag och aktiebolag skall bli exakt desamma.Jag yrkar slutligen bifall till reservation 2 beträf-fande mom. 1 och i övrigt till utskottets hemställan.Anf. 144 ()replikFru talman! Det är nödvändigt att vi får så likaregler som möjligt i de olika företagsformerna, dvs. ibolag och i enskild näringsverksamhet. Det är ocksåviktigt att småföretagen under den förra borgerligaregeringens tid fick sänkta skatter.Den stora skattesänkningen var att en del av denintäkt som berör själva avkastningen på det kapitalman har satsat kan beskattas i förvärvskällan kapital.Man har också fått möjlighet att kunna generera egnapengar i företagen med lågbeskattning på expan-sionsmedlen. Det är klara fördelar för småföretagen.När skattesystemet ändras i vissa avseenden är detalltid litet problem i inledningen. Men jag har självpraktiserat litet grand med min egen deklaration, ochjag tycker inte att det har varit några större problematt kunna utnyttja det system som vi har beslutat omhär på ett tillfredsställande sätt.Anf. 145 PER () replikFru talman! Det viktigaste i beskattningen försmåföretag är enkelhet. Alla de småföretagare somdeklarerar på en vanlig N1-blankett, eller en låg om-sättning på en N2-blankett, är betydligt mer hjälpta avatt själva kunna göra sin deklaration och inte blitvingade att använda sig av revisorer, som tar ganskahöga arvoden.De flesta av dessa riktigt små företagen har intebehov av expansionsmedel. De använder sitt företag isin verksamhet ungefär som en anställd, dvs. de tar utlika mycket pengar ur verksamheten som verksamhe-ten genererar. Det är alltså inte i första hand fråga omen förmögenhetsuppbyggnad. De vill ha ett enkeltsystem så att de snabbt och på ett överskådligt sätt kanfå grepp om sin egen och företagets ekonomi.Låt bestämmelserna om expansionsmedel finnasför ett antal andra. Men reglerna om expansionsmedelär till förtret för de riktigt små företagen. Enkelhet ärdet viktigaste. Likställdhet mellan olika juridiskaföretagsformer kan komma i andra hand i det läget.Anf. 146 ()replikFru talman! Det är inget fel att vi har dessa be-stämmelser. Det är fritt för skattebetalarna och företa-garna att använda de olika möjligheter som finns närdet gäller expansionsmedel och att beskatta en del avintäkten i form av kapital. För de små företag som PerRosengren talar om, som inte behöver använda ex-pansionsmedel, är detta ju inget problem. Det finnsinga svårigheter på N1-bilagan i det avseendet. Därförinnebar den borgerliga regeringens beslut och förslagi det här avseendet mycket gynnsamma skattefördelarför småföretagen. Det är viktigt att de får vetskap omatt detta skall finnas kvar långsiktigt.I mitt inledningsanförande poängterade jag inte skall återinföra sådant som är negativt försmåföretagen när det gäller rättssäkerheten. Det vardetta jag påpekade. Om det i övrigt, när man får yt-terligare erfarenheter av bestämmelserna, finns någraenskilda detaljer i redovisningen som behöver ändraskan det finnas möjligheter till det.Anf. 147 PER () replikFru talman! Detta har inneburit en stor blankett-problematik för småföretagarna. Lägger man därtillproblemet med räntefördelningen och vilka effekterdet kommer att få vet jag inte om det är såsärskilt lyckat. Där finns det också väldigt stora pro-blem för just småföretagen. Vi får se vad det kommeratt bli av det i slutänden. De vet inte själva vadden negativa respektive positiva räntefördelningenkommer att innebära och hur hårt man kommer att sepå det i förlängningen.Nu har man ett grundbelopp på 50 000, men antaatt det går litet sämre för dem . Då blir de tving-ade att plocka fram detta som en form av negativräntefördelning. Det är inte heller att gynna dem somhar likviditetsproblem i sin verksamhet.Anf. 148 () replikFru talman! Per säger att han över hu-vud taget inte förstår varför vi tar upp detta med pre-liminär F-skatt och särskild A-skatt i det här betän-kandet. Han säger att det inte är några problem. Jaghar mycket stor respekt för Per kunnandei dessa frågor. Han har ju sysslat civilt med dettaockså. Det är fel av honom att påstå att han inte för-står det här. Han förstår det säkert mycket väl.Han har ju själv i repliken till vad hans parti har för syn i de här frågorna.Han säger att likställdheten skall komma i andra hand.För oss är enkelhet och likställdhet i beskattningenprecis lika högt prioriterade. Det är därför som vi villha den här likställdheten, och det därför som vi iCentern driver dessa frågor och har tagit upp dem idet här betänkandet. Så enkelt är det, Per Rosengren.Anf. 149 PER () replikFru talman! Den preliminära F-skatten och denpreliminära särskilda A-skatten har ingenting medlikställdheten att göra, . Det är taxe-ringsregler som har med likställdheten att göra.Att man preliminärt betalar in skatten enligt ettvisst system har inget med likställdheten att göra.Man kan t.ex. betala in av vad man betaladeåret eftersom det normalt sett sker en utveckling somgör att omsättningen och vinsterna ökar, alltså blir detnästa år en litet högre beskattning i kronor räknat. Detär därför man preliminärt lägger på detta.Men om jag som enskild företagare redan i januarisäger att jag inte kommer att få någon högre omsätt-ning och att min vinst kommer att ligga kvar på sam-ma nivå som kan jag skicka in en lapp därjag i stort sett fyller i mina identitetsuppgifter ochskriver att min beräknade inkomst kommer att varadensamma. Då får jag en ny preliminär skatt. Det äringa problem. Det har ingenting med likställdheten attgöra. Samma sak gäller för F-skatten för aktiebolag.De får också en viss uppräkning år för år.Men det värsta som kan hända i sammanhanget ärfaktiskt om man har betalt in för litet skatt och får enkraftig kvarskatt i december året efter. Då får dessaföretag likviditetsproblem som de oftast inte klarar av,och då hamnar de hos kronofogden. Sedan är de inne iett mycket negativt mönster.Anf. 150 () replikFru talman! Det är väl i och för sig riktigt som PerRosengren säger att likställdheten i den meningen intehar så stor betydelse. Men detta med likviditet, risk-kapitalförsörjning och soliditet i ett företag är ju bero-ende av vilken grad av preliminärskatt man tar ut. Detär naturligtvis också beroende av vilken omsättningman har och hur stort ett företag är.Vi ser naturligtvis farorna för de allra minsta före-tagen i dessa fall. Där kan likviditeten ha stor betydel-se i det korta perspektivet också. Då har naturligtvisäven preliminärskatteuttaget betydelse. Därför tyckerjag att det finns anledning att åstadkomma en föränd-ring i linje med det vi har föreslagit.Anf. 151 PER () replikFru talman! Jag återkommer till detta igen. Detviktigaste är att den preliminärt inbetalda skatten i såstor utsträckning som möjligt överensstämmer medden slutliga skatten. Om den slutliga skatten kraftigtöverstiger den preliminärt debiterade hamnar de intebara i en likviditetskris utan oftast även i en kon-kurssituation. Det är det värsta som kan ske. Att istället löpande betala in enF-skatt som överensstämmer är betydligt bättre.Här skulle man naturligtvis önska att varje företa-gare sätter sig dessa ochgör en preliminär deklaration för att undvika dessaproblem. Det är väldigt enkelt gjort. Det farligasteman kan göra är att skicka ut en preliminärskattesedelsom är för låg. Som företagare är det betydligt lättareatt acceptera en litet lägre preliminärskattesedel. Dåreagerar man inte. Man tycker att det verkar bra ochskjuter problemen framför sig. Det är lättare att reage-ra om man tycker att den är alldeles för hög.Jag tror att vi måste lära företagarna den aktivite-ten för att de inte skall hamna i omöjliga situationer islutänden.Anf. 152 MICHAELSTJERNSTRÖM (kds)Fru talman! förlorar samhället flera på att konkurrensförhållandenasnedvrids och olagliga förmögenhetsöverföringar skergenom ekonomisk brottslighet. Som medborgaredrabbas vi indirekt i form av uteblivna skatteintäkter,men som företagare drabbas man mer direkt. Hederli-ga företagare får det allt svårare i konkurrensen. Småoch medelstora företag spelar en nyckelroll för attSverige skall få nya arbetstillfällen och en ekonomiskutveckling som är nödvändig för att klara landetsvälfärd.Kristdemokraterna har en rad förslag på åtgärderför att komma till rätta med den ekonomiska brotts-ligheten. Kampen mot ekobrottsligheten måste förasutefter tre linjer.För det första måste vi ändra lagstiftningen. De la-gar som stiftas måste vara klara, entydiga och lätta atttillämpa.För det andra måste det göras organisatoriska för-ändringar. Bl.a. måste det skapas en central myndig-het mot ekobrott.För det tredje måste kriminalpolitiken ändras. Vimåste bl.a. klippa av ekobrottslingarnas fortsattaverksamhet i fängelset.När det gäller skatteförvaltningens arbete bör till-gängliga resurser disponeras så att skattekontrollenprioriteras vid resursfördelningen till skatteförvalt-ningen.Det är också viktigt att debiterade skatter och av-gifter verkligen drivs in. har i enpartimotion föreslagit åtgärder för att öka effektivite-ten i skatteindrivningen och därigenom öka skattein-täkterna med netto t.o.m. 1998.Motionen behandlas av lagutskottet och beräknas bliföremål för behandling och beslut i kammaren i april.Kampen mot ekonomisk brottslighet måste föraskraftfullt. Det handlar bl.a. om en ökning av myndig-hetssamverkan, en förstärkning av åklagarväsendetmed flera ekoåklagare och en utveckling avekobrottskommandot. Det är viktigt att allmänhetensförtroende för myndigheterna bevaras för att intesamhällsmoralen skall undergrävas ytterligare.Samtidigt som man bör arbeta på att få fram bättremetoder och system inom beskattningen för att mot-verka skatteundandragande och effektivisera kampenmot ekonomisk brottslighet är det mycket viktigt attinte rättssäkerheten vid beskattningen får stå tillbakanär nya åtgärder övervägs. Mot den bakgrunden är detanmärkningsvärt att regeringen beslutat lägga nerRättssäkerhetskommittén. Beslutet kan inte tolkas påannat sätt än att regeringen inte tar allvarligt på derättssäkerhetsfrågor som kommittén hade till uppgiftatt ta upp. Den uppgiften är inte slutförd. Det gällerprejudikatbildningen på skatteområdet, möjlighetertill förhandsbesked och tidsfrister för eftertaxering.Det är också viktigt att man slår vakt om de rätts-säkerhetsförbättringar som den förra regeringen före-slog och genomförde . Det gäller de nyareglerna för skatteutredningar, anstånd med skattebe-talningar, ersättningar för kostnader i ärenden och målom skatt, betalningssäkring m.m.En helt felaktig och för ekobrottsbekämpningenmissriktad åtgärd är att återinföra den tidigare s.k.skatteflyktsklausulen. Den avskaffades för flera årsedan efter långvarig och kraftig kritik, bl.a. därför attden medförde svårigheter för den enskilde att förutsekonsekvenserna av olika rättshandlingar och därför attden knappast fyllde någon vettig funktion efter skatte-reformen. En annan tveksam åtgärd av regeringen äratt redan nu ompröva ändringar i revisions-reglerna som syftade till att avhjälpa bristerna i rätts-säkerheten på detta område.Den före detta sekreteraren i den nu nedlagdarättssäkerhetskommittén, , har skriviten doktorsavhandling med namnet Legalitetsprincipenvid inkomstbeskattningen. Legalitetsprincipen står förde rättssäkerhetsgarantier som i straffrätten uttrycksgenom maximerna nullum crimen, nulla poena sinelege, dvs. inget brott, inget straff utan lag. Principernahar bärighet även på skatteområdet. att skatteflyktsklausulen strider mot grundla-gen. Det måste finnas en lag, om skatt skall kunnapåföras. I annat fall flyttas kompetens över från riks-dagen till olika domstolar. Det blir i så fall domstolar-na som får komplettera lagen.Fru talman! I tidningen företagare nr 1/95 ut-vecklar företrädare för de mindre och medelstoraföretagen sin syn på den bristande rättssäkerheten.Bl.a. tar de upp att bevisbördan i skattetvister är om-vänd, att besluten om betalningssäkring ofta är god-tyckliga och dåligt underbyggda samt att det är allde-les för svårt att få muntlig förhandling i skattetvister.Dessa företagare anser sig ha konstaterat att anmäl-ningar och tjänstefel inte undersökts grundligt nog avJO-ämbetet. De finner det tydligen dessutom proble-matiskt att både domstolar och myndigheter inte tol-kar lagen efter bokstaven utan tillämpar den efter vadde anser vara politiskt önskvärt.Regeringens planer på att återinföra generalklau-sulen mot skatteflykt inger stark olust i företagarkret-sar. De menar att klausulen innebär total rättslöshetoch därför inte kan godtas. Skall de mindre företagenvåga satsa på måste de ha klara och fastaspelregler.Sverige behöver en kraftig förstärkning av rättssä-kerheten. En total översyn av rättssystemet för attgarantera rättssäkerheten är nödvändig.Jag står bakom de kristdemokratiska reservatio-nerna i betänkandet, men yrkar bifall endast till reser-vation nr. 153 ()Fru talman! I skatteutskottets betänkande SkU 22,som vi nu debatterar, behandlas regeringens förslagtill anslag till skatteförvaltningen. Dessutom tas ibetänkandet upp ett antal övriga frågor på skatteför-valtningens område.Som framgått av de tidigare inläggen finns tillbetänkandet fogat ett antal reservationer som jag tillatt börja med vill yrka avslag på. För säkerhets skullvill jag redan nu yrka bifall till utskottets betänkande,innan jag övergår till att kommentera själva ärendetoch reservationerna.I reservation nr. 1 beträffande motiveringen, somhar avgivits av , , Folkpar-tiet och kds, instämmer man till stora delar i de åtgär-der och förslag som utskottsmajoriteten lägger, mentar som skäl för reservationen upp regeringens beslutatt lägga ner rättssäkerhetskommittén. Reservanternaförsöker ge uttryck för att utskottsmajoriteten skullevilja försämra rättssäkerheten, vilket är totalt fel.Skälet till att den nuvarande rättssäkerhetskommitténläggs ner är att den har kommit med sina förslag ochdärmed är färdig med sitt arbete.Nu skall förslagen utvärderas. För det fortsatta ar-betet planeras, enligt uppgift, tillsättandet av en nykommitté som får ett bredare uppdrag.Karl-Gösta m.fl. tog upp frågan om denekonomiska brottsligheten. för-sökte göra ett stort nummer av det. Den ekonomiskabrottsligheten måste bekämpas med kraft. regeringen att lägga fram en strategiplan föratt att attackera bl.a. de frågor som den tidigare rege-ringen inte orkade med. har där-för tillfälle att återkomma till den frågan.Samtidigt som lagen om skatteflykt, som togs bortav den borgerliga regeringen, beräknas återinföras den1 juli så tillsätter regeringen en kommitté som fårtill uppgift att arbeta fram förslag till en ny lag motskatteflykt. I det arbetet skall man ta fasta på de erfa-renheter som vunnits vid tillämpningen av den tidiga-re lagen. Samma kommitté får i uppdrag att kommamed förslag till hur skattekontrollen kan stärkas ocheffektiviseras. Bl.a. skall kommittén ompröva regler-na för skatterevision, dvs. skattemyndighetens rätt attgranska företagens bokföring.I samma moment finns också reservation nr. Man föreslår där att skattemyndighe-ten tilldelas 140 miljoner mer än vad regeringen före-slagit i propositionen.Riksskatteverket och skattemyndigheten har, påsamma sätt som alla andra myndigheter och förvalt-ningar, ålagts ett besparingskrav. För de här aktuellamyndigheterna gäller en besparing på tre procent.Utskottet har i anslutning till detta med stor majoritetangivit i betänkandet att mot bakgrund av det statsfi-nansiella läget måste alla möjligheter till besparingargenom effektiviseringar tas tillvara även inom skatte-förvaltningen.Samtidigt skall sägas att nya resurser, motsvaran-de en procent av anslagen, tillförs för hanteringen avmomsen till följd av EU-inträdet. Eftersom de bespa-ringskrav som föreslås bygger på den tidigareredovisade fördjupade prövningen anser utskottet attdet är rimligt att besparingskravet genomförs.I reservation nr. 3 framhåller i sittyrkande att till Ersättning för kostnader iärenden och mål om skatt, skall öka på skuldbördangenom att anslå 10 miljoner mer än vad regeringenföreslår. Regeringens förslag till anslag innebär attanslaget i förhållande till innevarande budgetår för-höjs med vad som motsvarar den för detnya budgetåret. Utskottsmajoriteten vill därför intetillmötesgå den moderata reservationen.I reservation nr. 4 tar upp frågan, omRiksskatteverket skulle få möjlighet att göra avväg-ningen av hur resurstilldelningen mellan skattemyn-digheternas och kronofogdemyndigheternas verksam-heter skall ske. Utskottsmajoriteten delar regeringensuppfattning att avvägningen, för att kunna göras i ettlängre tidsperspektiv, bör ske i form av sedvanligbudgetprövning. Det pekar på,nämligen vad anser efter singranskning, kan mycket väl byggas in i de fortsattakontakterna mellan departementet och Riksskattever-ket.När det gäller befogenheten att besluta om in-drivning framför i reservation nr. 5 attRiksskatteverket skall få befogenhet att besluta omnär skatter och avgifter skall bli föremål för indriv-ning. Det som gäller är ju en nästan obli-gatorisk skyldighet för skattemyndigheterna att begäraindrivning av skatter m.m. som inte betalas. Undanta-gen från den skyldigheten har varit och är mycketbegränsade. För övrigt reformerade , med ettenigt antagande, reglerna för indrivning av statligafordringar så sent som . Såvitt det går attbedöma har ingenting hänt som gör att detnu krävs några förändringar.I reservation 6 begär att kontrollenav aktieförsäljningar skall effektiviseras. Enligt reser-vanterna förblir stora realisationsvinster på det områ-det oredovisade. Som jag var inne på i början av mittanförande kommer regeringen att lämnaförslag till om att skyldigheten att lämnakontrolluppgift skall utvidgas. Kontrolluppgifter skallenligt det kommande förslaget omfatta reavinster ellerreaförluster vid försäljning av andeler i värdepappers-fonder. För andra finansiella instrument, som t.ex.aktier, kommer regeringen att föreslå att det införsskyldighet att lämna kontrolluppgift på försäljnings-summan.Centern och begär i reservation 7 attden preliminära F-skatten och den särskilda A-skattensänks till nivå. Jag tycker att Per isitt anförande har givit ett tillräckligt svar på detta.Riksdagen beslutade att höja uttaget på dessabägge skatter till av den slutliga skatten åretföre inkomståret för såväl juridiska som fysiska per-soner respektive om denna skatt understigerden ursprungligen debiterade skatten. Även om bådeCentern och var motståndare till besluteti höstas, var höjningen då motiverad av vinstutveck-lingen i näringslivet. Utskottet menar därför att det äralldeles för tidigt att redan nu revidera denna nivå.I reservation 8 från och Centerpartietbegärs att regeln i 5 kap. 4 § taxeringslagen skallvidgas till att också gälla vissa uppgifter som lämnas isamband med inkomst av näringsverksamhet. Dettaanges särskilt beträffande sjukpeng i näringsverksam-het och beträffande insättning på och uttag frånskogskonto.Jag vill, fru talman, bara först påpeka att syftetmed reglerna om skattetillägg bl.a. är att inskärpabetydelsen av att korrekta uppgifter lämnas.