prot · GI09116 · 1995-06-08 00:00:00 — I samband med detkommer också resursfrågorna, inte bara för polis ochåklagare utan också för kronofogde- och skattemyn-digheterna, att analyseras på nytt.Även om regeringen i sin skrivelse framhåller attdet inte främst är resursbrist som förhindrarökade insatser mot den ekonomiska brottsligheten,talar mycket för att man när man gör denna översynav myndighetsstrukturen verkligen också skall skapaen organisatoriskt och resursmässigt väl tilltagen ramför att arbetet skall kunna bli framgångsrikt.Fru talman! Jag konstaterar att det finns en mycketbred uppslutning bakom de tankar som är redovisade iregeringens skrivelse. När de konkreta förslag somfinns redovisade i skrivelsen nu omsätts i praktiskhandling kommer vi - det är jag alldeles övertygadom - att få se betydligt bättre möjligheter för samhäl-let att komma åt den ekonomiska brottsligheten.Med detta yrkar jag bifall till utskottets hemstäl-lan.Anf. 13 ()replikFru talman! Mitt anförande var inte något genera-langrepp på socialdemokraternas strategi. Jag uppe-höll mig i slutet av mitt anförande vid det förhållandetatt det bland alla partier i riksdag råder enbrett samstämmig uppfattning att den ekonomiskabrottsligheten är ett stort samhällsproblem och att vidärför måste göra allt vad vi kan för att komma tillrätta med denna. Om det är vi helt överens.Socialdemokraternas strategi är i och för sig ilånga stycken mycket bra, och vi har också i vår mo-tion skrivit att den är en bra fortsättning på den stra-tegi som lades fast under den borgerliga mandatperio-den. Fullföljs detta arbete, kommer det att finnasbetydligt bättre förutsättningar för staten att minskaden ekonomiska brottsligheten.Problemet är, , och det var detsom mitt generalangrepp gällde, att ni inte gör detsom ni säger. Ni lever inte efter era egna strategier. Niförsätter myndigheterna ur stånd att fullfölja de mål-sättningar som ni har och att leva upp till de priorite-ringar som ni säger att ni vill göra. Det är faktiskt så,som Per framhöll, att detta dokument inteinnehåller särskilt mycket nytt. Där redovisas ungefärdet som revisorer framhöll redan i höstas.En sak är dock ny och ägnad att förvåna en heldel. revisorer trycker på nödvändighetenav att åklagarna tar ett starkare grepp om denna verk-samhet, bl.a. för att styra resursfördelningen bättre. Ibudgetpropositionen framhåller justitieministern lika-ledes om vikten av att åklagaren får ett starkare greppom verksamheten. Till sin stora förvåning finner manatt det nu är landshövdingarna som skall göra detta.Jag har talat mycket med landshövding ,och jag är djupt imponerad över vissa av hans insat-ser, men detta kan inte vara rätt område.Anf. 14 () replikFru talman! Självfallet är det inte landshövdingar-na som skall leda förundersökningarna. måste ha missuppfattat skrivelsen totalt.Landshövdingarna skall leda den regionala samver-kansgrupp som skall se till så att myndigheterna job-bar i samma riktning ute i länen - att de gemensamttar initiativ till kontrollaktioner och ser till så attflaskhalsar inte uppstår i olika delar av systemet.Jag delar uppfattningen att åklagarna måste stå fören stark styrning av förundersökningarna. Det är enfråga som är oerhört intressant att titta närmare på isamband med att vi ser över myndighetsstrukturen.Om åklagarna skall ha den möjligheten måste deockså kunna disponera utredningsresurserna helt,precis som i fråga om det ekobrottskommando somvar en sorts embryo till en eventuell framtida myndig-hetsstruktur.Jag upplevde det som sade isin replik som att hon tog flera steg tillbaka. Henneshuvudanförande var oerhört aggressivt, med yvigagester och tung retorik. Hon sade att man nu riskeraratt rasera allt som den borgerliga regeringen åstad-kommit. Det var väl inte särskilt mycket, om jag lyss-nade på . Det är bra om ChristelAnderberg nu går till reträtt.I justitieutskottets betänkande och i yttrandenafrån de andra utskotten finns en bred uppslutningbakom regeringens strategi. Den strategin skall nugenomföras med kraft, till punkt och pricka. Dåkommer vi att få betydligt bättre förhållanden i kam-pen mot ekobrottsligheten.Anf. 15 ()replikFru talman! För att återkomma till detta medlandshövdingarna vill jag säga att jag har stor respektför den verksamhet som har bedrivit häri . Den har visat sig framgångsrik närdet gäller taxinäringen, krogbranschen och ungdoms-våldet på gatorna. Men jag tror inte att har tänkt sig att han skulle bilda skola på dettaområde. Jag tror definitivt inte att han skulle viljaägna sig åt att samordna insatser mot stora skalbo-lagshärvor.Vi har särskilda myndigheter under regeringensom har till uppgift att syssla med ekobrottsbekämp-ning. Det är åklagarna, polisen, skattemyndigheterna,kronofogdemyndigheterna, tullen m.fl. Varför i all sindar lägga denna samordnande uppgift på personersom inte har haft någon roll i sammanhanget tidigare,som inte har utbildning och kompetens för just dessauppgifter?Jag ställde konkreta frågor till imitt anförande. Hur ser regeringen på rättssäkerhets-frågorna och integritetsaspekterna i sammanhanget?Varför återinför ni skatteflyktsklausulen? Varförfunderar ni på att låta polisen komma på oregleradehembesök? Anser att detta hörhemma i en rättsstat?Anf. 16 () replikFru talman! Jag blir förvånad när jag hör ChristelAnderbergs fortsatta kritik mot den regionala myn-dighetssamverkan. Jag kan inte finna att moderaternahar gått emot skrivelsen i utskottet på den punkten.Man har tvärtom varit med på de positiva skrivningarsom finns i utskottsbetänkandet om den regionalamyndighetssamverkan. Jag är något förvånad överden kritik som nu framför. Det ärmöjligt för henne att lägga fram ett särskilt yrkande ikammaren, om hon är negativ till denna lösning.Dessa regionala myndighetsorgan skall självfalletinte leda förundersökningar av konkret brottslighet.Så är det naturligtvis inte. Det har inte i , även om han kanske gärna skullevilja. Han har sett till att myndigheterna har samord-nat kontrollaktioner, exempelvis inom taxi, åkerinä-ringen och restaurangbranschen. Det har varit ettframgångsrikt arbete.Anf. 17 PER () replikFru talman! nämnde i sitt anfö-rande att man gör ökade satsningar på skattemyndig-heterna. Jag vill erinra om att de nedskärningar somsker på kronofogdemyndigheterna uppgår till 11 %under tre år. Nedskärningarna inom skattemyndighe-terna är ungefär lika stora. Man har skurit ner ganskaordentligt för tullen. Detta är tre oerhört viktiga om-råden, där man sysslar med bekämpning av den eko-nomiska brottsligheten. Jag menar att regeringensskrivelse rimmar illa med de konkreta åtgärder manvidtar.Vi kan ha hur många debatter som helst här ikammaren om samma sak. Det är nu vidiskuterar riktlinjer, en uppräkning av bekämpningenav den ekonomiska brottsligheten och vilka åtgärderman kan tänkas vidta. Debatten kring Riksdagensrevisorers rapport var precis likadan. Vad som krävsär konkreta åtgärder.Kronofogdemyndigheterna räknar med att varjesatsad krona ger sex tillbaka. Det är ungefär sammasak för skattemyndigheterna. Det gäller dock inte de200 som satsas för extra revisionsin-satser. De ger tio gånger pengarna tillbaka. Jag var påett styrelsemöte för skattemyndigheten.Där sades att man klarar att ta in så mycket pengar.Jag förstår inte att man är beredd att skära ner pådessa verksamheter när de trots allt genererar pengartill statskassan. Det kan inte vara en budgetfråga.Snarare borde man se positivt på att få in mer pengar.Anf. 18 () replikFru talman! Även skattemyndigheter och krono-fogdemyndigheter måste åläggas ett administrativtrationaliseringsbeting, precis som all övrig statligverksamhet. Det drabbar inte detta område. På skat-temyndigheterna frigörs nu betydande resurser försatsningar på skatterevision bl.a. som en följd av detförenklade deklarationssystemet. Det blir problem iövergången därför att man måste jobba upp kompe-tensen för att åstadkomma en kraftsamling när detgäller skatterevision. Men med tillskottet på 200 mil-joner kronor och den överföring av resurser som skersuccessivt, från den normala deklarationsgranskning-en till skatterevision, får inte skattemyndigheternasämre möjligheter att göra skatterevision. Tvärtomkommer det att bli en kraftsamling under de närmasteåren.Anf. 19 PER () replikFru talman! Vi har hört att det skullevara på det sättet. Trots det minskar antalet revisioneri de flesta länen. De 200 miljonerna kompenserar intepå långt när övriga neddragningar på anslagen A 1och A 2. Det sker de facto en kraftig neddragning.Jag hörde inte vad sade om kro-nofogdemyndigheterna och tullen i sammanhanget.Kronofogdemyndigheterna har redovisat att 57 mil-jarder ligger ute och skvalpar. Det är pengar som manhelt enkelt inte hinner driva in. 30 miljarder av dettaär pengar som kanske aldrig kan komma in. Menkronofogdemyndigheternas egen uppfattning är med ökade resurser skulle kunna få in mellan 25och 30 miljarder.Lars-Erik hänvisar återigen till det statsfi-nansiella läget. Men detta är en verksamhet som gervinst. Varje satsad krona ger mellan sex och tio kro-nor tillbaka. Hur kan man då hävda att det statsfinan-siella läget gör att vi skall säga nej till de intäkterna?Det är för mig en gåta.Anf. 20 ()Fru talman! Jag vill säga några ord om hur vi frånCenterns sida ser på detta betänkande.Att bekämpa den ekonomiska brottsligheten i heladess vidd fordrar ett spektrum av olika, samlade åt-gärder, som måste förnyas, vara flexiblaoch klart genomtänkta. Mycket i den ekonomiskabrottsligheten ändras nämligen. Den varierar, rör sigoch förnyas . Det förutsätter bl.a. en för-stärkning av samhällets nuvarande gemensammainsatser.Det förutsätter också utveckling och effektivise-ring när det gäller att förebygga, upptäcka, utreda ochlagföra ekonomisk brottslighet. Men det behövs såvittvi förstår framför allt samlade och konkreta åtgärder -konkreta åtgärder som vi helst skall vara eniga om.Såvitt jag förstår är de flesta, för att inte säga alla,motioner i princip tillgodosedda i betänkandet, meninte alla konkreta förslag. Från sida förutsät-ter vi att regeringen arbetar snabbt och effektivt för attefterleva och helst uppfylla de krav som ställs frånRiksdagens revisorer, från och från samhäl-let. Därför har vi inte reserverat oss.Vi vill ge regeringen chansen att visa att manverkligen menar allvar med fortsättningen. Skulle detvisa sig att det skulle vara fel är jag rädd för att do-men blir hård, men vi hoppas slippa uppleva denstunden.Behovet är stort, som vi alla vet. Vikommer från vår sida att noggrant följa den fortsattahändelseutvecklingen och hoppas på samlade ochkonkreta åtgärder i vår gemensamma kamp mot denekonomiska brottsligheten.Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till hem-ställan i betänkandet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )8 § Ändringar i fartygssäkerhetslagenFöredrogsTrafikutskottets betänkande 1994/95:TU27Ändringar i fartygssäkerhetslagen (prop.1994/95:186)Kammaren biföll utskottets hemställan att ärendetfick avgöras efter endast en bordläggning.Anf. 21 ()Fru talman! Undersökningar av de senaste årensfartygsolyckor visar att många olyckor och olyckstill-bud hade kunnat undvikas om sjösäkerheten och sjö-säkerhetskontrollen hade haft en kraftfullare utform-ning.Även om vi inte kan hävda att det har varit bristeri den svenska kontrollen som förorsakat olyckorna ärdet självklart att vi kan agera och vidta åtgärder bådepå det inhemska och det internationella planet somförhindrar olyckor till sjöss.Jag vill också understryka att det pågår ett mycketomfattande arbete som går ut på att göra sjöfartensäkrare - icke minst inom miljöområdet.I det betänkande som ligger på bän-kar för beslut, angående ändringar i fartygssäkerhets-lagen, tas några steg mot en förbättrad sjösäkerhet.För det första vill vi, vilket framgår av utskottsbe-tänkandet, att den inom FN:s internationella sjösäker-hetsorganisation antagna säkerhetskoden, ISM,införlivas i svensk rätt.Det framhålls i propositionen och också i ut-skottsbetänkandet att ISM-koden syftar till att uppnåen säker sjöfart som skydd för människor, miljö ochegendom.Enligt koden skall ett rederi utforma en säker-hetsorganisation. Denna skall också kontrolleras avsjöadministrationen. För del är det genom Sjöfartsinspektionen.Genom godkännande och utfärdande av ett doku-ment angående godkänd säkerhetsorganisation kom-mer man också att kunna följa det på ett mycket bättresätt. Dokumentet och certifikatet angående godkändsäkerhetsorganisation skall finnas ombord på fartygetoch uppvisas för tillsynsmyndigheten. skall med viss regelbundenhet ock-så kunna kontrollera att rederiets och fartygets god-kända säkerhetsorganisation upprätthålls.Propositionen och utskottsbetänkandet innehållerockså två andra viktiga steg, tycker jag. Det föreslåsockså att man i fartygssäkerhetslagen skall infoga enbestämmelse om bemyndigande för regeringen ellerSjöfartsverket att meddela föreskrifter om skyldighetatt registrera uppgifter angående ombordvarande påpassagerarfartyg.Förslaget skall självfallet ses mot bakgrund av m/sEstonias förlisning. Syftet med de avsedda föreskrif-terna är i första hand att underlätta identifieringen avombordvarande efter en fartygsolycka.En tredje fråga som också tas upp i propositionenoch som utskottet har behandlat gäller lastsäkerheten.Nuvarande bemyndigande enligt fartygssäkerhetsla-gen om rätt att meddela föreskrifter om lastning gällerendast lastning ombord på fartyg.Bemyndigandet föreslås utvidgas, så att föreskrif-terna också skall gälla last som avses transporteras påfartyg men som icke förts ombord. Där införlivasockså lastbärare såsom containrar, lastbilar och järn-vägsvagnar samt lasten i sådana lastbärare.Fru talman! Detta är utskottet enigt om, även omMiljöpartiet har fogat tre särskilda yttranden till ut-skottsbetänkandet. Min genomläsning visar att dessaegentligen bara är en anmälan som också införlivas iutskottets betänkande.Med detta vill jag yrka bifall till hemställan i ut-skottets betänkande.Anf. 22 ()Fru talman! betänkande nr 27 be-handlar som vi hörde ändringar i fartygssäker-hetslagen. Bl.a. föreslås att den s.k. ISM-koden -International Safety Management Code - införlivas isvensk rätt. Som namnet säger syftar denna inom FN:sinternationella sjöfartsorganisation antagna säker-hetskod till att man skall arbeta för att uppnå en säkersjöfart och skydda människor, miljö och egendomgenom krav ställda på rederier och fartyg.Sjöfarten utvecklas och ökar. Mängden tonnage ökar, liksom resandefre-kvensen. Inte minst gäller detta i mina hemtrakter, vidsödra , där sjöfarten under de senaste årenhar ökat . Området från ,och vidare mot har den mest omfat-tande sjötrafiken i i dag.Ökad färjetrafik, ökat antal fritidsbåtar, ökadmängd oljetransporter, viktig fiskezon, betydandeörlogsmarin verksamhet, ökat antal flyktingtranspor-ter tillsammans med ökad aktivitet och utveckling "påandra sidan sjön" - i och - ärfaktorer som jag är övertygad om kommer att med-verka till fortsatt ökad sjötrafik i detta område och iandra områden.Till följd av denna utveckling ökar tyvärr ocksåriskerna för olyckor och konsekvenserna av dessa. Desvåra fartygsolyckor som inträffat i vårtnärområde har, som utskottet skriver, ökat allas vårmedvetenhet om sjösäkerhetsfrågornas utomordenligabetydelse.Allt arbete för att öka sjösäkerheten, varav dettabetänkande är en positiv del, och allt arbete för attförhindra vattenföroreningar och oljeutsläpp frånfartyg förutsätter gemensamma internationellasäkerhetsföreskrifter. Det förutsätter också efterlev-nad och att man kan tillgripa sanktioner när efterlev-nad inte sker.Förhoppningsvis kan föreskrifterom krav på oljedagböcker på fartygen och kvitton påavlämnade oljerester till särskilda mottagningsan-läggningar bidra till minskade oljeutsläpp. Jag menaratt dessa föreskrifter också måste kompletteras medoch i fortsättningen följas upp med resurser för ökadtillsyn och översyn.Den ökande mängden oljeutsläppi södra är ett, men ett starkt, argument fördetta. Det är oljeutsläpp som allvarligt skadar såvälhavs- och skärgårdsmiljö som fågelliv och som detdessutom krävs avsevärda resurser för att bekämpa.Det är min förhoppning, och jag vet att jag delarden med utskottet, att fortsatt hög aktivitet mot vatten-föroreningar och oljeutsläpp skall medverka till attdessa minimeras och helst helt upphör.Betänkandets förslag att ISM-koden införlivasmed svensk rätt bör kunna vara ett viktigt steg i dennariktning, syftande till ökad sjösäkerhet och förhind-rande av oljeutsläpp och andra vattenföroreningar.Säkert behövs dock även andra och ytterligare steg isamma riktning.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till hemstäl-lan i trafikutskottets betänkande nr 27 angående änd-ringar i fartygssäkerhetslagen.Anf. 23 ()Fru talman! En sjöolycka är dramatisk. Med desenaste årens erfarenheter från ochframför allt Estonia i våra minnen har det blivitskrämmande tydligt att det återstår åtgärder att vidtaför att förbättra säkerheten.Vad gäller miljösäkerheten kan vi konstatera attoljeutsläppen är ett stort problem och kommer att varaså även , inte minst genom att okändamängder från vrak börjat läcka ut i Östersjön.Det är bra att regeringen har tagit initiativ till attöka sjösäkerheten, särskilt genom de internationellaorganisationerna där de verkligt viktiga förändringar-na kan ske. Regeringens förslag till svensk införliv-ning av ISM-koden har stöd. Vi haräven noterat de synpunkter som kommit från remiss-instanserna, och funnit regeringens motivering till-fredsställande.Med tanke på att det råder så olika arbetsförhål-landen för sjömän världen över är det dessutom vik-tigt att säkerheten och förhållandena standardiseras pådet internationella planet, och att det sker på en högnivå.Jag har lagt en motion till den här propositionensom inte avser att vara endast en anmälan. Det harskett med utgångspunkt i att vill bedrivaen aktiv sjöfartspolitik, då vi är positiva till dettatransportsätt.Vad gäller säkerheten har vi noterat att det inte iförsta hand avser miljösäkerhet såsom det nämns iförsta stycket. Här har man i betänkandet påpekat attfartygen är skyldiga att redovisa sina utsläpp i s.k.oljedagböcker med kvitton osv. Detta är positivt, mengenom säkra källor är vi informerade om att det inteär så svårt att komma runt dessa bestämmelser.Med hänsyn till nödvändigheten av att skärpamiljösäkerheten har vi yrkat på att certifikatet, dvs.det dokument som syftas på i 2 kap. 4 och 5 §§, ävenskall omfatta denna. Vi anser att begreppet säkerhetäven skall omfatta miljösäkerheten, så att denna kanuppfyllas på ett betryggande sätt. Därför har vi yrkatpå att certifikatet inte får beviljas och att resan förfartyget, enligt 11 kap. 1 §, sålunda kan förbjudas omtillräcklig miljösäkerhet inte kan uppvisas.Vi har även yrkat på att man skall genomförastickprovskontroller vid lastsäkringen. Med hänsyntill den pågående utredningen om sjöfartssäkerhetenoch utskottets ställningstagande har vi inte heller härreserverat oss.Sammanfattningsvis anser vi att det är viktigt attförbättra sjöfartssäkerheten ytterligare. Vi hoppas attregeringen fortsätter det goda arbete den har påbörjatoch verkar kraftfullt för detta internationellt, inteminst inom EU.Anf. 24 ()Fru talman! Jag vill bara meddela att enligt ut-skottsbetänkandet har inte yrkat någon-ting utöver vad utskottsmajoriteten har gjort. Man haranmält vissa synpunkter i sina tre särskilda yttranden,men detta är inte något yrkande. väldigt väl om detta.Vi måste först gå in i ISM-koder innan vi kanställa krav från den svenska sidan.Anf. 25 ()Fru talman! Jag ber om ursäkt för den klumpigaformuleringen. Jag syftade givetvis på det första yr-kandet i motionen. Jag har alltså inte yrkat bifall tillnågonting i mitt anförande, vilket fru talman för-hoppningsvis uppfattade.För övrigt anser vi att det redan nu måste gå attställa krav och påverka den utveckling som måste ske.Anf. 26 ()Fru talman! Det är glädjande att återtar det som hon sade i talarstolen om att detvar ett yrkande från Miljöpartiet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )9 § Partsställningen i mål enligtyrkestrafiklagenFöredrogsTrafikutskottets betänkande 1994/95:TU28Partsställningen i mål enligt yrkestrafiklagen(prop.1994/95:191)Kammaren biföll utskottets hemställan att ärendetfick avgöras efter endast en bordläggning.Anf. 27 ()Fru talman! Jag är medveten om att man inte blirpopulär och att man varken hamnar på kammarkans-liets eller utskottens tio-i-topp-listor när man begär attfå yttra sig om ett betänkande där det inte föreliggernågra reservationer. Men då jag inte har några ambi-tioner i den vägen har jag dristat mig att yttra migunder ett antal minuter.Jag yrkar bifall till hemställan i betänkandet.Men jag vill betona att jag tycker att det är otill-räckligt. Att länsstyrelserna ges rätt att överklagalänsrätternas beslut i yrkestrafikmål, i princip när detgäller taxilegitimationer, innebär fortfarande att vi harsamma lagstiftning. Vad är det som säger att det inteär jurister med samma utbildning som sitter i kammar-rätten?Man borde i stället försöka att ändra på lagstift-ningen så att den verkligen får den effekt som vi förnågra år sedan, genom ett betänkande här i ,föreslog att den skulle ha.Fru talman! Jag vill också understryka att jag intevill ge länsstyrelserna ökade möjligheter att kunnajaga enskilda individer. Men i det här fallet gäller detfaktiskt inte enskilda taxichaufförer i första hand. Härgäller det att skydda dem som åker med taxichauffö-rerna. De är dåligt skyddade . Detta baserar jagpå praktiska erfarenheter.För beslutade , jag troratt det var i total enighet, att vi skulle avreglera taxib-ranschen. Det är mig helt främmande att återgå till detgamla var-god-dröj-systemet som orsakade så mångaproblem. Låt mig också poängtera att när vi genom-förde den här avregleringen var det med de storataxiorganisationernas bistånd. De understödde vårtagerande och tyckte att det var ett bra beslut vi hadekommit fram till. Men sedan har vi märkt att myckethar gått snett.Som jag sade förut fattade vi i ett beslutom vem som skulle få taxilegitimation och vem somskulle nekas att få en sådan. Vi hade klara skrivningaröver vilka som inte skulle få tillstånd.Fru talman! Jag har på mitt rum listor över perso-ner som har överklagat länsstyrelsernas nekande ochsedan erhållit bifall i länsrätterna. Där finns en floraav alla de brott som vi skrev i betänkandet att maninte skulle ha fått begått inom för att fåbedriva yrkesmässig taxitrafik.Jag kan inte detta med hur man hanterar ett betän-kande efter att det har behandlats i . Men jagförutsätter att betänkandet och lagstiftningen måsteharmoniseras i någon form. Det har tyvärr inte skett idet här fallet. Det finns människor som har begåttgrova rån, och t.o.m. våldtäkter, för inte så längesedan som har överklagat länsstyrelsernas beslut ochfått lov att köra taxi. Det var inte mening,åtminstone inte enligt det betänkande som vi enhälligtställde upp bakom sedan.Låt mig nämna ett exempel. Det är i och för sigmycket extremt.En person kom på kollisionskurs med sin sambo.Det händer ju av och till. Hans sambo uppfattade atthan förföljde henne. Då gick hon till en spåkärring,som vi säger i . Hon fick då rådet att köpa ettgrishjärta, stoppa in det i kylen och gå dit och stickaen nål i det då och då. Då skulle hennes man i sin turbli stucken psykiskt.Hon gjorde så, och hennes f.d. sambo fick reda pådet. Han gick i sin tur till en konkurrent på spå-domsområdet. Han fick då rådet att gå ut på en kyr-kogård. När han kände en viss känsla i kroppen skullehan gräva upp den graven. Där kunde det finnas ettgrishjärta eller en grislever. När han fick tag i dessaskulle hans problem vara borta.Fru talman! Detta är inte hämtat från . Detta är hämtat från ett protokollfrån länsrätten i län.Denna person fick tillstånd att köra taxi. Hanöverklagade och fick tillstånd.Jag skulle vilja fråga kammarens ledamöter: rätt att en person som gjorde detta sedanskall får köra taxi?