prot · GI0982 · 1995-03-30 00:00:00 — Det var många kvinnor - unga kvinnor ochkvinnor i glesbygd - som inte tidigare hade varitaktieägare.Under senare år har vi fått ett mycket stort privataktieägande i . Vi har 3,8 miljoner aktieägare iSverige . Det är tack vare aktiva åtgärder somaktieägandet har spritts till en stor mängd människor.Man kan börja tala om ett folkligt ägande av företag.Jag håller med om att det finns koncentration av ägarmakt i . på att politiken har medverkat till att driva framen koncentration till mycket stora företag. Men inteblir det bättre av att staten eller kommunerna ägerföretag. Om man kliar varandra på ryggen i storbola-gens styrelser gör man det sannerligen också i destatliga bolagens styrelser. Det ser vi på utnämnings-politiken.Anf. 193 () replikHerr talman! Många människor har börjat skaffasig aktier . Det är unga kvinnor ochvanliga löntagare. Men problemet är att de inte harnågot som helst inflytande. Jag har själv varit på någ-ra bolagsstämmor. Där kan man se att det är fem sexherrar som uppträder som representanter för de storaägarna. Det hjälper inte om alla de unga kvinnornaställer sig upp och ropar. Det är ändå de tunga ägarnasom avgör. handlar det också om A- och B-aktier. Det har inget som helst betydelse för demo-kratiserandet av vem som skall bestämma vad somskall produceras här i landet.Det är bra att vi debatterar detta, men jag skulleönska mig litet mer självkritik. Jag tänker på historie-skrivningen i den moderata motionen. Det var jufaktiskt den gamla högern som bekämpade frihandelnen gång i tiden och som försökte stoppa den allmännarösträttens genomförande 1917. Den gamla högernstod då för staten. Det var den starka överhetsstaten.Några ord kunde ju ägnas åt detta. Man kunde begäranågot slags självprövning. Det saknar man i de mode-rata debattinläggen i dessa stora ideologiska frågor.Anf. 194 () replikHerr talman! Även jag har läst . Det är lustigt hur olika slutsatser olika människorkan dra av samma författare. Det som jag menar ärden bärande tanken hos är ut-vecklingsförlopp, betydelsen av enskilda entreprenö-rer. Det har ganska stark koppling till de frågor vidiskuterar i dag.Johan tog upp en fråga som är allvarlig,nämligen bristen på enskilda ägare. Det finns förmånga stora ägare och det blir bara nya institutionellaägare. Det är ett problem. Mitt förslag till lösning äratt man skall ha skatteregler och andra institutionellaförhållanden i som gör det möjligt att få framfler enskilda ägare. förslag tycksdäremot vara att man skall skapa något slags koope-rativa, kollektiva eller andra egenartade former somsåvitt jag förstår inte har prövats med framgång nå-gonstans.Jag har en annan invänding mot vad sade. Jag tror nämligen inte att marknadsekono-min kan fungera om man inte har privat ägande. Dethänger samman med att det privata ägandet är kopplattill vinsten. Vinsten har en mycket speciell signal-funktion i utvecklingsförloppet. Det skulle vara in-tressant att höra om kan ge någraexempel på marknadsekonomier som har kunnat fun-gera utan privat ägande. Jag tror inte att det finnsnågra sådana.Till slut ställdes en direkt fråga. Jag vill bara näm-na att de förslag om löntagarnas inflytande och delak-tighet som vi diskuterade i var väsensskil-da från Meidnerfonder o.dyl.Johan sade något till somgjorde mig mycket förvånad. Den som skall bestäm-ma över vad som produceras är väl varken ägare,aktiesparare, löntagare, långivare eller politiker? Detär väl konsumenterna? Det förutsätter en fungerandemarknadsekonomi med privat ägande. Det blir tyvärrinte fallet med politik.Anf. 195 () replikHerr talman! Det är riktigt att konsumenterna skallha ett mycket stort inflytande över vad som produce-ras. Men det är svårt för den enskilde konsumenten attbestämma över nya idéer och framtidens produkter.Tänk bara på den nya informationsteknologin. Nyaidéer måste få en chans att komma fram.Det som Schumpeter påpekade var att när kapital-ismen hade genomgått sin inledande blomstringsfas,skulle den på något sätt tappa farten, byråkratiserasoch förstelnas. Det stämmer för övrigt ganska väl medMarx analys. Därför var Schumpeter pessimist utifrånsina egna utgångspunkter och trodde på socialismensnödvändiga seger, och att det måste bli mer kollekti-vistiska former för ägandet i framtidsstaten.Jag vill tala om för , om hon inte vetdet, att vi faktiskt har motionerat om sänkt skatt försmå företag. Vi har sådana förslag i våra motioner. Viröstar dessutom på dem här i kammaren.Det finns exempel på marknadsekonomi som fun-gerar med kollektivt ägande. I finns en radkooperativa företag som styrs av de anställda. Detfinns speciellt många tjänsteföretag i databranschendär de anställda tillsammans är ägare. Det är den typav kollektivt ägande som jag tror tillhör framtiden.Det är något annat än det som talar om.Anf. 196 () replikHerr talman! Det som vi i tror på skil-jer sig mycket från det som tycks tropå. talade om socialismens nödvändi-ga seger. Jag måste säga att jag sällan har hört någraord som så uppenbart har motbevisats av händelseför-loppet i vår mycket nära omvärld. Socialismens nöd-vändiga seger finns faktiskt inte, utan vad som harvisats i verkligheten är socia-lismens förfall, efter att den har misslyckats med attlösa för människorna mycket viktiga levnadsnivå-,välstånds- och miljöproblem. Det var alltså intemycket bevänt med det.Tanken om nya idéer är intressant, och den ärviktig för framåtskridandet. Jag håller förvisso medom att det kan vara svårt att med en gång få gensvarhos konsumenterna för nya idéer, men nya entrepre-nörer är själva källan eller sprutan när det gäller denya idéerna. Det ekonomiska system som jag före-språkar och som också speglas i de reservationer somjag har undertecknat går ut på att ge vettiga villkor föroch visa tilltro till nya entreprenörer. Det är ett insti-tutionellt system som bygger på en marknadsekonomimed enskilt ägande. Det skall bygga på vettiga reglerför att tillhandahålla en marknad för riskkapital fördessa nya entreprenörer, så att de kan skapa någotreellt av sina idéer och inte bara får ha dem kvar i sinahuvuden.Detta är faktiskt det som driver utvecklingenframåt, till fromma för det test som konsumenternasedan gör på marknaden av om produkterna är värdanågot eller ej.Anf. 197 () replikHerr talman! Jag sade inte att jag trodde på socia-lismens nödvändiga seger. Jag refererade JosephSchumpeter, som trodde på socialismens nödvändigaseger. Han tyckte att denna var mycket sorglig, efter-som han var en djupt konservativ person.Jag tror inte alls på några historiska nödvändighe-ter. Jag måste nog erkänna att sammanbrottet för desystem som fanns i öst var förhållandevis ödesbe-stämt med tanke på de historiska omständigheter somde uppstod under.Det handlar nu om att vi måste försöka tänkaframåt inför vad som håller på att hända. Problemet iden moderna kapitalismen är att de unga grabbar somsitter och trycker på knappar för att sköta spekulatio-nen, penninghandeln och räntorna inte vet någontingom den faktiska produktionen. De har inga som helstidéer om nya produkter och hur de skall utvecklas.Jag är helt enig med om att vi måstehitta nya former för att företagande, nya idéer osv.skall kunna slå igenom. Jag är fullständigt övertygadom att det kommer att bli mera demokra-tiska företagsformer, där människor tillsammans, utanauktoritära kapitalistiska strukturer av den typ som detfinns alldeles för mycket av , kommer att gåsegrande fram. Sådana kallar jag för socialism. Det ärmöjligt att har en helt annan definition,men i så fall får vi väl fortsätta att redaut detta i flera debatter.Anf. 198 ()Herr talman! I detta betänkande behandlas tvåmotioner, en från högersidan och en från vänstersidan.Som vi redan har hört är det de partier som står längstute på kanterna som i motionerna för fram sina för-slag.För att börja med motion vill jagsäga att jag när jag hör kommer atttänka på skvadern - jag kommer ju från Sundsvall.Det är litet av både-och. Vi säger i den motivreserva-tion som de icke socialistiska partierna gått ihop om,dvs. reservation 2, där motionen avvisas, att den ärlitet motsägelsefull. Den innehåller en plädering förstatligt ägande, för att man skall öka det icke till in-dividen bundna ägandet eller i varje fall slå vakt omdet.I reciten vad gäller motion heterdet på s. 2, , att ni vill tillvarata detoffentligas förmåga som ägare. Det hänvisas till ettantal framgångsrika områden osv. Resonemangetfortsätter på följande sätt: "Men ekonomisk demokratikan inte förverkligas enbart genom offentligt ägande -- -. "Av den här typen av resonemang får man självfal-let intrycket att ni i tycker att det är bramed mycket av statligt ägande. Det framhålls kanskeinte uttryckligen att ni vill öka det, men låt mig ändåfråga: Vill ni minska det eller är idealnivån nådd? Jaguppfattar det så att ni gärna ser att det på ett ellerannat sätt ökar.Det är bara som står bakom motio-nens förslag. Alla andra avstyrker dem. Motionärernavill ha en utredning om ett nytt slags löntagarfonderoch en form av ägande som inte direkt är anknutet tillindividen utan har någon annan grund, riktigt vilkenär det litet svårt att veta.Det är väl ofta så med Vänsterns förslag att analy-sen är intressant. Man hittar känsliga punkter ochsvagheter, men när man kommer till förslagen blir detlitet tunnare och egentligen ganska dåligt. Jag trorfaktiskt att om man skall få till stånd företagande ochskall få en ekonomi att fungera bra, måste man heltenkelt utgå från individens skapande kraft och förmå-ga att ta ansvar, och för individen är ägandet då cent-ralt.Även den moderata motionen har jag tillsammansmed majoriteten avvisat, men jag står på vissa punkterbakom motivreservationer. Denna motion är mycketpolemisk mot socialdemokratin och har också enhistorieskrivning som jag inte riktigt känner igen frånmina historiestudier. Jag har studerat historia påuniversitet, och den här beskrivningen stämmer intealla gånger riktigt med det som jag kommer ihåg.Men det må vara som det är med det - det är fråga ompolemik. Jag tycker att det i förslagen är ganska litetsakinnehåll.Vi instämmer i att det enskilda sparandet är vik-tigt. Vi gör också den bedömningen att sparkvotenkommer att fortsätta att vara hög och kanske t.o.m.kommer att öka. Vi tror att allmänhetens uppfattningär den att staten inte kommer att ha råd att via sjuk-försäkring, arbetsskadeförsäkring osv. försäkra be-folkningen i proportion till vad den tjänar, utan män-niskorna kommer att öka sitt sparande för att garante-ra sig själva en trygg framtid.Jag kan också instämma i det moderata resone-manget att om man sparar och ser till att bli skuldfri,ökar självklart också den egna friheten och den egnaförmågan att skapa nya företag osv. Detta är natur-ligtvis viktigt. Men vore det, i den ekono-miska situation som vi befinner oss i, inte braom staten aktivt stimulerade hushållssparandet alltförmycket. Vi behöver faktiskt få i gång konsumtionenpå hemmaplan, så att också företagen får fart. Det ärett problem som man inte bara kan strunta i, och därtycker jag att socialdemokraterna trots allt har en rejälpoäng.När det gäller förslagen om pensions- och livför-säkringssparandet tycker jag att man, eftersom detfinns en utredning som studerar detta, på den punktenkan lugna ner sig. Jag tycker inte om förslaget omolika aktietyper, som är beroende av om ägaren äranställd i företaget eller inte. Jag är faktiskt ocksåkritisk mot systemet med A- och B-aktier. Den enaaktien bör vara lika mycket värd som den andra, ochav det skälet tycker jag att detta förslag inte är så bra.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets hem-ställan.Anf. 199 () replikHerr talman! Bara en kort kommentar med anled-ning av påpekande att man inte barakan strunta i det förhållandet att hemmamarknadeninte kommer i gång i det här läget. Nej, självklart kanman inte göra det. Men att av det skälet vidta åtgärderför att bestraffa sparandet är helt felaktigt.Anne redogjorde tidigare väldigt tydligtför hur viktigt det är att nya entreprenörer och nyaföretag kommer i gång. Det är ju bl.a. de som skaparförutsättningarna för hemmamarknaden.Det gör man genom ett skattesystem - skatteregler- som gynnar företagandet och inte försvårar för detoch genom regelsystem som gör det möjligt för före-tagare att fungera och för små företag att komma igång med att driva sina företag.Socialdemokraterna har rivit uppförslag som den tidigare regeringen genomförde på enmängd områden. Jag skall inte specificera dem alla pådenna korta repliktid.Att bestraffa det enskilda sparande för att få i gånghemmamarknaden är en totalt felaktig politik.Anf. 200 () replikHerr talman! Jag tycker inte heller att man skallbestraffa enskilt sparande. Jag uppfattar inte heller attsådana förslag egentligen har förts fram här. Vad niföreslår är att man skall gynna sparandet genom extraavdrag, gynnsamma skatteregler osv. Det är gynnandeni vill ha. Att göra det innebär en belast-ning av budgeten. I ett läge där man dessutom ser behöver få i gång den inhemska konsumtionen ärdet kanske inte det förslag som jag i första hand hop-par på.Jag förstår synpunkterna i princip, men jag tyckeratt de ligger litet fel i tiden. Jag tycker inte att manskall ha stimulanser av den typ som föreslås. Man böri stället ha en väl fungerande ekonomi i övrigt, och dåtror jag att pengarna kommer att söka sig dit där defungerar bäst.Anf. 201 ()Herr talman! Det här är en intressant och upply-sande debatt med klara ideologiska förtecken. För känns en sådan debatt alltid uppfriskande att deltai. Det är bara synd att det sker vid en sådan sen tid-punkt.Flera talare har redan påpekat att det är finansut-skottets betänkande nr 23 vi behandlar. Jag skall inteuppehålla mig mer vid det utan direkt ge mig in på enkommentar - först då till motion.Ekonomisk demokrati är enligt min mening enmycket viktig fråga. Utskottet delar också motionä-rernas uppfattning om vikten av ökad demokrati iarbetslivet och att företagens ägare är kunniga, enga-gerade och ansvarstagande. Man säger också att engrundläggande förutsättning för inflytande på arbets-platsen är att anställningen känns trygg och säker. Justdärför är full sysselsättning och bekämpning av ar-betslösheten av avgörande betydelse för att de anställ-da skall kunna få en stark ställning i arbetslivet. Godautbildningsmöjligheter och kompetensutveckling ärandra viktiga faktorer. Av stor betydelse är ocksåsamarbetsklimatet på arbetsplatsen. Ett gott samarbetemellan anställda och arbetsgivare och mellan derasorganisationer är därför en förutsättning för en godarbetsorganisation.Utskottet framhåller också att ett aktivt och enga-gerat ägarskap främjas av en stabil ekonomisk ut-veckling. Den socialdemokratiska regeringspolitikenmed dess fokusering på att sanera statsfinansernasyftar just till att skapa den trygga ekonomiska miljödär gott och förtroendefullt samarbete mellan ägareoch anställda kan utvecklas.Johan frågade mig var Socialdemokra-terna står då det gäller maktkoncentrationen. Vad harvi för ståndpunkter?Vad vi har för ståndpunkter är väl känt. Jag villbara peka på att vi noga följer utvecklingen. Det gäl-ler naturligtvis att se till att det inte uppstår brister ochmissförhållanden på marknaden.Den socialdemokratiska regeringen har bl.a. till-satt utredningar för att se över villkoren för den ko-operativa verksamheten. har ett råd tillsattsför att studera utvecklingen på massmedieområdet.Det är ju ett väldigt viktigt område där vi inte bara iSverige utan också utomlands har sett exempel påskadlig maktkoncentration.Åtgärder görs alltså på många håll. Enligt utskottetfinns det därför inte något behov av att tillsätta ensärskild utredning av det slag som föreslås i motionen.Låt mig så, herr talman, gå över till den moderatamotionen om sparande och ägande. Det har redansagts att det är en mycket märklig motion. Den är intemärklig därför att den är lång och fylld med mångatabeller och diagram, utan därför att den är ett ytterli-gare exempel på hur försöker skriva omhistorien. Det handlar enligt min mening om desin-formation på mycket hög nivå.Utskottet påpekar också mycket riktigt att motio-nen till stora delar är en politisk pamflett med enensidig och ibland direkt falsk bild av den ekonomis-ka och sociala utvecklingen i Sverige.I inledningen av motionen citerar man t.o.m. urVilhelm och försöker därmedgöra en koppling mellan och Kristinas1840-tal och utvecklingen i efter andravärldskriget. Det är inte bara osedvanligt fräckt, utandet avslöjar också en djup okunnighet.Huvudtesen i motionen är att marknadsekonominsframväxt och expansion är den huvudsakliga anled-ningen till de ekonomiska framsteg som gjorts i Sve-rige. Den socialdemokratiska politiken, den offentligasektorns tillväxt och det kollektiva pensionssparandethar enligt motionärerna enbart försämrat tillväxtenoch snedvridit resursanvändningen.Man påstår t.o.m. att den svenska modellen harförhindrat ekonomiskt framåtskridande, förlamatindividernas initiativkraft och försvårat villkoren förenskilt företagande. Detta är naturligtvis nonsens.Under perioden 1932-1991 ökade de svenska hus-hållens förmögenhet som aldrig förr i histo-ria. har det enskilda ägandet ökat såmycket på så kort tid.Utskottet påpekar att det var somdet egna hemmet, den egna bilen, sommarstugan, jat.o.m. den egna båten blev allt vanligare hos den bre-da svenska allmänheten. Det är ett samhälle ljusårfrån det hårda orättvisa svenska stånds- och fat-tigsamhälle som beskriver i Utvand-rarna.Man kan, herr talman, verkligen fundera över vil-ka bevekelsegrunder som ligger bakom Moderaternasfalska historieskrivning. Kan den bero på att manblivit så ideologiskt förblindad att man inte ser verk-ligheten som den är? Eller är det helt enkelt så, till varje pris måste dölja resultatet av den politiksom man själv bär huvudansvaret för?Försämringar i den svenska ekonomin med ökadarbetslöshet har ju regelmässigt skett under de år vihar haft borgerliga regeringar och då harhaft ett stort inflytande.Låt mig bara erinra om det arv som regeringenBildt - bara - lämna-de efter sig till svenska folket. lyckades denmoderatledda regeringen fördubbla statsskulden.Jämfört med 1991 har vi fått en så högarbetslöshet, ett fyra gånger så stort budgetunderskottoch fem gånger fler långtidsarbetslösa. Det är sanner-ligen ett skrämmande resultat.Det är denna sörja av usla statsfinanser och högarbetslöshet som vi socialdemokrater är satta att röjaupp.Med tanke på vad de ställt till med borde det varapå sin plats att intog en mer ödmjukattityd, men något sådant lär vi tydligen inte få se.Från moderat sida tar man inget ansvar för sina gär-ningar. Tvärtom slår man sig för bröstet och säger imotionen att hushållssparandet började öka från slutetav 80-talet.Att människor lägger upp reserver för framtiden ärsjälvfallet bra. Men vi får inte glömma bort att detökade hushållssparandet har många dystra orsaker.Den kraftiga försämringen av ekonomi underden borgerliga regeringen, den snabbt och dramatisktökande arbetslösheten och det likaså snabbt stigandeantalet konkurser pressade fram ettökat hushållssparande. När otryggheten spred sigökade hushållssparandet. Att det uppstod ettunderskott i det offentliga sparandet beror självfalletpå att arbetslösheten tilläts stiga till rekordhöga nivå-er. Men arbetslösheten och dess negativa följder förden enskilda individen är ingenting som tycks bekym-ra . Det står det ingenting om i motionen.Från moderat håll återkommer man nu med för-slag som handlar som sänkta skatter eller andra sub-ventioner åt höginkomsttagare och kapitalägare. Dethandlar i motionen om subventioner till enskilt spa-rande i aktier, skattebefrielse för aktiesparande i detegna företaget samt ytterligare skatteförmåner förprivat pensionssparande. För övriga grupper i samhäl-let erbjuds bara nedskärningar i välfärden.Det är konstigt att , och för den delenockså övriga borgerliga partier, aldrig lär sig. Härfinns inte plats för någon eftertanke eller självkritik.För att sanera statsfinanserna och pressa ned ar-betslösheten krävs nu stora uppoffringar av svenskafolket. Då måste också bördorna fördelas rättvist.Även höginkomsttagare, kapitalägare och företagsle-dare måste vara med och bära sin rättmätiga del avbördan. Det gav också väljarna klart besked om ihöstens val. Till viss del har , Folkpartietoch kds börjat förstå detta enkla sammanhang. Mode-raterna är ensamma om att kräva ytterligareskatteförmåner för privata pensionssparare i form avsänkt avkastningsskatt.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets hem-ställan.Anf. 202 () replikHerr talman! Jag får tacka för sva-ret och för anförandet. Jag funderar på om jag inte såsmåningom skall ta och skicka protokollet till chefre-daktören för , som lär föreslå ettsamregerande mellan moderater och socialdemokra-ter.Jag blir litet oroad när säger att viskall följa utvecklingen noga. Sanningen är att de sistaresterna av de idéer som fanns ,som , och andra väck-te, nu håller på att försvinna från den offentliga debat-ten över huvud taget. fortgår utförsäljning-en av statlig egendom. Som jag redan har sagt trorinte vi att det statliga ägandet är lösningen. Men medtanke på att det inte finns några som helst andra idéerom hur den ekonomiska demokratin skall stärkas,känns det oroande att ingenting händer.Jag skulle vilja fråga : Finns detingenting utöver den allmänna kampen mot arbetslös-heten och en vettig ekonomisk politik osv. som vi kangöra här i , genom lagstiftning, olika typerav skattepolitik och vad det nu kan vara? Vi har t.ex.föreslagit något slags förköpsrätt för anställda vidförsäljning av företag. Det är en sådan idé. Finns detingen diskussion inom socialdemokratin om vad mankan göra politiskt för att stärka den ekonomiska de-mokratin? Man har en känsla av att vi just nu backarin i en mera renodlad kapitalism och den ekonomiskademokratin försvinner bort vid horisonten.Anf. 203 () replikHerr talman! är en intressant tala-re här i kammaren. Vi är inte så vana vid hans stil.Det brukar vara en annan retorik här.Jag blir litet förvånad över de frågor han tar upp.Den motion som har väckt utmynnar iett förslag om att man skall tillsätta en särskild utred-ning med mycket specifika uppgifter. Vi menar att detinte behöver tillsättas en sådan utredning. Diskussio-ner pågår på många håll. De har även resulterat i har genomfört åtgärder. Man har tillsatt utred-ningar på andra områden. Man har genomfört sakersom kommer att ge ett resultat. Denviktigaste uppgiften för att över huvud taget befrämjademokratin i arbetslivet är ju att vi kan sanera statensfinanser, att vi kan få sunda statsfinanser och pressaned arbetslösheten. Det är den viktigaste uppgiftensom nu står på dagordningen.När det gäller frågan om andra företagsformerosv. har jag i mitt anförande hänvisat bl.a. till attregeringen har tillsatt en utredning för översyn av denkooperativa företagsformen. Det har gjorts föränd-ringar i arbetsrätten. Den har återförts till vad den vartidigare. har man tillsatt en utredning på detområdet. Jag nämnde också massmedieområdet.Räcker inte det för ?Anf. 204 () replikHerr talman! Det är i och för sig positivt att dessautredningar pågår. Jag skall försöka sätta mig in or-dentligt i vilka förslag som läggs fram där. Jag harnog ändå intrycket att de mer grundläggande ochlångsiktiga frågorna som vi efterlyser i motionen intefinns med i utredningarna.Jag har ingen övertro på utredningar. Vi hade engång i tiden någonting som hette Socialiseringsnämn-den, som tillsattes 1920 och satt ochproducerade tjocka betänkanden som inte ledde nå-gonstans.Jag tror att tiden nu är mogen för de idéer vi tarupp i vår motion. Det är en dramatisk förändring avhela näringslivets struktur, inte minst den nya infor-mationsteknologin, som gör de idéer som RudolfMeidner och andra väckte mer aktuella . Jag skall träffa på en folkhög-skola . Jag skulle väldigt gärna viljakunna berätta för honom att det skall komma i gången rejäl diskussion igen.