prot · GI0982 · 1995-03-30 00:00:00 — Jag vill ställa en fråga till statsminis-tern som ansvarig för hela regeringens politik. Det varnämligen näst intill omöjligt i den särskilda debatten att få några svar av invandrarministern.Ett av de oavvisliga krav som regeringen har sagtatt man kommer att ställa på den kroatiska regeringenvid återsändande av bosnien-kroater är att de skall fåett värdigt mottagande. Det har alltså inte gått att fånågot svar på vad värdigt mottagande står för. Skullevi kunna få ett svar här , vore det bra.Anf. 90 Statsminister ()Herr talman! Att inom ramen för ett svar på någonminut utreda grunderna för integrationen av de in-vandrare som kommer hit respektive de som är här enkortare tid är naturligtvis inte möjligt.Låt mig därför bara säga att det är viktigt att vibedriver en generös invandringspolitik på det sättetoch att vi inte bara tar emot de människor som hargoda skäl att få stanna i . I stället skall vi ock-så i vår utbildningspolitik, kulturpolitik, bostadspoli-tik och inte minst i arbetsmarknadspolitiken samt ivåra attityder mot invandrarna se till att vi ger dem enchans till det människovärde och den medborgarrättsom medborgare och boende i skall ha.Anf. 91 ()Herr talman! Jag beklagar att statsministern miss-uppfattade min fråga. Den gällde alltså inte hur vi taremot dem som är här och hur vi behandlar dem härnu. Frågan gäller kravet som regeringen har sagt kommer att ställa på den kroatiska regeringen påett värdigt mottagande i när vi sänder tillba-ka bosnier med kroatiska pass.Vad är det för krav vi ställer på den kroatiska re-geringen när vi säger att mottagandet skall vara vär-digt?Anf. 92 Statsminister ()Herr talman! Det förs nu samtal med den kroatiskaregeringen. Men givetvis gäller i princip samma kravsom vi ställer här hemma, även om vi vet att vi eko-nomiskt och socialt har bättre förutsättningar att levaupp till dessa. Människorna skall alltså ha möjlighettill en någorlunda trygg tillvaro mot bakgrund av devillkor som allmänt gäller i landet.Ansökan om ett ungdomsprojektAnf. 93 ()Herr talman! Jag har i min hand en ansökan frånöverstelöjtnant om ett projekt för ung-domar med attitydproblem som skulle organiseras avFryshuset och K 1 i Stockholm.Målet var att genom en utbildning vid Försvar-smakten visa dessa ungdomar vilka värden vår för-svarsmakt står för och att genom ett aktivt fritidslivstärka ungdomarnas fysiska hälsa samt att göra demså intresserade av Försvarsmaktens utbildning att desträvar efter att få genomföra en ordinär värnplikt-stjänstgöring.Aktiviteterna skulle bestå av allmän militär ut-bildning såsom försvarsupplysning, sjukvårdstjänst,överlevnadsträning, fysiska aktiviteter och ävenäventyrsutbildning. Projektet skulle tillgodose ung-domar med svåra sociala problem.Jag vill gärna veta vad försvarsministern anser omden här typen av projekt. Ansökan blev nämligenavslagen av Civildepartementet.Anf. 94 Försvarsminister ()Herr talman! Jag känner inte till och kan inte min-nas att jag har hört talas om denna ansökan.Skulle jag så ha gjort, skall jag titta på den igen. An-nars skall jag be att få den översänd för att därefter såsmåningom ge ett svar.SkattehöjningarAnf. 95 ()Herr talman! Vi hörde tidigare att finansministerni har uttalat till utländska investerare att det inteblir några fler skattehöjningar här i Sverige.Omfattas den uppfattningen av hela regeringen?Frågan riktar sig till statsministern.Anf. 96 Statsminister ()Herr talman! I en socialdemokratisk regering talarfinansministern för hela regeringen när det gällerfinanspolitiska frågor.Anf. 97 ()Herr talman! Det gläder mig att höra. Det tolkarjag som ett instämmande i att det inte blir några flerskattehöjningar här i landet.Då är frågan till statsministern: man därmedavfärdat frågan om höjd fastighetsskatt, tidigarelägg-ning av momsen och övriga skattehöjningar som hardiskuterats?Anf. 98 Statsminister ()Herr talman! Det exakta svar som i är det som gäller. Det fanns en nyans i det,för han sade att detta är det principiella svaret men attdet kan bli vissa smärre saker. Men i huvudsak harhan gett det besked som återgavs här, vilket regering-en står bakom.Medlemskap för i EUAnf. 99 ()Herr talman! President besöker juSverige , vilket jag tycker är ett välkommet besök.Jag minns när han förra gången för första gångenbesökte . Då var han ledare för , och1981 mottog han tidningen Arbetets Låt leva-pris.Nu är han här och statsministern har fört samtalmed honom. Jag vill därför fråga om frågan om Po-lens intresse för medlemskap i har behandlats ochvilken ståndpunkt statsministern i så fall har meddelatatt har i fråga om intresse av medlem-skap i EU.Anf. 100 Statsminister ()Herr talman! Jag är tacksam för den frågan, därföratt det på något håll i massmedierna har antytts att viskulle ha gett ett något negativt besked från svensksida. Det är inte riktigt. Vi har sagt att vi stöder enutvidgning av EU, inklusive ett medlemskap för Po-len. Men det är omöjligt för mig, och jag vill säga förvarje annan företrädare för , att ange en tidsplan.Men det är klart att ansökarländerna har höga ambi-tioner, vilket är riktigt. Vi har gett en del goda råd tillPolen mot bakgrund av våra egna erfarenheter. Mendet är omöjligt för mig att fastställa en tidsplan, ochdet tror jag att president väl förstår.RöstförlusterAnf. 101 ()Herr talman! Jag har en kort fråga till statsminis-tern också. Statsministern får ju naturligtvis de flestafrågorna.Frågan lyder: Anser statsministern att risken förSocialdemokraterna att förlora några procent åt väns-ter är allvarligare än att med stöd från geen mer trovärdig bild av förmåga att klaraden ekonomiska krisen?Anf. 102 Statsminister ()Herr talman! Jag har vunnit ett val, så jagfunderar inte på att förlora nästa.Anf. 103 ()Herr talman! Det var naturligtvis ett sätt att kom-ma ifrån den allvarliga fråga som allt fler väljareställer sig i vårt land. Inte bara press av alla partifär-ger utan människor rätt över hela vårt land säger attnu måste det här göras. Jag beklagar att statsministernbara har ett så lättvunnet svar att ge mig.Anf. 104 Statsminister ()Herr talman! är det så att jag i moderat presshar anklagats för att förlora röster till att göra upp med dem. säger rakt motsatta, att om jag skulle göra upp medModeraterna så skulle jag förlora röster till tror jag inte att vare sig det ena ellerdet andra är rätt. Det är därför jag inte riktigt kan tafrågan på allvar. Jag ber om ursäkt för detta.FörsvarsekonomiAnf. 105 ()Herr talman! Jag har en fråga till försvarsminis-tern. I försvarsdebatten förekommer en diskussion ombrister i försvarsekonomin. Då tänker jag på det s.k.svarta hålet. Man talar om att det saknas hela 4 mil-jarder kronor.Min fråga är: Hur är det möjligt att sådana bristerkan uppkomma?Anf. 106 Försvarsminister ()Herr talman! De svarta hålen har jag fått ärva. Defanns där när nye ÖB tillträdde, och de fanns där närjag tillträdde som försvarsminister. Trots att mankände till de svarta hålen och obalanserna i försvarse-konomin gjordes kraftfulla krigsmateriel-beställningar på hela 12 miljarder.Jag har tagit itu med dessa ofinansierade postersom ÖB har beräknat till 4 miljarder. Jag gav i upp-drag till en oberoende expertgrupp att gå igenommaterialet och ÖB:s beräkningar. Man fann då att detfanns en substans i 2,7 miljarder av de 4 miljarderna,men 1,3 miljarder var redan förbrukade pengar.Av kända skäl - budgetunderskott och statsskuld -kommer inga nya pengar att ges till Försvaret, utan desvarta hålen kommer att få täckas genom nedbantadverksamhet på främst försvarsmaterielsektorn.Låt mig få tillägga att inte mindre än 2 miljarderav pengarna rör JAS. Detta belopp får så att säga gå ini nästa försvarsbeslut av det skälet att vi bör göra enordentlig granskning av hela JAS ekonomi. Därför harregeringen gett i uppdrag att göraen sådan granskning av JAS ekonomi från allra förstastund fram till nu.Så de svarta hålen har inte uppstått under den so-cialdemokratiska regeringsperioden , utande fanns redan när jag tillträdde som försvarsminister.Den ekonomiska politikenAnf. 107 ()Herr talman! Det gick som en stöt genom nationeni går, då någon person sade att det kändes som omvärlden välte.I det sammanhanget väljer statsministern att talaljust om ekonomin. Han har hittat på någon ny termsom kallas den riktiga ekonomin. Jag tycker att det ärett slag i ansiktet mot alla villaägare som får betalahögre räntor och mot de människor som tänker åka tillutlandet, vilkas pengar minskar i värde med en tredje-del, samt mot de människor som blir arbetslösa.Jag skulle vilja återupprepa den fråga som harställts här , nämligen: Vilken stra-tegi har statsministern för att återställa förtroendet fördet politiska ledarskapet i landet, för att få ner räntor-na, för att få balans i valutorna och för att se till attsysselsättningen ökar?Det går inte, , att fly undan till atttala om riktig ekonomi och sådant. Förtroendet är nurubbat. Det går inte att fly undan genom att tala omvad som hände för två tre . Det är nu somman måste skapa det förtroende för det politiska le-darskapet som saknas i Sverige.Om jag inte får svar på frågan vad det finns förstrategi, måste man utgå ifrån att landet saknar enordentligt politisk ledning och att det inte finns någonstrategi.Anf. 108 Statsminister ()Herr talman! Tror att jag föreslårsänkta barnbidrag och neddragningar på en rad förmig oerhört viktiga områden - områden som jag harkämpat för att bygga upp - om jaginte tar allvarligt på räntan? Tror inte jag inser vad det innebär om räntorna ligger kvarpå samma nivå och att det finns en risk för att högkon-junkturen knäcks?Som statsminister har jag också skyldighet att re-dovisa vad som är vår chans. Vår chans är att visa påett stigande bytesbalansöverskott, att hålla kvar denlåga inflationen och att öka industriinvesteringarna.Jag sätter faktiskt nationen främst. Men jag har ettvisst intryck av att en del oppositionspolitiker inte villatt dessa fakta skall komma fram. Man är rädd för attom socialdemokraterna klarar ur den härkrisen, blir det väldigt svårt för delar av de tidigareregeringspartierna att komma tillbaka.Jag tillbakavisar, herr talman, bestämt insinuation att jag inte skulle ta den höga räntanoch kronans fall på allvar.Anf. 109 ()Herr talman! Jag kan naturligtvis inte dra andraslutsatser än det som jag hör statsministern säga,nämligen att det går fantastiskt bra med bytesbalansenosv., när förtroendet i riket för det politiska ledarska-pet ligger totalt i botten. Detta drabbar inte bara densocialdemokratiska regeringen. fårsäga vad han vill, men det är alldeles uppenbart att deåtgärder som har vidtagits inte räcker och att förtro-endet inte är återställt. Det handlar då inte bara omsparpaket och annat sådant, utan det handlar om hurdet politiska ledarskapet och förtroendet för framtidenhanteras.Anf. 110 FÖRSTE VICE TALMANNENFår jag be att ledamoten ställer en konkret fråga,eftersom detta är en frågestund.Anf. 111 ()Herr talman! Här har valt envänstersväng med återställare på arbetsrättens områ-de, skattehöjningar osv. Denna strategi har varit fel-aktig. Därför återstår frågan som , vårstatsminister, är skyldig att svara på. Vilken strategihar statsministern för att återställa förtroende fördet politiska ledarskapet i landet?Anf. 112 Statsminister ()Herr talman! Om inte de närvarande folkpartister-na vill förstå vad jag säger, kan jag inte åta mig attuttrycka mig tydligare. Men jag skall göra ytterligareett försök.I vår proposition och i vår redovisning inför riks-dagen hade vi gjort bedömningen att bytesbalansöver-skottet skulle bli . Det är enmycket stor summa, vilket är mycket glädjande.I går gjorde bedömningen attbytesbalansöverskottet kommer att bli 44 miljar-der. Är detta ingenting att vara glad för, att Sverigehåller på att bli ett kapitalexporterande land? Skallman inte informera om det? Tyvärr, ,tror jag att många av dem som sitter här och tryckerpå sina knappar skulle bli utomordentligt förvå-nade om de fick klart för sig att är ett kapita-lexporterande land.Om hade sagt att jag hade felakti-ga uppgifter, eller om hon hade kunnat anklaga migför det som förra finansministern nämn-de, att jag ständigt har fel så att säga åt fel håll, dvs.att jag ständigt skulle tro att det skulle gå bättre änvad det gjorde, då hade det funnits anledning till kri-tik.Men är det faktiskt så att jag bara har redovisatatt det på viktiga områden finns vissa positiva uppgif-ter. Det är vad jag har sagt. Jag har inte ett ögonblickundervärderat riskerna med den höga räntan. Det ärdärför som regeringen vidtar mycket kraftfulla åtgär-der, och det är den politiken som man måste fortsättaatt driva. Det kommer vi att visa i kompletteringspro-positionen som vi lägger fram inom kort.Trädeskrav för arealstödAnf. 113 ()Herr talman! När vi här behandlande betänkandetLivsmedelspolitiska åtgärder enadeskammaren om att jordbruksministern i EU skulleverka för att ekologiska odlare skulle slippa träde-skravet för att få arealbidrag inom EU.Nu behandlas ju miljöstöd, men jag skulle viljafråga jordbruksministern om detta är någonting somSveriges regering har tagit upp i EU. Finns det möj-ligheter för de ekologiska odlarna att slippaträdeskravet när det gäller arealstödet?Anf. 114 Jordbruksminister ()Herr talman! Vi har vid informella samtal medkommissionen tagit upp detta, men vi har funnit attdet inte är förenligt med de regler som gäller inomEU.Anf. 115 ()Herr talman! Det var det viktigaste när vi behand-lade frågan, att den skulle varadrivande för att det skulle bli förenligt med EU-reglerna. Finns det någon framgång att vänta i detavseendet?Anf. 116 Jordbruksminister ()Herr talman! Att driva en fråga inom EU är intenågonting som man gör från till en annan,utan det är någonting som sker på mycket lång sikt.Jag hyser små förhoppningar om att just detta kravskall gå igenom.Bidraget till enskilda vägarAnf. 117 ()Herr talman! Jag har en fråga till kommunika-tionsminister med anledning av rege-ringens förslag om att bidraget till enskilda vägarskall halveras.Vi har i enskild väg, och vi har40 lågtrafikerat allmänt vägnät. Det vägnätetdrabbas inte av några besparingar. Vad är det enligtkommunikationsministern som skiljer bilisten på detenskilda vägnätet från den bilist som trafikerar detallmänna lågtrafikerade vägnätet, som motiverar ensådan särbehandling som regeringen har föreslagit?Anf. 118 Kommunikationsminister ()Herr talman! När det gäller besparingar har vi un-der den här timmen fått en utmärkt illustration avproblemen. Självfallet måste också vägnätet, både detregionala länsvägnätet och det enskilda vägnätet, bliföremål för de besparingar som vi alla skall bidra tillför att få landet på fötter igen.Anf. 119 ()Herr talman! Kan jag tolka kommunikationsminis-terns svar så att socialdemokraterna vill medverka tillatt fattar ett mer rättvist beslut i den härfrågan, som medger att besparingen går ut över såvälden enskilda som det allmänna vägnätet?Anf. 120 Kommunikationsminister ()Herr talman! Jag förutsätter att riskdagen alltidfattar rättvisa beslut, åtminstone med den nuvarandemajoriteten.Anf. 121 FÖRSTE VICE TALMANNENDärmed är frågestunden avklarad. Jag tackar stats-råden för att de har velat komma hit och svara påkammarens frågor.6 § (forts. från 4 §) Anslag till , m.m.(forts. SkU23)Anf. 122 BO ()Herr talman! Flödet av narkotika till ökar.Det har flera sagt i denna debatt om anslaget till . Det beror säkerligen på flera saker. En orsakär den ändrade syn som ett flertal länder i harpå detta gissel. En annan orsak är en sorts uppgiven-het som vi aldrig får acceptera i vårt land. Dessutomhar tillgängligheten ökat. Ytterligare ett skäl kan varaden minskade gränskontroll som det alltmer integre-rade innebär.I västra sker det i särklass största flödet avnarkotika till vårt land. Det finns de som påstår att70 % av inflödet sker via den skånska . IChristiania i säljer man knark för 1,5miljoner kronor per dag. Avståndet till gymnasiesko-lan i tillryggaläggs på 50 minuter.Helsingborgs tulldistrikt omfattar en kuststräckapå med tre handelshamnar i ,Landskorna och samt 41 obevakade små-hamnar. Den starka gods- och persontrafiken i områ-det innebär också ett stort inflöde av narkotika ochdopningspreparat. Efter den senaste tidens våldsbrottdär dopningsanvändning alltmer förekommer villstarka krafter att dessa dopningspreparat skall jämstäl-las med narkotika.I har man på skolorna haftkrismöten därför att tillgången på knark i det närmasteär obegränsad.I Landskorna har Polisen och kommunen skrivittill och till och påtalatriskerna med den stora nedbantningen av antalettulltjänstemän i bl.a. Landskronaområdet.Oron är alltså stark längs hela den skånska väst-kusten.Herr talman! Tullen har fått ändrade arbetsförhål-landen efter EU-inträdet. Dessutom kräver vår dåligaekonomi besparingar inom all statlig verksamhet. Detär självklart för mig att Tullen måste delta i sparandeoch att minskade klareringsuppgifter betyder färretjänster. Men - och det är mycket viktigt - när detgäller bekämpning av narkotika och dopningspreparathar vi knappast råd att spara. Om dessa droger tillåtsflöda in i landet kommer samhället att belastas medmycket stora kostnader för bl.a. sjukvård och ökadkriminalitet.I budgeten föreslogs en minskning av antalet tulla-re med över tusen tjänster. har skatteutskottetglädjande nog kommit fram till att man skall begränsabesparingen. Förslaget i betänkandet innebär ett till-skott på 250 tjänster i förhållande till regeringensförslag. Jag tillåter mig att säga att det lönar sig attpåverka när man arbetar för en god sak.Min och motion och aktivaarbete har troligtvis och förhoppningsvis påverkatläget positivt. Men - och det är viktigt - räcker dettatillskott?I har tullverksamheten nu lagts ner,och man diskuterar att stänga polisstationen i varjefall och nätter. Enligt de uppgifter som vihar fått fram fattas det ett femtiotal tjänster i Helsing-borg för att man skall kunna bedriva en oförändradbekämpning och kontroll av drog- och dopningsinflö-det.Vi är oroliga. Vi tvivlar starkt på att våra allt färretullare klarar detta svåra jobb. skriver utskottet attnarkotikabekämpningen skall med den för-stärkning som föreslås, alltså med de 250 tjänsterna.Man säger också att man skall utvärdera vilka effektersom nya organisation innebär för kon-trollverksamheten. Det är bra. Men räcker det?Nu vet jag att det är många fler än Tullen som ar-betar med narkotikabekämpning - det är Polisen, deninterdepartementala arbetsgruppen i ,Europol och säkert också vårt folk i Europaparlamen-tet. Men det måste ändå vara så att där inflödet i lan-det är som störst måste man också sätta in de störstainsatserna. De uppgifter om fördelning av tjänsternasom betänkandet innehåller tyder på att inte får det tillskott som behövs. Detta ärmycket allvarligt. Jag vädjar från talarstoltill ledning att se till att förstärkningenblir kraftigast där problemen är som störst.Vi har för övrigt föreslagit i vår motion att ensamordning mellan tull- och passpolis skall kunna skeför att öka effektiviteten i kontrollverksamheten. Detär glädjande att utskottet är positivt till detta. Vi ärsäkra på att detta är bra för kontrollverksamheten nerei västra talman! tog tullen i västra kilo cannabis, amfetamin, 36,1 kiloopium, heroin, kat, kokain.Detta är viktigt att konstatera, och detta arbete måstefå fortsätta med kraft. Jag vädjar därför till Tullverket:När ni nu får möjlighet i enlighet med utskottets för-slag att förstärka organisationen, gör det så att deområden där problemen med inflödet av narkotika ochdopningsmedel är som störst också får de kraftigasteförstärkningarna.Herr talman! Om vi inte uppnår förväntade resul-tat kommer vi tillbaka. Att bekämpa droger, dvs.narkotika och dopningspreparat, är en mycket viktiguppgift som helt enkelt måste lyckas. Vi har inte rådatt misslyckas med detta arbete.I detta anförande instämde ().Anf. 123 ()Herr talman! Som framhållits tidigare i debatten ärdet uppgift att anslå tillräckliga medel såatt Tullen kan fullgöra sina uppgifter. Det är sedanTullens sak att använda resurserna på bästa sätt. Ärresurserna små försämras möjligheterna för Tullen attstoppa narkotikan och ge näringslivet god service runtom i landet. Det kan ifrågasättas om majoritetsförsla-get ger dessa förutsättningar. Men eftersom detta nyssdebatterats skall jag inte fördjupa mig i den frågan nu.Jag skall i stället med anledning av en motion somjag väckt kort beröra ett annat område, nämligentulltillägg, närmare bestämt avskaffandet av dettatillägg. Denna administrativa sanktion har varit kon-troversiell ända sedan den infördes. Den tycks egent-ligen ha tillkommit för att myndigheten skall slippaatt inför domstol visa att den som deklarerat gjort ettfel. Det handlar så gott som alltid om ouppsåtliga felsom uppkommit på grund av tidspress. En annanorsak till fel kan vara svårigheten att behärska detkomplicerade regelverket. Det är inte särskilt rimligtmed en sanktionsavgift för missförstånd. Det är ocksåorimligt att tulltillägg utgår även när den korrektauppgiften framgår av annat bifogat material. att felaktigt angiven importmomsåter skall ingå i underlaget för tulltillägg. Här liggerdet stötande i att den tullskyldige drabbas av tilläggtrots att han inte gjort någon definitiv skattevinst.Inträdet i EU har medfört en mängd nya regler atthålla reda på. Dessutom har inlämningsfristen förtulldeklarationer minskat från 15 . I dettaläge är hotet om tulltillägg ovanligt olämpligt. Detfinns väsentligare uppgifter för Tullen att syssla medän att administrera tulltillägg, vilket framgått av de-batten tidigare.Om det finns anledning att anta att det föreliggerbedrägligt uppsåt från deklarantens sida kommerförstås saken i ett annat läge. Då finns det andra lagli-ga möjligheter att ställa honom till svars.Rent principiellt finns det, som jag antydde inled-ningsvis, anledning att vara kritisk mot ett system avsanktioner utan domstolsbeslut. Cheferna för tullver-ken inom EU har gjort ett uttalande inomramen för det projekt som går under namnet Customs2000, där de starkt ifrågasätter de administrativasanktioner som vissa medlemsländer tillämpar. Debetonar också att tullprocedurerna måste förenklas.Herr talman! Det finns med andra ord starka skälatt slopa reglerna om tulltillägg också i . Justdetta har jag talat för i mitt inlägg.Anf. 124 ()Herr talman! Det är bra att skatteutskottet vill för-stärka organisation med 250 tjänster iförhållande till regeringens förslag. Det behövs, ochdet känns rätt att det görs utan att budgetsaldot även-tyras.Den omfattande debatten om tullneddragningarnahar visat hur viktig verksamheten är för näringslivet.Örebro län hörde till de delar i landet som drabbadeshårdast av de neddragningar som gjordes i Tullenstidigare förslag. Jag har respekt för att man måsteeffektivisera och förändra, men jag är gladöver att utskottet slår fast att förstärkningen ger möj-lighet att upprätthålla en god service till näringslivetoch tillgodose nya anspråk från trafikföretagens sida.Förstärkningen och utskottets markering om atttrafikens och näringslivets behov skall styra Tullensfördelning av resurser borde skapa goda möjligheterför verket att ge län en tullnärvaro, som gör attvårt näringsliv kan konkurrera på lika villkor medandra delar av vårt land. I en region som länmed omfattande exportindustri, också export till tredjeland, är Tullen en viktig del av infrastrukturen.Från har vi motionera om att flygplats skall klassificeras som internationellgemenskapsflygplats. Det är ett angeläget krav frånnäringslivet i vår region, där exportindustrin och ut-landskontakterna spelar en viktig roll för sysselsätt-ningen.Örebro flygplats har en omfattande internationelltrafik. trafikeras flygplatsen av ett flertalflygningar till och från och . En stordel av trafiken från är också från tredjeland. Flygplatsen har regelbunden chartertrafik tillLondon och öppnar chartertrafik till i maj.Dessutom planeras chartertrafik till Turkiet.Det är angeläget för regionen att flygplatsen kanklassas som internationell gemenskapsflygplats.