prot · GI0990 · 1995-04-19 00:00:00 — är det tyvärr fortfarande så att en inta-gen kan starta ett missbruk på anstalten, då det före-kommer missbruk där. Vi tycker alltså att detta pro-blem skall ha hög prioritet, och det behövs medel fördet.Vi tycker att man förutom att ta narkotikaprov påde intagna inom anstalten också bör ta dopningsprov.Just användningen av dopningspreparat har ökat inomanstalterna. Vi som sitter i harnyligen fått information om att användningen av dessapreparat är verkligt stor och bekymmersam. Den gereffekter som är mycket skadliga och skapar dessutomett beroende, som det inte har talats om tidigare.Allt fler intagna har olika psykiska problem. Desom har begått brott och har en allvarlig psykiskstörning skall naturligtvis inte sitta i fängelse, utan deskall behandlas inom sjukvården. Över huvud tagetskall intagna på anstalter ha samma rätt till sjukvårdsom alla andra i samhället. Men det har visat sig attallt fler intagna har psykiska problem av olika slag,och det krävs stora insatser för att ta hand om dem.Därför har vi sagt att det behövs extra medel för detta.Det är ett område som de 25 miljonerna som vi anvi-sar kan användas till.Centerns ökade satsningar innebär självklart ocksåatt det finns större möjligheter att bevara vissa av deanstalter och häkten som man nu föreslår skall läggasned. Jag ser med stor oro på att det kommer att ske enså omfattande nedläggning, framför allt av häktesplat-ser i . Jag har fått höra att beläggningenär mycket högre än vad som redovisades när vi i jus-titieutskottet tog del av informationen. Visserligenfluktuerar siffrorna upp och ned över månaderna, menenligt den information jag har fått om de senaste må-naderna ser det mycket allvarligare ut än vad detgjorde i den information som vi har fått.Det är viktigt att de konsekvensanalyser verkligengörs som det står i majoritetstexten att regeringenmåste göra. Man måste titta på häktesbeläggningen.Våra räcker till att bevara någrahäkten. Det är klart att häktet i ligger migvarmt om hjärtat eftersom jag kommer från Ängel-holm, men det har renoverats och behövs isödra . Men vi skall inte från utskottets ochriksdagens sida utpeka vissa anstalter, som t.ex. Hu-diksvallsanstalten, som det finns motioner om, utandet skall göra, varefter rege-ringen skall fatta beslut. Den principen är oerhörtviktig. Med extra medel kan man alltså bevara fleraanstalter och häkten.Just med betoning på att konsekvensanalysernasker noggrant, vill jag avsluta med att påpeka att mani dessa naturligtvis får se till de totala kostnaderna förrättsväsendet. Det gäller transportkostnader vid ned-läggning av vissa anstalter och häkten, advokatkost-nader och andra kostnader, som kanske äter upp debesparingar som man hade tänkt sig från början.Med detta vill jag yrka bifall till reservation 10.Anf. 68 ()Fru talman! Jag vill börja med att säga att vi gi-vetvis står bakom alla de reservationer som vi harfogat till betänkandet, och jag kommer att beröra enhel del av dem. Men jag yrkar bifall enbart till reser-vationerna 8 och 11, för att på så sätt spara tid i kam-maren.Det är så, som andra talare har sagt tidigare, attkriminalvården är ett stort och kostnadskrävandeområde. I det förslag som ligger vill man görabesparingar och rationaliseringar inom kriminalvår-den. Flera talare har tidigare berört den negativa ef-fekten av de minskade anslagen. Vi i Vänsterpartietanser tvärtom att man kan spara ytterligare 200 miljo-ner kronor på kriminalvården. Det gör vi utifrån vårtställningstagande att utvecklingen i under desenaste åren - där straffet har satts mer i centrum, därstraffen på fängelserna har blivit längre och längreoch där beläggningen ständigt har ökat - har varit enfelaktig utveckling. Fängelsestraff har inte rätt inver-kan på kriminaliteten. Tvärtom visar i stort sett allforskning att fängelsestraff tenderar att skapa åter-fallsförbrytare, i stället för att bryta ett kriminelltbeteende.Vänsterpartiet anser att utvecklingen i ställetmåste gå mot fler alternativa påföljder. Antalet fäng-elsestraff bör minskas i , och alternativa på-följder, som samhällstjänst, kontraktsvård och elek-tronisk övervakning, bör användas i ännu större ut-sträckning än i dag.Dessutom anser vi i att det bör ut-arbetas fler alternativa påföljder, att det arbetet måstebedrivas mer intensivt, att frivården också behövertillföras mer resurser och att man skall göra en om-fördelning av de resurser som finns, så att mer går tillfrivården.I de fall där det inte är möjligt med en annan på-följd än fängelsestraff anser att det äroerhört viktigt att man på alla sätt försöker begränsade negativa effekter som vi vet att ett fängelse-straff innebär. Detta gäller givetvis alla dem somdöms till fängelse, men kanske framför allt dem somär förstagångsdömda. Vi vet att av dem som är förstagångsdömda kommer att bli återfallsför-brytare. Därför är det oerhört viktigt att man sätter instora resurser för att bryta den kriminella banan. Omman kan bryta trenden och kanske få en minskning till30 %, har man gjort stora framsteg både samhälleligtoch för personen i fråga.Vi anser att ett sätt att bidra till den utvecklingenär att införa halvtidsfrigivning just för förstagångs-dömda. Om man lyckas kommer man att göra storavinster. är detta en viktig markering, att omde återfaller till brott kommer de även att få avtjänaden andra delen av det straff som de tidigare dömtstill.Det här innebär givetvis att man gör besparingarinom kriminalvården. Behovet av platser kommer attminska. Det frigörs då fler platser, och på det sättetkommer den överbeläggning som finns också attminska. Den planerade utbyggnaden behöver hellerinte bli så stor som man tidigare hade beräknat skullebehövas. anser att man på det sättet kanspara ytterligare 200 miljoner.En annan av våra reservationer handlar om denväxande gruppen psykiskt störda inom kriminalvår-den, som också har tagits upp här tidigare. Att dengruppen har ökat så mycket på våra fängelser är enkonsekvens av den lagändring som beslutades våren1991, nämligen att man skall ha en striktare definitionav begreppet psykisk störning. Vid ett besök vidRättspsykiatriska kliniken i i går fick viinformation om att man får gå tillbaka till före 1864års lagstiftning för att hitta en lika snäv definition avvad som är friskt och sjukt vid bedömningen av depsykiskt störda. - anser att denna la-gändring var felaktig och bör omprövas.När de psykiskt störda på fängelserna ökar innebärdet givetvis en större påfrestning på kriminalvårdennär det gäller utbildning av personal och utvecklingav vård och behandling, men det innebär också enpåfrestning för övriga intagna och framför allt enoerhörd påfrestning för de psykiskt störda inom kri-minalvården.Den lösning som man har föreslagit är att detskall skapas särskilda avdelningar, där personalendessutom skall ha mentalskötarkompetens. Vänster-partiet anser att det är en felaktig utveckling - det äratt angripa problemet från fel håll. Det man skullebehöva diskutera och det man bör utgå från är om viverkligen skall ha de psykiskt sjuka människorna påvåra fängelser. Bör inte vår rättstillämpning i ställetvara sådan att sjuka människor inte döms till straffutan får vård på de institutioner som är uppbyggda fördetta ändamål? Men vill man skapa speciella av-delningar inom kriminalvården just för att vi dömerpsykiskt sjuka människor till fängelsestraff! Det börinte få förekomma. är emot att manbygger upp sådana avdelningar och vill i stället ha enlagändring.Det finns också en grupp människor som hamnarpå våra häkten som inte bör sitta där, och det är deförvarstagna. De har varit föremål för en ständigtåterkommande diskussion. Man säger att man harändrat detta, och man har börjat, men det går alldelesför långsamt. för förhindrandeav tortyr och inhuman eller förnedrande behandlingoch straff lade fram en rapport därman gav en svidande kritik. Kommittén re-kommenderar omedelbara åtgärder för att säkerställaatt personer tagna i förvar inte skall hållas i fängelse.Mot den bakgrunden borde det vara en självklarhetför att stödja och kds reser-vation om att införa en lag som innebär ett förbud motatt placera vuxna förvarstagna i häkten och polisarres-ter.Anf. 69 () replikFru talman! och hennes parti villspara ett par hundra miljoner på fängelser. Hon talarför en minskning av användningen av fängelsestraff.I den allmänna rättsuppfattningen ökar ropen påmera användning av fängelsestraff och användning avlängre fängelsestraff - det kan jag liksom alla andrakonstatera. Så är det när det gäller våldet mot kvinnor,när det gäller sexualbrott, när det gäller ekobrott ochmycket annat, rattfylleri icke att förglömma. Denallmänna rättsuppfattningen är inte oväsentlig i sam-manhanget, och kritiken har varit hård mot de domsto-lar som inte har dömt till fängelsestraff, särskilt omstraffen har ansetts för milda.Vi moderater har, som jag nämnde i mitt anföran-de, gått i bräschen för alternativa påföljder. Det harunder den borgerliga tiden genomförts en perma-nentning av samhällstjänsten, och vi har genomförtelektronisk övervakning. Det ligger tydligen helt ilinje med vad önskar. Men fängelsekommer enligt vår uppfattning även attvara den mest väsentliga delen i påföljdssystemet -det säger vi i den reservation som jag läste ur.Det är inte heller oväsentligt, fru talman, att som-liga personer som begår tjuvnadsbrott behöver låsasin och att antalet sådana brott minskar under den tiden sådan person sitter i fängelse.Anf. 70 () replikFru talman! säger att den allmännaopinionen kräver fler och hårdare straff. Jag är heltövertygad om att vi politiker också spelar en betydan-de roll som opinionsbildare. Vid en diskussion skulleföreträdare för den allmänna opinionen säkert in-stämma lika mycket i mina synpunkter att vi inte skallha fängelsestraff som skapar återfallsförbrytare. Jag ärövertygad om att människor kräver hårdare straff pågrund av att de inte fått tillräckligt mycket informa-tion.När det handlar om att minska antalet brottsoffermåste en av de viktigaste åtgärder som man som poli-tiker kan vidta vara att minska antalet återfall blandde kriminella. När i stort sett all forskning visar attfängelsestraff i sig genererar återfallsförbrytare måstevi som politiker också kunna diskutera vilka alternativvi då skall ta till.Anf. 71 () replikFru talman! Det förefaller mig som om AliceÅström hade missuppfattat vad som ligger bakomfängelsestraffen. De är ju inte till för att skapa åter-fallsförbrytare! Vad fängelsestraffen syftar till har viju satt på pränt gemensamt i justitieutskottets betän-kande.Det föreligger också en missuppfattning om detsom jag kallade den allmänna rättsuppfattningen. Denär inte oväsentlig. Jag talade inte om att skapa opinio-ner.Alice talade om politikernas eventuellaskyldighet att skapa opinioner. À la bonheure - vi börnaturligtvis se till att de lagar vi stiftar ligger i linjemed den allmänna rättsuppfattningen. Jag har svårt atttro att anser att kvinnovåldets utövare,sexualdråparna, osv. skall beläggas med elektroniskfotboja som påföljd för de ogärningar de gjort. Nej,fängelsestraffet blir nog det som vi kommer att an-vända mest frekvent i fortsättningen också - det ärmin övertygelse. Men det var jag som först talade omde alternativa påföljderna i de fall då personen ärlämplig och då brottet är av sådan art att man kantillämpa det.Anf. 72 () replikFru talman! tycks dra långtgåendeslutsatser av det jag har sagt, nämligen att fängelse-straff över huvud taget inte skulle existera om jaghade fått bestämma. Det är inte riktigt. Däremot pratarjag om att begränsa antalet fängelsestraff.Att fängelsestraffet inte är till för att skapa åter-fallsförbrytare tror jag att vi kan vara överens om.Men vi borde också kunna vara överens om attforskningen visar att det är just det som fängelsestraf-fen i sig tycks ha en tendens att göra. Det måste manju kunna diskutera. Man måste också kunna hittaalternativa metoder där och Vänsterpar-tiet har varit överens om det alternativa påföljdssys-temet.Men vi kan ju inte bara gömma oss och säga att viskall använda fängelsestraff i fortsatt hög utsträckningom det inte ger det resultat vi vill ha. Den diskussio-nen måste man ju kunna föra. föresprå-kar inte att vi skall skippa fängelsestraffet över huvudtaget, men vi tycker att det är nödvändigt att det an-vänds i mindre utsträckning än vad som sker i dag.Anf. 73 (mp) replikFru talman! Ni som sitter på läktaren! Jag yrkarbifall till reservation 3.Många mindre anstalter i vårt land har varslats omnedläggning. I stället vill attde befintliga anstalterna skall byggas ut så att det blirstörre enheter. Det tycker inte är bra. Vivill behålla de mindre enheterna. I dessa kan det be-drivas en annorlunda verksamhet, och det blir ofta enannan stämning och anda. Dessutom behövs det enviss spridning ute i landet, så att anstaltsplatserna inteligger koncentrerat med långa avstånd som följd.Meningsutbytet gällde fängelser i allmänhet -om vi skall ha fängelser eller inte. Men man kan intediskutera så generellt. Det är ju inte bara en fråga omfängelser eller anstalter i sig utan också om hur verk-samheten som bedrivs i dessa anstalter ser ut. Det ärdet som är viktigt för mig.Intentionerna i kriminalvården är nu att verksam-heten skall vara problemorienterad och personoriente-rad och att man kan dela upp anstaltsvården så att desom är motiverade att ändra sitt beteende i någonriktning skall kunna göra det och de som inte vill detskall kunna förvaras på en annan plats. Det är mycketpositivt om man arbetar utifrån det programmet ochdessutom ställer större krav på de intagna och tränarjust det som de behöver. Det är ju så verksamhetenskall bedrivas.Detta har vi bra exempel på vid de mindre anstal-terna. Många har svårigheter i det dagliga livet - attlaga sin egen mat, att kunna sköta sin egen omvårdnadm.m. Det får de träning i på dessa mindre enheter. Dethar dessutom visat sig att kostnaden per intagen ärlägre på dessa anstalter.I är vi också upprörda över att fleraav de anstalter som har ett nedläggningshot hängandeöver sig har reparerats. Man har investerat inya funktionsenliga saker för stora belopp. Ett exem-pel på detta är Hudiksvallsfängelset. 7 miljoner harman kostat på i upprustningen. Hyreskontraktet löperända till 1999. Dessutom har anstalten 28 anställda.Det är bra, eftersom det behövs arbetstillfällen i detområdet. Ändå skall fängelset bara läggas ner.Vi tycker att det verkar kortsiktigt att Kriminal-vårdsstyrelsen faktiskt bara har sagt att om man läggerner åtta anstalter och några häkten så sparar vi si ochså mycket pengar. Man har dock inte gjort någon djupanalys av vad det här egentligen kommer att kosta. Vitycker att det är uppenbara brister. säger t.ex.att det är upp till att göra dehär bedömningarna, men det kan den uppenbarligeninte göra. Om de har gjort egna studiebesök, måste deha gjort en felbedömning. sägersjälv att man har rustat upp i . Det krävs attvi också ser över det här. Det behövs en djup kon-sekvensanalys, vilket vi tar upp i vår reservation.Ett annat argument för att behålla de små enheter-na är också att frivården kommer att behöva lokaler.Det finns reservationer i utskottsbetänkandet om attdet skall finnas alternativ till fängelser och anstalter.Sådan verksamhet har redan påbörjats. Jag förstår inteatt man behöva reservera sig. Det finns redan enkommitté som är i slutstadiet av att utarbeta riktlinjerför de alternativa påföljderna.Frivården kommer att behöva väldigt mycket re-surser. Om korta fängelsestraff avtjä-nas i öppenvården i stället behövs lokaler. Frivårdenhar fått kritik - det måste till ett bättre innehåll och enbättre samverkan med anstalterna. De här lokalanstal-terna skulle kunna ombildas till behandlingshem t.ex.för kriminella med missbruksproblem. Frivårdenskulle kunna erbjuda samma behandling som man nuoftast får köpa upp till ett mycket högt pris på denöppna vårdmarknaden.Man behöver således inte spara 200 miljarder påanstalterna, som Vänstern säger. Frivården behöversäkert också dessa resurser.Vi stöder också reservation 8 Förvar enligt utlän-ningslagen. Människor som söker sig till ochsom inte har begått något brott skall inte förvaras ihäkten, det tycker inte heller.Anf. 74 () replikFru talman! Eftersom undradevarför inte vi från talade om vilka anstaltersom skall läggas ner och vilka som skall vara kvar,vill jag bara återigen upprepa vad jag sade. Jag tyckersåledes att det här är en prioriteringsfråga för Krimi-nalvårdsstyrelsen. Jag har ingen anledning att misstrodess bedömningar. Jag inser att Kriminalvårdsstyrel-sen har det mycket svårt. Man har fått ett besparings-krav i budgetpropositionen som man måste leva upptill.Det som skiljer från bl.a. ärfaktiskt att vi har tillfört mera medel. Vi anser alltsåinte att denna besparing som finns i budgetpropositio-nen är acceptabel. Vi tillför utöverregeringens förslag. De pengarna kan bl.a. användastill att vissa häkten eller anstalter kan bevaras. Detkan t.ex. innebära att häktet i och Hudiks-vallsanstalten kan räddas. Men vi gör inga priorite-ringar.Om man skall göra prioriteringar skall man ocksåtala om vilka enheter som skall läggas ner i stället.Det saknas i beskrivning. Ni talar om attni vill bevara allting och ha allting kvar som det är.Eftersom ni har ställt upp på budgetpropositionensförslag om besparingar, bör ni tala om hur man skallspara i stället.Anf. 75 (mp) replikFru talman! Det behövs en djupgående analys. Detkan vi vara eniga om. Vad skall vi spara på i stället?Jo, det är uppenbart att man skulle kunna spara ininvesteringar. Man behöver inte göra tillbyggnader påredan befintliga anstalter och göra dem större. Det ärdyrt att bygga nytt.I samband med den här konsekvensanalysen kan-ske man ser att det inte lönar sig att lägga ner de häranstalterna, särskilt inte de där det finns långa, löpan-de hyreskontrakt. Jag kan inte förstå att man skullekunna spara på det sätt som föreslås.Anf. 76 () replikFru talman! Jag vill först säga att jag är överens om att det behövs en kon-sekvensanalys. Det står dock i betänkandet att ensådan analys är nödvändig och skall göras. Vi haruttalat att det är viktigt att ta hänsyn till t.ex. ökadekostnader för transporter, polisväsendet och advokat-verksamhet. Man måste se till helheten.Faktum kvarstår dock att inte har nå-gon motion som talar om att man skall stoppa utbygg-naden av andra anstalter. Det finns inte heller någonreservation som säger något annat än att man skall seöver konsekvenserna. Man kan tycka väldigt mycket,men det är viktigt att föra fram det i motionskrav ellerpå annat sätt i betänkandet.Anf. 77 (mp) replikFru talman! Det här måste ske i samband medkonsekvensanalysen. Jag kan inte bara på rak armprecisera varenda krona. Det går inte. Jag begränsarmig till att man skall bevara vissa av de anstalter somnyss har reparerats och där det finns långa, löpandehyresavtal. Det är den begränsningen jag gör. Det härgäller inte för samtliga anstalter.Anf. 78 ()Fru talman! Vi har en del reservationer, och jagkan haka på där utan att vi spiller tid. Det gäller föl-jande reservationer: reservation 2, mom. 2, reserva-tion 8, mom. 9, och reservation 9, mom. 10.Det har under debatten redan sagts ganska mycketi dessa frågor och det har varit ganska uttömmande.Därför tänker jag bara göra några randanmärkningar.I reservation 2 talas om en övergripande kon-sekvensanalys. Vi tycker att det är mycket viktigt attvi som princip inte skall sitta i och debatte-ra vilka häkten eller anstalter som skall läggas ner ochhur man skall förfara ute på fältet. Det är en heltorimlig arbetsordning. Det tycker vi är en väsentligfråga.Så till förvar enligt utlänningslagen. Man kan intenog understryka vikten av att ordna upp det här ome-delbart. Det är oerhört stötande att vi på grund av,som jag tror, svensk pragmatism sätter dessa männi-skor i häkte. Att sitta i ett svenskt häkte kan jag för-säkra är ytterst avskyvärt på alla sätt. Jag tror att viupprätthåller mycket höga krav på otrevlighet i alladess aspekter. Det är inte meningen att utsätta invand-rarna, flyktingarna för det. Egentligen skulle man intebehöva utsätta de tilltalade för det heller, men det ären annan historia. Det är ett oavvisligt krav att manhelt enkelt skiljer på detta genast.Det är bara att konstatera att enligt vårt synsätt ut-gör Kriminalvården självfallet en väsentlig del avrättsväsendet. Vi har intagit den principiella positio-nen att rättsväsendet inte är ett område inom vårtsamhälle där det finns utrymme att spara eller monteraner. Det är inte tal om att spara, utan man monterarfaktiskt ner delar av rättsväsendet.Det är helt oacceptabelt. Vi vet mycket väl hur detser ut ute på fältet. Snarare behöver man rusta upprättsväsendet. Det är ett område som har förfarit undermånga herrans år. Det finns alltså inte något utrymmeför besparingar. Naturligtvis kan man alltid bli effek-tivare och rationellare. I den mån verkliga vinster kanuppkomma skall de tillgodogöras inom kriminalvår-den.Det handlar naturligtvis också om fängelse kontrafrivård. Vi tycker, som , att fängelser isig är ett otyg. I och för sig kanske det inte är så somAlice uttrycker det, att fängelserna skaparåterfallsförbrytare. När det har gått så långt att manhar hamnat i fängelse är det som regel kört. Man skallsätta in mycket kraftfulla och förebyggande åtgärder ifrivården. Jag tyckte mig skönja i att hon också tyckte att man skall sätta instöten där. Det är även vår uppfattning.Även om vi kan få ner antalet intagna på fängel-serna finns det inget utrymme att spara. De medlenbör sättas in i frivården så att den sektorn aktiveras,och man bör naturligtvis även utveckla alternativapåföljder. Särskilt gäller detta ungdomar. Man skalllägga ner hela arbetet på dem, bortsett från att manskall skapa ett vettigt samhälle som inte producerar enmassa bovar. Om det kravet har uppfyllts skall resur-ser sättas in för ungdomarna. Det skall vara rejälaresurser. När de har hamnat i fängelse och liknande ärdet för sent.Jag kan inte underlåta att påpeka något som jagtycker är utomordentligt otillfredsställande. Jag tyckeratt det är märkligt att man börjar få dubbelbe-läggningar på fängelserna, dvs. att det är flera intagnai en cell. Det kan inte vara någon human kriminal-vård. Det kan inte heller vara rätt att man får väntalänge på att fullgöra ett fängelsestraff. Över huvudtaget är det principiellt viktigt i rättsväsendet att lag-föringen sker snabbt. Upptäcktsrisken är något av detmest väsentliga när det gäller den brottsförebyggandeverksamheten. Dessutom skall lagföring ske inomrimlig tid.Om jag hinner skall jag säga några ord om psy-kiskt sjuka. Det är ett mycket känsligt område somkräver en särskild genomgång. Jag vill bara peka påatt det är farligt att prata om att människor är psykisktsjuka, att de inte mår bra och att de skall vårdas påsjukhus. Ur rättssäkerhetssynpunkt är det viktigt attsjukdomar kan identifieras med medicinska indikatio-ner. Om det inte kan göras är vederbörande inte sjuk.Då skall den personen behandlas på ett annat sätt. Detmåste vara en grundläggande princip. Det är livsfar-ligt att överlämna till domstolarna att avgöra ommänniskor är sjuka eller inte. Jag tänker på den cirkussom vi hade . Det kan inte vara lovvärtatt komma tillbaka till den. Därmed är det inte sagt attmänniskor som inte mår bra inte skall få hjälp ochstöd på olika sätt. Rättsligt sett måste man vara väl-digt försiktig när man talar om att människor är psy-kiskt sjuka bara för att de begår brott.Tack!Anf. 79 ()Fru talman! Det övergripande målet för kriminal-politiken och därmed också för kriminalvårdens verk-samhet är att minska brottsligheten och öka männi-skans trygghet i samhället.Kriminalvårdens verksamhet präglas av en humanmänniskosyn och av ambitionen att underlätta dedömdas anpassning till samhället. Då gäller det att tatill vara tiden i kriminalvården på ett meningsfulltsätt.En av huvuduppgifterna är att påverka de dömdaså att de inte återfaller i brott.