prot · GI0994 · 1995-04-25 00:00:00 — Det gäller nu att vårda de framgångarsom har nåtts och att se till att vi intensifierar kampenmot arbetslösheten.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 19 april.3 § Meddelande om svar på interpellationerTill kammaren hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1994/95:96Till riksdagenBeträffande interpellation 1994/95:96 av AliceÅström om intentionerna i djurskyddslagen får jagmeddela att jag inte kan besvara denna inom före-skrivna . Skälet härtill är utlandsresa.Jag kommer att besvara interpellationen den 8 maj1995.Stockholm den 11 april 1995Margareta WinbergInterpellation 1994/95:112Till riksdagenBeträffande interpellation 1994/95:112 av RoyOttosson om produktions- och miljömålen i skogs-bruket har jag tyvärr på grund av tidsbrist inte tillfälleatt besvara denna inom föreskrivna . Skä-let härtill är utlandsresa.Jag kommer att besvara interpellationen den 8 maj1995.Stockholm den 19 april 1995Sten Heckscher4 § Svar på fråga 1994/95:450 om kvinnor ocharbetsmarknadenAnf. 17 Arbetsmarknadsminister ()Herr talman! har frågat mig vilkaarbetsmarknadsåtgärder jag är beredd att vidta för attkomma till rätta med arbetslösheten bland kvinnormed små barn.En effektiv arbetsmarknad är inte könssegregerad.Kvinnornas möjligheter att förvärvsarbeta är engrundläggande förutsättning för att skapa jämställdhetmellan könen. Den omfattande arbetslösheten är etthot mot välfärden och jämställdheten. De kraftfullainsatser som genomförs för att bekämpa arbetslös-heten är därför av fundamental betydelse för kvinnor-na.Det finns generösa regler i föräldraledighets-lagen som ger rätt till ledighet för vård av sjukt barn.Dessa regler gäller för både pappor och mammor.Jag tycker att det är mycket viktigt att även män-nen tar sin del av ansvaret för barn och familj. Dettahar de möjlighet till genom den lagstiftning som finns.Regeringen föreslår i en proposition som förelagtsriksdagen att dessa regler förs över till en ny föräldra-ledighetslag, som föreslås träda i kraft den 1 juli1995.För att uppmuntra arbetsgivare att dels rekryterakvinnor med små barn, dels uppmuntra pappor attutnyttja sin rätt till att stanna hemma hos sina barnkrävs alltså i första hand inte regelförändringar. Det äri stället opinions- och informationsinsatser som ärnödvändiga för att åstadkomma förändringar i männi-skors attityder.Det gäller för kvinnor - och män - att bryta etttraditionsbundet könsperspektiv vid yrkesvalet. Mendet gäller också att få företag att inse vilken kompe-tens kvinnor faktiskt kan erbjuda dem. Det är viktigtatt samhällets arbete med att påverka människorsattityder i dessa frågor ständigt fortsätter.Anf. 18 ()Herr talman! Jag fårtacka för svaret, men jag är naturligtvis inte nöjd.Bakgrunden till frågan är att Statistiska centralby-rån har tittat litet grand på kvinnor med barn ochkunnat konstatera att av de kvinnor som är yng-re än och har små barn är arbetslösa. Om mantittar generellt på kvinnor med barn serman att är arbetslösa. Det finns en jämförelse-siffra för papporna som är på 15 %.Man kan också visa att kvinnor med små barnmissgynnas i den konjunktur vi har . Arbetsgivareanställer inte, för man anser att dessa kvinnor inte harmöjlighet till det övertidsuttag man kräver . Mananser också att de oftare är hemma med sjuka barn änvad andra är. Det innebär att vi har fått en segregeradarbetsmarknad när det gäller dessa kvinnor.Därför menar jag, , att rege-ringen i detta läge måste hitta speciella åtgärder för attkomma till rätta med problemet. Annars riskerar vi attfå en generation unga kvinnor som trots att de harskaffat en god utbildning - ofta en utbildning som intealls är vad man avser med traditionellt kvinnlig - intekommer in på arbetsmarknaden därför att de har småbarn. Det är inte heller lättare att komma in senare,eftersom de då inte har arbetslivserfarenhet. Dessakvinnor söker många jobb och vill alltså komma in.Jag undrar om en så stor andel män skulle kunnavara arbetslös utan att speciella åtgärder skulle sättasin.Kan det verkligen vara så att regeringen inte ärvillig att vidta speciella åtgärder för denna gruppkvinnor, som totalt ställs utanför arbetsmarknaden?Anf. 19 Arbetsmarknadsminister ()Herr talman! Jag är litet osäker på de siffror somGudrun redovisar i sin fråga. Jag har tagitfram statistik då det gäller den relativa arbetslösheten.För de unga kvinnorna, , var arbetslösheten13,. För män i samma ålderär arbetslösheten . Det är alltså en högre ar-betslöshet bland de riktigt unga männen.Om man tittar på dem som är mellan 25 och 34 årser man att arbetslösheten bland kvinnor är ochatt den är bland män. Även där är det någothögre arbetslöshet bland männen.Arbetslösheten för unga kvinnor är och för de unga männen 27,3 %.Jag vill säga att de siffror som redovisades varhårt vinklade. Det finns ingenting som entydigt sägeratt de unga kvinnorna har det besvärligare attkomma ut på arbetsmarknaden än de unga männen.Jag vill ändå återknyta till det svar jag har givit.Det finns fortfarande väldigt mycket att göra för att setill att vi får en effektivare arbetsmarknad som inte ärkönssegregerad, för den är könssegregerad . Menjag kan inte se just det problem som upp i den statistik som redovisas till Arbetsmark-nadsdepartementet.Anf. 20 ()Herr talman! Jag kan förstå att det inte syns. Detär en rapport som är under tryckning. Jag har talatmed den utredare på som hargjort rapporten. Hon har gjort en specialkörning ochkommit fram till dessa siffror. Jag hoppas att arbets-marknadsministern kan försäkra sig om att de är heltentydiga när rapporten kommer ut från Statistiskacentralbyrån.Siffrorna är riktiga. av alla kvinnor som äryngre än och har små barn är arbetslösa.Vi har alldeles haft en debatt om den politiksom förs. Vi skär ned inom kommunerna, där detfinns många jobb som unga kvinnor av tradition harhaft. Det gör att vi ökar problemen. Allt fler ungakvinnor har svårt att komma ut även i de traditionellayrken som de har valt genom att vi för enpolitik där anslagen till vård och omsorg, t.ex. dekommunala anslagen, skärs ned. Det gör att problemetkommer att accelerera.Jag skulle verkligen önska att arbetsmarknadsmi-nistern tog rapporten på allvar. Den "backlash" somvi kvinnor som drev jämställdhetspolitiken på 60-talettalar om kommer snabbt . Det är ytterst oroande.Anf. 21 Arbetsmarknadsminister ()Herr talman! Jag kan bara återigen redovisa siff-rorna. Bland de unga kvinnorna med barn under sju år- alltså små barn - var arbetslösheten första kvartalet22,. Bland de unga männen i samma åldersgruppvar arbetslösheten . Det är förfärligt högaarbetslöshetstal som vi måste göra allt för att få ned.Det finns en könssegregering på arbetsmarknaden,och den skall vi försöka att få bort. Det är framför alltopinions- och informationsinsatser som krävs. Där-emot kan jag inte se just det problem som GudrunLindvall beskriver.Anf. 22 ()Herr talman! Jag blir ännu mer betryckt av dennadebatt. Tidningarna relaterar en undersökning somsker på , jag ställer en frågaoch arbetsmarknadsministern kan inte ens inom Sta-tistiska centralbyrån hitta den kvinna som gjort under-sökningen utan hänvisar till siffror som inte tillhördenna körning. Då blir jag betryckt.Tro mig, . Siffran är framtagen ien specialkörning, och den visar att av de kvin-nor som är och har små barn är arbetslösa.Många av de arbetsförmedlare som har intervjuatsi anledning av att rapporten har kommit journalisternatill del kan vidimera att det är mycket svårt att få utunga mammor på arbetsmarknaden. Arbetsgivarenanger faktiskt ofta att man inte är intresserad av ungakvinnor med små barn därför att de är hemma förmycket med barnen och därför att de inte är villiga attarbeta övertid.Om arbetsmarknadsministern inte vill tro mig påmitt ord får jag väl ställa en interpellation och till denbifoga rapporten. Den finns, och Statistiska centralby-råns tjänstemän ljuger inte i detta fall. 23 Arbetsmarknadsminister ()Herr talman! Jag har aldrig trott att de ljuger. Jagbara konstaterar att arbetslösheten är väldigt hög bådebland kvinnor och män med unga barn och att arbets-lösheten bland ungdomar är väldigt hög. Det är enviktig fråga, och det är angeläget att åtgärda proble-met.Däremot ser jag inte för dagen anledning att före-slå särskilda arbetsmarknadspolitiska åtgärder förunga kvinnor med barn. Det behövs åtgärder för ung-domar generellt. Ungdomsarbetslösheten är väldigthög såväl bland unga män som bland unga kvinnor.Anf. 24 ()Herr talman! Vi kommer inte längre i debatten.Jag förmodar att vi i kommer att se överhur det är i olika kommuner. Vi menar att just kvin-nors situation på arbetsmarknaden måste specialstude-ras. Det är lätt att sådant här sker i en lågkonjunktur.Vi kan också se att man ofta använder jämställd-hetslagen till att få ut unga män i det som harvarit traditionella kvinnojobb.De unga kvinnornas arbetssituation är just nu yt-terst besvärlig. Jag hoppas att jag kan få ett bättre svarnär arbetsmarknadsministern är mer påläst.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1994/95:449 om barnkulturAnf. 25 Kulturminister ()Herr talman! har frågat migvad ett samarbete mellan kulturministern och skolmi-nistern innebär för förstärkt barnkultur.Det är angeläget att alla barn och ungdomar fårmöjlighet till kulturupplevelser och får känna glädjeni det egna skapandet genom t.ex. musik, teater, dans,konst, litteratur och film.De mest verkningsfulla insatserna för barn ochungdomar sker på det lokala planet. Genom att geutrymme åt kulturverksamhet i de miljöer där barnoch ungdomar vistas kan denna på ett natur-ligt sätta anpassas till deras intressen och behov.Barns och ungdomars kulturella situation beror därföri hög grad på de lokala initiativ som tas inom barnom-sorgen, skolan och det ideella föreningslivet. Det ärutan tvekan så att skolan och utbildningssystemet haren nyckelfunktion.Under några år bedrevs ett utveck-lingsprojekt rörande kultur och skola på initiativ avden dåvarande skol- och kulturministern . Särskilda medel avsattes för kulturprojekt igrundskolan, särskolan och gymnasieskolan. Syftetvar att dels öka och fördjupa kulturinslagen i skolansverksamhet, dels etablera och förstärka kontakternamellan skolan och kulturlivet utanför skolan.Verksamheten fick stort genomslag i hela landet,och flera tusen projekt genomfördes.Sedan dess har många förändringar skett sommedfört delvis nya förutsättningar för arbetet medkultur i skolan. Nya läroplaner har antagits, och styr-systemet för skolan har förändrats. Arbetet i skolanorganiseras på ett annat sätt än tidigare, bl.a. har sam-ordningen mellan olika skolor i kommunerna minskat.Den ekonomiska situationen har också påverkat möj-ligheten för stat, landsting och kommun att göra of-fensiva insatser inom detta område.Man kan emellertid konstatera att många elever,lärare, kulturskapare, bibliotekarier och eldsjälararbetar vidare med att utveckla både kulturverksamhe-ten i skolan och skolans hela kulturmiljö. Det finnsanledning för regeringen att stödja och stimulera ensådan utveckling.Regeringen har i årets budgetproposition underKulturdepartementets huvudtitel föreslagit att 15miljoner kronor skall avsättas för särskilda insatserför barn- och ungdomskultur. Det är naturligt att des-sa medel till stor del inriktas på kulturen i skolan.Därför har en arbetsgrupp bildats inom regerings-kansliet mellan Kultur- och Utbildningsdepartemen-ten. Gruppen arbetar med ett program för åtgärderbåde av mer långsiktig, varaktig art och insatser somavser manifestationer av projektkaraktär. Jag räknarmed att ett första resultat av gruppens arbete skallkunna presenteras före sommaren.Anf. 26 ()Herr talman! Tack för svaret, kulturminister lyssnade på en intressant debatt på festivalen iMalmö om barnteater. Jag beslutade mig för att följaupp frågan om barnkulturen och i detta sammanhangbarnteatern. Kulturministern gjorde ett gott intryck påmig. Jag fastnade för löftet om att initiera ett samarbe-te med skolministern om kultur för barn.Den nya läroplanen LpO 94, Lpf 94 säger att sko-lan är en social och kulturell mötesplats, som både haren möjlighet och ett ansvar att förstärka. Läroplanenuppvärderar också praktiskt arbete och estetiska äm-nen.Vid den här debatten i , med en unik sam-ling av kulturpersoner, framgick tydligt att barnstillgång till teaterupplevelser är mycket ojämn mellankommunerna. Det finns kommuner med antagnabarnkulturplaner, men det finns också kommuner sominte har sådana planer eller visar på mål i skolplaner-na.Som lärare har jag själv upplevt en utveckling frånatt teaterbesök tidigare mest har skett av slentrian tillatt man nu har förarbete och efterarbete på ett heltannat sätt. Det har skett en utveckling i skolan. Nume-ra förbereds teaterupplevelsen noggrant, och diskus-sioner följer. Som lärare får man respons på barnskulturupplevelser när vuxna människor får för-medla egen glädje och skaparkraft. kan detockså ges möjlighet till samtal som ger feedback tillkonstnärerna själva. Det har således skett en bra ut-veckling.Klyftorna mellan barnen ökar emellertid. Skolanhar också att möta och utmana den ökande utbred-ningen av skräpkulturen. Barn måste få uppleva vadgod kultur innebär. Varje kommun beslutar om deekonomiska möjligheterna för barns teaterupplevel-ser. Därför är det viktigt att både kommunerna ochriksdagen har konkreta mål. Jag vill fråga kulturminis-ter om våra konkreta mål för barnskultur.Anf. 27 ()Herr talman! Jag tror att vi kan se att det finnskonkreta mål på det lokala planet och säkert även närdet gäller landstingen. Jag har försökt att vara tydligredan från början. Jag tycker att kultur för barn ochungdomar är en av de allra viktigaste frågor somKulturdepartementet har att arbeta med.Just nu arbetar vi med att mejsla fram ett mycketkonkret program. Dessutom har vi gett Kulturutred-ningen i uppdrag att fundera litet mera långsiktigt påhur det här ansvaret skall se ut för att ge alla barn ochungdomar rika kulturupplevelser.När det gäller de pengar som vi nu har anslagit ibudgeten måste vi tillsammans med skolan peka på devuxnas ansvar. Det kan också vara så att vi i utbild-ningen av lärare, förskolelärare, barnskötare m.m.faktiskt behöver få in frågan om kultur som pedago-gik. Det gäller att väcka en glädje och ett ansvar hosde vuxna för att förmedla kulturupplevelser.Vi måste också fundera över hur vi organisato-riskt, när skolan ser så annorlunda ut, skall sköta enförmedling av pengarna ut till skolorna, så att detverkligen leder till teaterföreställningar, musikupple-velser m.m.Jag tror också att det nu i mycket högre grad än iden förra kampanjen om kultur i skolan handlar ombarns och ungdomars delaktighet i kulturaktiviteterna.Jag tror att de ställer mycket högre krav på detta . De konkreta målen måste vi arbeta fram på varjenivå. Jag menar att det viktigaste är vad man görlokalt.Anf. 28 ()Herr talman! Vi talar nu om det ekonomiska. Ast-rid lär ha uttryckt det på följande sätt: "Jo,vi måste spara, det vet jag. Men rör i all barmhärtig-hets namn inte pengarna till barnkulturen! Annarskommer vi i tidens fullbordan att vakna med ett ång-estskrik och med en förtvivlan se vad slags människorvår riktade sparsamhet har gjort av dagens barn ochungdomar, de där som står i tur att överta vårt samhäl-le. "Därför tycker jag att det är mycket bra att MargotWallström framhåller att det har bildats en gruppinom där Kultur- och Utbildnings-departementen skall jobba tillsammans. I och med attbarnkulturen har decentraliserats och resurserna iprincip finns inom varje rektorsområde, har MargotWallströms möjligheter blivit begränsade. Skolminis-terns direkta arbete är också begränsat.Projektet i skolan visade på mycket positivtgenom statliga pengar. Ett projekt med öronmärktapengar är en väg. Det kan vara en morot för kommu-nerna att möta det med egna resurser.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1994/95:452 om arkeologiskundersökningsverksamhetAnf. 29 Kulturminister ()Herr talman! har frågat mig vadjag avser att göra för att påskynda Riksantikvarieäm-betets direktiv angående arkeologisk uppdragsverk-samhet.Riksantikvarieämbetet har uppvaktat mig i fråganom anbud och upphandling vid arkeologisk uppdrags-verksamhet och har också på min anmodan informeratkulturutskottets ordförande om förhållandena.Frågan om användningen av anbud och upphand-ling inom uppdragsarkeologin är inte formellt regle-rad i kulturminneslagen. Uppfattningar har förts frampå senare tid att lagen om offentlig upphandling börtillämpas. Rättsläget är oklart. Enligt min mening voredet olämpligt om myndigheterna av formella skältvangs tillämpa upphandlingsförfaranden som kan ståi motsats till syftena i kulturminneslagen.Bakom diskussionen om anbud och upphandlingfinns dock frågan om det skall vara möjligt för privataföretag att arbeta inom uppdragsarkeologin eller inte.I dag finns det privata företaget är verksamt inom . Företaget sva-rar nu för den näst största undersökningsvolymenefter har närmare 80 anställda.Enligt min mening förutsätter företagets medver-kan i uppdragsarkeologin att kan handlaupp dess tjänster i former som är väl anpassade tillkulturminneslagens syften. Frågan om lämplighetenav privat uppdragsarkeologi har inte prövats avregering eller riksdag. haranmält att man avser att underställa fråganom privat uppdragsverksamhet regeringens prövning.Anf. 30 ()Herr talman! Jag tackar kulturministern för svaret.Jag ser med tillfredsställelse att det pågår en dialogmellan och regeringen och attkulturutskottets ordförande hållsinformerad.I fjol biföll min motion om arkeologiskundersökningsverksamhet. Jag hade förväntat mig attRiksantikvarieämbetet skulle komma med direktiv tillexempelvis länsstyrelser och museer om hur de skallförhålla sig.Kulturministern säger att rättsläget är oklart. Si-tuationen är mycket oklar. Det är möjligt att röra sig ivilken riktning man än önskar.Jag tycker att det är ett bekymmer att konkurren-sen om de arkeologiska uppdragen inte sker på sam-ma villkor. Med hjälp av offentlighetsprincipen kanprivata företag gå in i diarier, få tillgång till kost-nadskalkyler och erbjuda billigare tjänster.När ekonomin är kärv är det frestande för upp-dragsgivare att tänka kortsiktigt. Man tänker kanskeinte på skyddet av våra fornlämningar, vilket kräverbåde kompetens och tålamod. Vårt kulturarv får intebli ett spel mellan kommersiella företag så att t.ex.länsmuseerna slås ut. Det tror jag förvisso inte attnågon önskar. Men jag är orolig för utvecklingen.Jag är som sagt glad för att regeringen har tagit tagi frågan. Jag förväntar mig ett resultat av överlägg-ningarna mellan regeringen och Riksantikvarieämbe-tet.Anf. 31 Kulturminister ()Herr talman! Det här är en fråga som inte är såalldeles enkel. Jag vet att det diskuteras oerhörtmycket runt om i landet hur det här skall gå till i fort-sättningen. uttalade sig mot anbudoch upphandling, inte mot den kommersiella verk-samheten som sådan.Detta har enligt skapat ennågot oklar situationen. Vi har pratat om detta medRiksantikvarieämbetet för inte så länge sedan. Enligtvad de anmält till mig avser de att begära regeringensställningstagande i det här avseendet.Den här frågan är ju i högsta grad politisk till sinkaraktär. Därför bereder vi den . Vi haren nära kontakt med . Vi hop-pas att kunna komma med ytterligare klarläggandeinom kort.Anf. 32 ()Herr talman! Situationen har ju varit oklar ett år.Nog tycker man att kanskehade kunnat tala om sina problem litet tidigare ochfrågat vad riksdagsbeslutet innebär. På det sättet hademan kunnat reda upp begreppen så att aktörerna ute iverksamheten hade fått besked . Detvar ju för inte så länge sedan som Riksantikvarieäm-betet tog kontakt med regeringen. Jag tycker att detvar väl sent. Men bättre sent än aldrig.Överläggningen var härmed avslutad.7 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner1994/95:150 Förslag till slutlig reglering av statsbud-geten för /96, m.m.(kompletteringsproposition)1994/95:203 Finansiering av medlemskapet i Europe-iska unionenSkrivelse1994/95:220 Utvecklingen inom den kommunalasektornMotionermed anledning av prop. 1994/95:119 Vissa åtgärdermot utsläpp av försurande ämnen och andra luft-föroreningar1994/95:Jo31 av m.fl. (s)1994/95:Jo32 av m.fl. (c)1994/95:Jo33 av m.fl. (kds)1994/95:Jo34 av m.fl. (v)1994/95:Jo35 av och ()1994/95:Jo36 av m.fl. (mp)med anledning av prop. 1994/95:140 Aktiv konsu-mentpolitik1994/95:L45 av m.fl. (c)1994/95:L46 av och ()1994/95:L47 av m.fl. (m)1994/95:L48 av m.fl. (kds)1994/95:L49 av och ()med anledning av prop. 1994/95:144 Riktlinjer förregisteringen av påföljder m.m.1994/95:Ju17 av m.fl. (m)1994/95:Ju18 av m.fl. (v)med anledning av prop. 1994/95:170 Digitala ljudra-diosändningar1994/95:K21 av förste vice talman . (m)1994/95:K22 av m.fl. (fp)med anledning av skriv. 1994/95:183 Redogörelse förden svenska krigsmaterielexporten år 19941994/95:U34 av m.fl. (v)1994/95:U35 av och Marian-ne ()med anledning av prop. 1994/95:186 Ändringar ifartygssäkerhetslagen (1988:49)1994/95:T26 av ()med anledning av prop. 1994/95:190 Skydd för grav-friden vid vraket efter passagerarfartyget /95:Ju19 av ()med anledning av prop. 1994/95:201 Avisering avfolkbokföringsuppgifter1994/95:Sk50 av och ()med anledning av prop. 1994/95:212 Ökat föräld-rainflytande över utvecklingsstörda barns skol-gång - en försöksverksamhet1994/95:Ub58 av m.fl. (m)1994/95:Ub59 av ()1994/95:Ub60 av m.fl. (kds)1994/95:Ub61 av ()betänkanden1994/95:LU25 Höjning av anläggningshavarnas an-svarsbelopp för atomskador1994/95:LU27 Elektronisk dokumenthantering inomexekutionsväsendet m.m.Jordbruksutskottets betänkande1994/95:JoU16 Miljön - Vårt gemensamma ansvarNäringsutskottets betänkanden1994/95:NU20 Vissa energipolitiska frågor1994/95:NU22 Vissa utrikeshandelsfrågor8 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 25 april1994/95:116 av () till utbildnings-ministern om kunskapsutbyte inom Östersjöområdet1994/95:117 av () till statsrådet om vissa ändringar i utlänningslagenInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 2 maj.9 § Anmälan om frågaAnmäldes att följande fråga framställtsden 25 april1994/95:456 av () till finansminis-tern om naturvårdsavgift på skogsproduktionFrågan redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 2 maj.10 § Kammaren åtskildes. kl. 16.11.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 2 §anf. 10 (delvis) ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.