prot · GJ0940 · 1995-12-18 00:00:00 — Jag har även läst SGU:s uttalande.Men vi från utskottsmajoriteten har gjort den bedöm-ningen att det är viktigt att vi har ett ekonomiskt sty-rinstrument när det gäller att få en bra miljöpolitik häri landet.Naturgrus är en icke förnybar naturresurs. Vi kanaldrig få tillbaka den, om vi inte får en ny inlandsis,och det hoppas jag att vi inte får. Jag tror inte helleratt hoppas det.När vi diskuterar skatter säger alltid moderaternaatt de icke vill ha några skatter. Det låter alltid så här:Sänk skatten, höj inga skatter, inför inga nya skatter.Vi socialdemokrater anser att skatteinstrumentet ärett mycket bra instrument för att man skall nå deneffekt som vi vill ha. Men jag anser också att skat-teinstrumentet är det bästa instrumentet i fördelnings-politiskt syfte. Därför anser vi att det bästa styrmedletför att komma till rätta med effekterna när det gällernaturgruset är just det ekonomiska.Anf. 96 () replikHerr talman! Det är väl känt, , att ni förordar skattevägen i många andraärenden än just detta. Det är därför som vi har den härsituationen i landet med arbetslöshet osv. Detfinns några företag här, för de flyttar tillländer där man är mer skattegynnad.Men när det gäller naturgruset måste väl hålla med om att det har skett enminskning av användandet på grund av länsstyrelser-nas hårdare krav för att ge tillstånd. Den vägen är denrätta vägen. Man kan säga eller att detinte skall öppnas fler täkter. All right, då får det bli så.Den vägen leder fram till det mål som vi kanske allaeftersträvar, att vi skall ha mer naturgrus kvar i landet.Men det är inte det som det är fråga om, det är frågaom en skattehöjning.Anf. 97 ()replikHerr talman! När jag hör tänkerjag på att hans parti har suttit i regeringsställningmellan och 1994, då otroligt många företag gicki konkurs i det här landet tack vare er förda politik.När man inte har någonting annat att komma medförutom sänk skatten, höj inga skatter, inför inga nyaskatter, då höjer man rösten. Jag vill påstå att tommatunnor skramlar mest. Och precis så är det med eramoderata förslag.När det gäller minskningen av naturgrusuttaget ärden bra. är frågan: Beror detta enbart påregleringarna eller beror det också på att vi har enkonjunkturnedgång som gör att vi inte använder likamycket grus?Sedan tycker jag att det är bra att vi får in dessaskattemedel till staten. De behövs oerhört väl. Manräknar med ca 110 miljoner på kort sikt och ca 65miljoner på , och det är välkommet tillstatskassan nu efter de borgerliga regeringsåren.Anf. 98 () replikHerr talman! Jag noterar med tacksamhet att ut-skottsmajoriteten ändå hyser en viss sympati för vårtförslag att lägga skatten på en något högre nivå. Dettycker jag är trevligt, och jag vill bara markera att vinaturligtvis har sett att det i propositionen står att mantänker följa utvecklingen noga. Visar det sig att denlåga skattenivån inte är tillräcklig för att uppnå deönskade effekterna skall förslaget ändras.Det kommer självfallet att visa sig att man inte fårnågon större styreffekt om man inte lägger skatteni-vån på ett sådant sätt att den åtminstone prisutjämnarjämfört med det som är konkurrens. Självklart kom-mer det att bli dyrare. Meningen med skatten är attdet skall bli dyrare. Det skall bli en styreffekt. Mankan inte resonera som , som säger att viinte får ta ut skatt, för då blir det dyrare.Anf. 99 TREDJE VICE TALMANNENRepliken gäller . 100 ()Herr talman! Just det, men jag vill bara markeraatt vi inte kan ställa oss bakom det resonemanget. Vimenar att man i stället borde gå åt det precis motsattahållet. Man borde se till att skatten redan från börjanblir så pass hög att man åtminstone når konkurrens-neutralitet.Men vi får väl följa utvecklingen och hoppas påatt det blir justeringar om det är nödvändigt.Anf. 101 ()Herr talman! Vi får följa utvecklingen och se hurdet blir. Där skriver också regeringen i propositionen;man skall noga följa det här. Om inte den önskadeeffekten uppnås, får det bli en förändring. Vi avvak-tar och ser vart det bär hän.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )10 § Skatteregler med anledning av nya årsre-dovisningslagar, m.m.FöredrogsSkatteutskottets betänkande 1995/96:SkU19Skatteregler med anledning av nya årsredovis-ningslagar, m.m. ( prop. 1995/96:104 )Kammaren biföll tredje vice talmannens hemstäl-lan om att ärendet fick avgöras efter endast en bord-läggning.Anf. 102 ()Herr talman! I detta betänkande behandlas rege-ringens förslag att ge bankerna möjlighet att redanfrån 1996 kunna avveckla de fastighetsengagemangsom har övertagits i samband med fastighetskrisen.Förslaget innebär att utdelningen från ett bankaktiebo-lag i form av aktier i ett dotterbolag under vissa förut-sättningar kan vara skattefri.Stadshypotek, som är i konkurrens med bankkon-cernerna, och det statligt ägda kan inte enligtde föreslagna förändringarna utnyttja denna skattefri-het. På så sätt får inte möjlighet att påett konkurrensneutralt sätt avveckla sitt på motsvaran-de sätt övertagna fastighetsinnehav. Företrädare förFinansdepartementet har, vid ett besök hos skatteut-skottet, inte på ett godtagbart sätt kunnat förklara denuppkomna konkurrenssnedvridningen. För oss mode-rater är det viktigt att denna konkurrenssnedvridningelimineras. Vi är givetvis medvetna om att det kanfinnas vissa svårigheter när det gäller att begränsa denkrets som skall omfattas av förslaget. Men det finnsenligt vår mening en naturlig krets som bör omfattasav utvidgningen, alltså av skattefriheten, nämligendem som omfattas av det generella bankstödet.Därför föreslår vi just detta i en reservation. Jagyrkar bifall till reservationen, och vädjar tillLars att ta med sig denna lösning till rege-ringen. Med vårt förslag blir det ett begränsat antalföretag som blir inblandade, och man kan då åstad-komma ökad konkurrensneutralitet.Anf. 103 ()Herr talman! I detta betänkande är vi faktisktöverens om det allra mesta. Det behövs alltså ingalängre utläggningar från mina sida.Vi är överens om att det behövs följdregler påskatteområdet till de tre nya årsredovisningslagar vibeslutade om här i . Vi är ocksåöverens om att det behövs en uppmjukning av skatte-reglerna för bankaktiebolag vid uppdelning av verk-samheten. Vi menar att det är viktigt att göra det föratt underlätta för bankerna att avveckla sina fastighet-sengagemang. Dessa har ju inte varit helt lyckosammai alla avseenden.Sedan går våra åsikter litet grand isär. Redan nufinns det tankegångar om att, precis som K-G Sven-son var inne på, den krets av företag som skall skatte-befrias på liknande villkor behöver utvidgas. Det ärmycket möjligt att kretsen skall omfatta just Stadshy-potek som K-G nämnde.Regeringen är alltså naturligtvis inte främmandeför den tanken. Man menar dock att detta behöverutredas och studeras väldigt noga. Det uppstår alltidgränsdragningsproblem i sådana här sammanhang.Hur långt skall vi gå? Vilka företag skall vara med,och vilka skall ställas vid sidan av?Man bör också undersöka de statsfinansiella effek-terna av en utvidgning. De är ju i hög grad beroendeav hur mycket man utvidgar skattebefrielsen. ärdet så K-G , och det fick vi under utskottsbe-handlingen reda på av statssekreteraren , attregeringen håller på att studera de här frågorna. Hantalade också om att regeringen kommer att göra detsnabbt. Det handlar om en en tremånadersperiod.Här skiljer alltså ut sig litet grand.Man vill redan nu peka ut de företag som skall fåliknande villkor som bankerna. Man är inte riktigtintresserad av de gränsdragningsproblem jag taladeom. Man struntar i det. Man är inte heller intresseradav ta reda på vilka statsfinansiella effekter detta kanfå. Det är synd, för det finns faktiskt tid att göra dessaundersökningar. De företag som kan påverkas av dettahar sina bolagsstämmor sent i vår. kommerregeringen att ha gjort sin granskning och att hahunnit lägga fram sina förslag.Jag förstår inte riktigt varför Moderata samlings-partiet nödvändigtvis måste rusa i väg och göra detta.Det kan kanske K-G upplysa mig om.Hur som helst yrkar jag bifall till hemställan i be-tänkandet och avslag på reservationen.Anf. 104 ()Herr talman! Vi behöver inte fatta beslut i dennafråga . Vi vill ge regeringen till känna att mankan vidga kretsen men ändå få den begränsad genomatt låta den omfatta de företag som kunnat ta del avbankstödsreglerna. Mycket har kommit upp i sambandmed detta. Det är en naturlig gränsdragning, tycker vi.Jag tycker att och regeringen harhaft en positiv attityd när det gäller att lösa proble-men. Jag hoppas att vi gemensamt kan nå en överens-kommelse i denna fråga för att skapa den neutralitetpå marknaden som är så viktig. Det hoppas jag attLars instämmer i.Anf. 105 ()Herr talman! säger att han intevill bestämma sig för vilken krets av företag som skallundantas , utan det skall ges regeringen till känna.Då blir reservationen ännu mer egendomlig. Det är juprecis det vi säger i betänkandet: låt oss vänta och sevad regeringen kommer fram till. Efter detta, om tremånader, kan vi peka ut kretsen. Jag förstår uppriktigtsagt inte vad denna reservation skall vara bra för. Detverkar vara något slags okynnesreservation. Mankanske rentav kan tala om obstruktion i det här sam-manhanget.Anf. 106 ()Herr talman! Jag tycker att harvarit mycket mer positiv i sin framställning än vadPagrotsky var. Det är viktigt för oppositionen, och förett parti som Moderata samlingspartiet, att tala om hurvi ser på frågans lösning. Det är väl bra att regeringenfår det tillkännagivet för sig. Det står i början av re-servationen att detta vill vi ge regeringen till känna.Det är ytterst viktigt att regeringen får ett bra be-slutsunderlag för att åstadkomma neutralitet. Det ärviktigt, och svarade inte på detta, attStadshypotek skall kunna ha samma möjlighet attavveckla sina problemfastigheter som alla andra ban-ker har.Anf. 107 ()Herr talman! Jag tyckte att jag var ganska tydlignär jag sade att det skall vara neutralitet mellan deolika företagen. Då är det mycket möjligt att Statshy-potek skall vara med. Det är t.o.m. sannolikt. Men låtoss först studera vad det får för konsekvenser, t.ex.statsfinansiella konsekvenser. Det borde vara intres-sant för och samlings-partiet. Men ibland har jag en känsla av att man intebryr sig särskilt mycket om konsekvenserna. Låt ossse vad det blir för gränsdragningsproblem i det härfallet. Det skall som sagt var regeringen se över gans-ka snabbt.Anf. 108 ()Herr talman! talar om de statsfinan-siella konsekvenserna. Men har regeringen funderatpå konsekvenserna fullt ut när man bara väljer ut endel företag som kan komma i åtnjutande av ett undan-tag? Man borde haft en helhetsbild i det avseendet.Jag tycker således att man skall tona ned de statsfi-nansiella konsekvenserna och försöka skapa en neu-tral beskattningsform.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )11 § Trädgårdsnäringen och handläggningen avenergibeskattningenFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1995/96:SkU21Trädgårdsnäringen och handläggningen avenergibeskattningen (prop. 1995/96:104)Kammaren biföll tredje vice talmannens hemstäl-lan om att ärendet fick avgöras efter endast en bord-läggning.Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )12 § Hemlig kameraövervakningFöredrogsJustitieutskottets betänkande 1995/96:JuU11Hemlig kameraövervakning (prop. 1995/96:14 och1995/96:85)Anf. 109 ()Herr talman! skall vi behandla ett betänkan-de om hemlig kameraövervakning.Detta är ett tvångsmedel som inte har an-vänts i . Betänkandet innebär i korthet att manskall kunna spana på en grov brottsling som är skäli-gen misstänkt för ett brott genom övervakning meddold kamera.När kriminaliteten och den organiserade brottslig-heten ökar, ökar givetvis Polisens behov av att haeffektiva medel för att bekämpa brottsligheten. MenPolisens möjligheter att bekämpa brottslighet får inteinkräkta på den personliga integriteten.Att använda hemlig kameraövervakning på det sättsom föreslås i propositionen, dvs. hemlig kamera-övervakning av en skäligen misstänkt person på olikaplatser där personen kan tänkas vistas. Det innebär attden hemliga kameraövervakningen kan användas påett ganska stort område. Det kommer att bli ett stortantal tredjepersoner som kommer att bevakas och tasupp på bild. Detta har man inte utrett ordentligt i denliggande propositionen.Detta är ett delbetänkande från en utredning somsyftar till en genomgripande genomgång av kamera-övervakning på allmänna platser osv. Men här pressa-des det fram ett delbetänkande för att snabbt ge Poli-sen möjlighet att använda hemlig kameraövervakning.Det har fått till resultat att många av de viktiga in-tegritetsfrågorna inte har blivit utredda på det sätt somman kan kräva.När man läser många av remissvaren till utred-ningen ser man att de flesta remissinstanserna ocksålyfter fram att detta har gått alldeles för fort, att detfinns övervägningar som inte har gjorts.Jag kan återge ett utdrag ur remissyttrandet frånHovrätten i övre . De skriver: Hovrätten,som i princip kan godta användning av dold övervak-ningskamera vid förundersökningar om ett tillräckligtstarkt integritetsskydd uppnås, ställer sig för närva-rande negativ till genomförandet av ett sådanttvångsmedel. Hovrätten instämmer i utredningensuppfattning att det på många sätt är olyckligt att taställning till Polisens användning av övervakningska-meror vid förundersökning innan utredningsarbetetbeträffande övervakningskameror i övrigt är klart. Deskriver också att de, såvitt gäller den föreslagna lag-stiftningen, instämmer i utredningens uppfattning attett mycket gott integritetsskydd måste skapas. Men deifrågasätter om detta skydd inte kan uppnås på ettbättre sätt än det som har föreslagits.Detta är allvarliga frågor. Det är lätt att ta ett stegför fort när man ser hur kriminaliteten ökar och närman ser hur narkotikabrottsligheten blir allt större.I behovet av att skydda våra ungdomar och övrigamedborgare mot brottslingarna är det lätt att man gårfram för snabbt och att man tillåter medel som fak-tiskt är ett avsteg från det rättssamhälle som vi harskapat. Det är inte så att ändamålen alltid helgarmedlen.Något som heller inte finns i betänkandet är ett or-dentligt underlag för Polisens behov av kameraöver-vakning. I utredningen har man tagit upp olika situa-tioner, där Polisen anser att kameraövervakning skullebehövas. Men man har inte gjort någon större analysav behovet.Jag tycker inte att man kan lagstifta i en så härsvår fråga, bara med underlaget att Polisen, som är desom skall tillämpa kameraövervakning, säger att dehar detta behov.Det är viktigt att dessa frågor utreds ordentligt.Senast utreddes frågan 1988. Utredningen kom framtill att man skulle ha kameraövervakning. Men kriti-ken var massiv från remissinstanserna. Det politiskaställningstagandet var också att detta var så integri-tetstänkande att det inte skulle införas. Jag kan inte seatt man i den nya utredningen på något sätt har kunnatpåvisa ett annat behov. Jag kan inte se att man har ettunderlag som faktiskt berättigar ett så snabbt införan-de.Det finns en viktig bit som man inte har prövat.Det handlar om hur förslaget egentligen stämmer medregeringsformen. I regeringsformen, 2 kap. 6 § stårdet att varje medborgare gentemot det allmänna ärskyddad mot ett påtvingat kroppsligt ingrepp. Han ärdärjämte skyddad mot kroppsvisitation, husrannsakaneller liknande intrång samt mot undersökning av breveller annan förtrolig försändelse och mot hemlig av-lyssning eller upptagning av telefonsamtal eller annatförtroligt meddelande.Hemlig optisk övervakning nämns inte i denna pa-ragraf. Men i förarbetena till bestämmelsen finnsuttalat att grundlagsskyddet vid förtrolig kommunika-tion även avser fotografering av skriftliga handlingaroch filmande av läpprörelser vid samtal. I den utred-ning som 1987 gjorde en översyn av optisk elektro-nisk övervakning framhölls också att den tekniskautveckling som har skett inom TV- tekniken innebäratt en filmning för avläsning av läpprörelser vid sam-tal mycket väl kan ske med hjälp av TV- och bildbe-handlingsteknik. Det är också fullt möjligt att medhjälp av en bra TV-kamera från långt håll återge text iett skriftligt meddelande.Den här frågan är grundlagsskyddad och måsteprövas.Just när det gäller de här svåra frågorna får manheller inte vara sådan att det är omöjligt att införa nyatekniska hjälpmedel för polisen. Just därför är detextra olyckligt att man har gått fram så snabbt, inte har väntat tills hela utredningen är klar. Manlägger fram ett icke väl genomarbetat förslag ochskall också ha en provisorisk lagstiftning under elvamånader.Dessutom gör man i den här propositionen och iutredningen jämförelser med hemlig teleövervakning.Det är den man har byggt upp regelverket kring. Menvi anser inte att det är adekvat att jämföra detta medhemlig teleövervakning. I stället anser vi att dettaborde vara att jämställa med buggning, som äroch har ansetts böra vara otillåten.Vi i har yrkat avslag på hemställani det här betänkandet, inte bara för att vi är emothemlig kameraövervakning - även om vi anser att detär en metod som man faktiskt bör ifrågasätta - utanockså för att man inte har gjort de viktiga avvägning-arna när det gäller människors integritet, tredje per-sons rätt till skydd.När man inför ett ytterligare tvångsmedel måstedet vara ordentligt förankrat i ett påtagligt behov. Manborde ha kunnat peka på ett antal typiska fall därförundersökningen hade kunnat forceras om man haftmöjlighet till optisk kameraövervakning.Sammanfattningsvis är grunderna för införandetgenom den hastighet som det genomförs med på tokför dåligt underbyggda, och man har inte kunnat be-lägga det behov som skulle föreligga för en så passintegritetskränkande åtgärd. Det är heller inte utrettom åtgärden är sådan att den enligt den europeiskakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheter-na tar hänsyn till mänskliga rättigheter och grundläg-gande friheter.Det finns en mängd frågetecken. Jag har räknatupp många frågor som inte är besvarade. Därför yrkarjag bifall till reservation nr 1 och avslag på hemställani justitieutskottets betänkande JuU11.Anf. 110 (mp)Herr talman! I detta betänkande, JuU11, liggerfaktiskt två propositioner inklämda. bara bifall till den ena reservationen. Men manhar även lagt in tvångsmedelslag i betänkan-det.Detta handlar ju om tvångsmedel. Det är hemligövervakning, optisk övervakning, och säpos rättighe-ter att gripa till tvångsmedel. Man vill ha fullständigarättigheter och inte vara bunden av det som regleras iden vanliga lagen. Det har stått lag omtvångsmedel att man skall få dessa rättigheter.Det som reagerar på är att en sådanhär lag, som tillåter säpo att göra mycket stora in-grepp, regleras på det sätt som sker. hardetta varit ett rutinärende. Det är en permanent lag,men den behandlas rutinmässigt. skickar inungefär samma formulär med samma argument vart-enda år. Det är standard att göra så. Det tycker Miljö-partiet inte är särskilt bra när det gäller så viktigasaker. Det behövs en genomgripande diskussion, ochom säpo är i behov av tvångsmedel bör detta skrivasin i och regleras i en riktig permanent lag. Yrkandet iMiljöpartiets reservation nr 5 avser avslag på det härförslaget till lag.Den andra propositionen, 1995/96:85, behandlarhemlig övervakningskamera som fjärrstyrs. När manläser propositionen väcker den många frågor. Jag harförsökt att svara på vissa av dem själv. De jag inte harkunnat finna svar på hoppas jag få svar på här ,även om det är väl sent, för det är vi skallfatta beslut. Men som vi hörde hade väldigt många frågor som hon inte hade fåttsvar på.Den första frågan är: Varför så fort, varför har detskett ett så forcerat utredningsarbete?I mitten av februari 1995 tillsatte regeringen ensärskild utredare för att se över frågor om använd-ningen av övervakningskameror. Denna utredningskall fortsätta, men man valde att snabbt komma medett delbetänkande och att utforma en separat lag. Lag-förslaget sändes ut till remissinstanserna och remissti-den var kort, vilket många remissinstanser anmärktepå. Regeringens lagförslag remitterades till Lagrådetsom behandlade ärendet . Frågan sominställer sig är att det måste vara något skumt när mantillämpar ett sådant här förfarande. Det naturliga i ensådan här kontroversiell fråga hade varit att först göraen total översyn och sedan ta ställning till vilket behovpolisen har av att få använda övervakningskameroroch på vilket sätt.Nu leder arbetsgången till en provisorisk lag, vil-ket inte tycker är bra. Men när jag harforskat i detta och i hur partierna har ställt sighar jag funnit att idéerna har valsat omkring här tidi-gare. 1982 kom , som väl varförst, med de här idéerna. 1985 var det en utredningom TV-övervakning som mynnade ut i SOU 1987:74som hette Optisk elektronisk övervakning. Det ärprecis de förslagen som finns i denna proposition ochi det betänkande som vi behandlar här, exakt sammaförslag.Men det som är värt att notera är hur man mottarde här förslagen. Departementschefen sade då att honinte ansåg att användning av sådana kameror bordeinföras som metod i det reguljära polisarbetet motnarkotikabrottslighet och annan grov brottslighet. Närdet gällde säpo hänvisade hon till dåpågående arbete. Den arbetade under ganska lång tid.Men i sitt slutbetänkande sade säpo att man naturligt-vis ville införa både buggning och dolda kameror.Man vill ju, som jag sade tidigare, ha alla dessa möj-ligheter.Intressant är också hur remissinstanserna reagera-de. sade tidigare att de var mycket kri-tiska. De sade bl.a. att man inte har redovisat vilketbehov som finns. Det är precis sammasak , 1995. Vi har inte fått veta behovet. Och detfinns inga jämförelser med andra länder som har dethär systemet.Remissinstanserna frågade också vilka platser somskulle övervakas. har vi fått reda på att det ärsamtliga platser. Det finns inga inskränkningar. Detkan vara i princip var som helst och under en månadstid. De tidigare remissinstanserna som jag pratade omfrågade också vilken grad av misstanke som skulleföreligga. Vi har fått reda på att det skall varaskälig misstanke.Lika kontroversiellt är det med buggning. Det ärhemliga mikrofoner som sätts ut. Det kan jämförasmed övervakningen med optiska medel.1991-1994 kunde den borgerliga regeringen inteenas om buggningen, som var ett kontroversiellt för-slag. Även inom fanns en oenighet omden saken.Vad är det som har hänt i samhället som gör attmajoriteten är så positiv till tvångsmedel att man ärberedd att på så göra ett trendbrott? Vad är detalltså som hänt? Vi får inget svar vare sig i proposi-tionen eller i betänkandet. Det finns heller ingen ana-lys av vad som hänt . Vad är detalltså som har hänt? Det är den stora frågan för mig.Herr talman! Om vi tar beslut i nämndariktning utgör det en toleransförskjutning i samhället.Jag har roat mig med att titta på Socialdemokraternasplötsliga svängning.Den 22 november behandlades ett betänkandefrån justitieutskottet angående hemlig teleavlyssninghemlig teleövervakning. Då sade attnär det gäller andra typer av tvångsmedel som i daginte är tillåtna enligt svensk lagstiftning kommer detatt ske en utvidgning av samhällets möjligheter atttillgripa tvångsmedel vid förundersökning.Slutsatsen blir alltså att Socialdemokraterna ärväldigt positiva till detta.Därefter pratade om buggning.Moderaterna hade nämligen en motion om buggningsom de genast ville införa. Då sade fråga, därför att det är ett tvångsmedelsom i hög grad är integritetskänsligt och som kan varaintegritetskränkande. Därför måste prövningen av ettsådant förslag bli väldigt ingående där man tar hänsynbåde till effektiviteten i utredningsförfarandet och tillden integritetskränkning det kan innebära att tillåta ettsådant tvångsmedel.Men frågan om övervakningskameror, vilken vihär behandlar, gäller just den optiska motsvarigheten.Därför borde precis samma argumentering gälla.