prot · GI09108 · 1995-05-18 00:00:00 — I denforskningspolitiska proposition som den borgerligaregeringen framlade 1993 anfördes att den mer pro-duktionsinriktade försöksverksamhet till vilken Stif-telsen Lantbruksforskning faktiskt hör i allt högregrad borde finansieras av näringen och heltfinansieras av respektive bransch. Denna uppfattningföranledde ingen erinran från riksdagen.Vad vi förstår är denna förändring förberedd inomnäringen. I dagens statsfinansiella läge anser vi att detär dags för denna förändring.Fru talman! Jag vill med hänvisning till det anför-da yrka bifall till utskottets hemställan i dess helhetoch avslag på samtliga reservationer.Anf. 155 () replikFru talman! säger attden avreglering av högskolan som har skett leder tillett ökat ansvar för de enskilda enheterna, bl.a. för hurmedlen används, men också för hur man lokaliserarsina olika verksamheter, och att det gäller alldelesspeciellt SLU.Jag tycker det var ett utomordentligt välgörandeoch klargörande inlägg i det avseendet. Då vet vi inte från ministerhåll kan gå in och ange att enviss ort skall vara kvar inom SLU:s verksamhetsom-råde. Det ankommer enbart på att fattadessa beslut sedan rikdagen har fastlagt ramarna. Dettycker jag var bra och välgörande.Sedan tog också uppdet statsfinansiella läget. Hon nämnde att vi allamåste hjälpas åt med att spara på statens utgifter. Detär alldeles riktigt. Vad vi från oppositionens sida harreagerat mot är att besparingen på SLU är utomor-dentligt framtung. Man tar det här stora yxhugget ,direkt, utan att se till hur besparingen skall kunnaläggas ut på kanske fram till 1998.Även på den punkten fick jag ett klargörande sominnebär att SLU fram inte skall få vidkän-nas några ytterligare besparingar, och att man därförkommer att kunna bli litet mera jämställd med övrigauniversitet och högskolor.Jag hoppas att jag har tolkat rätt på den punkten.När det gäller ,där det rör , vill jag bara säga attdet i och för sig är riktigt att näringen så småningomkan överta dessa forskningsanslag. Men att hugga avdem från den ena dagen till den andra innebär att mansätter många forskningsprojekt i knipa och att de intekommer att kunna fullgöras. Det hade kunnat lösasbetydligt bättre och effektivare på ett annat sätt.Anf. 156 () replikFru talman! När det gäller SLU och de forsknings-råd som hör till uttryckte attvi gör väldigt drastiska nedskärningar. Han jämfördedet hela med ett yxhugg.De siffror använde i sitt inledningsan-förande är väl korrekta. fårvidkännas nedskärningar på , när motsvarandesiffra för övriga universitet ligger på strax över 2 %.Men när man ser vilket yrkande har rördet sig om en skillnad på endast 30 miljoner kronor.Då måste gränsen för yxhugg gå någonsans mellan 8och 10 %.Jag tycker att det är att använda litet för drastiskaord när det är så liten skillnad.Anf. 157 () replikFru talman! "Drastiska ord" - ja, men det är påmarginalen som det är väldigt avgörande hur bespa-ringarna görs. är avgörande för omverksamheter behöver läggas ner från den ena dagentill den andra eller om man kan fasa ut på lämpligtsätt. Det är där som vi i oppositionen är emot rege-ringens sätt att lägga besparingar.Man har inte gjort så här på något annat område.Så har man framför allt inte gjort inom Utbildnings-departementets område. Varför då hugga på detta sättmot och ?Det kan misstänkas att man har en förutfattadmening om SLU:s verksamhet. Jag hoppas dock attdet inte är rätt tolkat.Anf. 158 () replikFru talman! Jag tror inte att vi skall se detta på detsättet att man skulle ha en missriktad syn på verksam-hetens innehåll när det gäller SLU. Vad det i stället ärfråga om är besparingar på grund av det statsfinansiel-la läge som vi nu befinner oss i.Jag är övertygad om att vi, om det statsfinansiellaläget hade varit annorlunda, inte skulle ha haft dennabesparingsdebatt här . Då hade vi kanske i ställethaft en debatt om helt andra satsningar ekonomiskt.Tyvärr befinner vi oss inte i den situationen , ochdet är jag den första att beklaga.Anf. 159 () replikFru talman! nämndeinledningsvis vikten av nya kunskaper och kompetensoch sade att det är nyckeln till framtiden. Även uni-versitetens roll och mål togs upp.Det som är så svårt att förstå är just vad det är somgör att så mycket mera skall sparas på SLU än på deandra universiteten och utbildningarna.Nya kunskaper och kompetens är nyckeln tillframtiden också rörande de områden som SLU arbetarmed. Det handlar då om livsmedelsproduktion, miljöoch hushållning med naturresurser. Men det här ärämnesområden som jag inte kan se att det är mindreviktigt att satsa på jämfört med andra. Därför frågarjag: Varför gör man särskilt kraftiga besparingar påjust nämnda verksamhet?Anf. 160 () replikFru talman! Som jag betonade i mitt huvudanfö-rande hade det nog gagnat omregeringen hade presenterat en samlad syn på bespa-ringarna när det gäller universitet och högskolor.Tyvärr har det inte varit så.Anf. 161 () replikFru talman! Jag får inte svar på min fråga om var-för man skall spara särskilt mycket på områden somrör miljö, livsmedelsproduktion och naturresurser, ochdet tycker jag är tråkigt.Det är konstigt att man gör så olika prioriteringarpå olika forsknings- och utbildningsområden och gör det på nämnda sätt.Sedan vill jag nämna Stiftelsen , som man bara kapar av och tar bort resurser för.Detta spelar roll också för andra beslut. Jag nämnde jutidigare det projekt som gäller burhönsen. Det kanförefalla vara ett litet projekt. Men harfaktiskt fattat beslut om att alla höns skall vara ute burar . är det problem idet avseendet. Man har inte löst forskningssidan.Att man gör en så kraftig besparing och tar bortpengarna får alltså konsekvenser längrefram på andra politikområden.Anf. 162 () replikFru talman! Beträffande bakgrunden till de medelsom finns för kollektiv forskning är det ju inte så attvi hugger av alla bidrag till kollektiv forskning. Vadvi tar bort är de 40 miljonerna till Stiftelsen . Pengarna tillkom ju i samband meddet livsmedelspolitiska beslutet . Då försvann des.k. inomramsmedlen och ersattes av de här pengarnasom en kompensation. Men redan då betonades att detinte var pengar som varade för evigt, utan så små-ningom skulle en utfasning ske. Branschen och nä-ringen skulle själva ta hand om medlen.Såvitt jag förstår efter samtal med branschens or-ganisationer har man varit förberedd på detta. Manhar kommit ganska långt t.ex. när det gäller att ta uten avgift på produktionen inom näringen för att täckaupp medlen i fråga. Jag tror att jag kan lita på deuppgifterna.Jag tror därför att man kanske inte behöver vara såmycket av domedagsprofet när det gäller de här pro-jekten. Jag är övertygad om att detta löser sig.Anf. 163 () re-plikFru talman! Vilket ökat ansvar blir det när manlägger ner en decentraliserad uppbyggnad? BådeBispgården och har , utan an-märkning, haft ett stort ansvar för sitt område.En forskning som branschen skall betala blir enstyrd forskning. Grundforskningen måste åtminstonevara statligt finansierad. Jag vet att branschen på många håll finansierar en hel del forskning.Stora finansierar t.ex. i när det gällerstabilitet hos plantor. Sådant förekommer alltså redani dag. Det är bra, för då kan man forska på områdendär hjälp behövs. Men grundforskningen är något heltannat. Den måste staten till största delen stå för.Vidare måste vi betänka att skogen ger 75 miljar-der i exportvinster. Och skulle man inte haråd att satsa några futtiga miljoner! Jag tycker att manmåste ha litet relation både till nyttan av forskning närdet gäller friska livsmedel och en bra miljö i skogenoch till att den här branschen finansierar sig självtusentals gånger om. Det är alltså mycket märkligt just beträffande våra största exportinkomsterskall dra ner.Anf. 164 () replikFru talman! I fråga om grundforskningen står sta-ten för det största bidraget, och kommer så att göra.Forskningsbidraget till Stiftelsen stöder en helt annan typ av forskning. Man kansäga att det gäller forskning som är direkt kopplad tillnäringens produktivitet. Därför kan man tala om till-lämpad forskning. Denna forskning är det alltså me-ningen att branschen och näringen själva i större ut-sträckning skall ta ansvar för. Vi anser att det är lägeatt göra denna förändring nu.Anf. 165 () re-plikFru talman! Jag vet att forskare gärna i hög gradvill ha även tillämpad forskning av skogsbolagen,LRF osv., och det är inget fel i det. Men om mansläpper den här forskningen från staten kan det bli enväldigt styrd forskning. Vi kanske inte får veta vad vibehöver veta i de här frågorna. Det behöver verkligensatsas här. Vi vet ju att naturen är mycket förorenad,att livsmedel orsakar allergier och att skogen på sinahåll dör till följd av försuring. Det finns ju nästan ingagränser för hur mycket man skulle kunna, och ävenbehöva, satsa här.Att staten satsar utgör inget hinder för branschennär det gäller att för framtiden utöka forskningen.Anf. 166 ()Fru talman! I ett antal motioner till det betänkandesom vi nu behandlar har det yrkats på ett antal tillkän-nagivanden om ändrad regional fördelning av SLU:sresurser för forskning och utbildning. Samtliga avdessa motioner har avslagits.Utskottet pekar dock i betänkandet mycket riktigtpå framför allt behovet av tvärvetenskaplig forskninginom den inriktning som hänvisas till naturresursernasanvändning och forskning för en bättre miljö. Utskot-tet anför vidare att forskningsinsatserna måste styrasoch att krav måste ställas på omsorg om miljön i vidbemärkelse. Forskningsstrategin måste vara tvärsek-toriell för att göra det möjligt att lösa olika mil-jöproblem. Det framtida odlingslandskapet måste geförutsättningar för en biologisk mångfald och ett öp-pet och varierat landskap, rikt på naturvärden. Det ärbra att utskottet formar betänkandet på detta sätt.Men neddragningarna på lantbruksforskningen kange negativa effekter, om inte den kunskap och kompe-tens som byggts upp stärks vid de enheter där ensnabb utveckling har skett på dessaforskningsområden.Fru talman! Jag vill i detta hänseende hänvisa tillFolkpartiets motion som behandlar som ettlantbrukspolitiskt utvecklingscentrum. En tredjedel avden svenska livsmedelsproduktionen sker i Västsveri-ge , och ett flertal huvudkontor för livsmedelsfö-retagen är placerade i . Denna koncentra-tion av kunskap och kompetens kommer att få enstark ställning i EU-samarbetet.Vid SLU i kan man skapa nätverk med uni-versitet och högskolor i hela , där forsknings-och utvecklingsarbetet om jordbruk kan ske inombåde ekonomi- och miljöområdena.Med dagens IT-teknik ges olika universitet ochhögskolor i regionen nya möjligheter att samverka närdet gäller forskning, grundutbildning, information ochfortbildning.För att klara regeringens ambitioner om ett mil-jövänligt, konkurrenskraftigt och konsumentinriktatjordbruk bör man ta till vara den kompetens som finnsi den västsvenska regionen och i . Lant-bruksuniversitet med lantbruks- och veterinärforsk-ning, livsmedelsföretagen med utbildningskapacitetersom och Analysen samt högskolan i specialitet på ADB och företagsledning är ytter-ligare resurser som bör tas till vara.Dessutom sker i Västsvenska Lantmäns regi ut-veckling och produktion av alternativa bränslen samtutveckling av etanol och andra alternativa använd-ningar av jordbruksgrödor som industriråvara.Folkpartiet föreslog därför att regeringen med ut-gångspunkt från de kompetenser och erfarenheter somfinns i regionen skulle utreda formerna för hur denforskning och utveckling som pågår och somockså planeras vidare skulle kunna stärkas för hela detsvenska samhället och naturligtvis också för den väst-svenska regionen.Vi pekade också på att en tänkbar plattform kundevara det nybildade Agro Väst, där samverkan i dagsker mellan lantbruket och livsmedelsbranschensföretag, SLU och regionens högskolor samt de regio-nala myndigheterna. En sådan satsning skulle ocksåstärka det kontaktnät som finns medmånga europeiska forskningsinstitutioner. Därigenomskulle man öka förutsättningarna att få del av de fi-nansiella resurser som finns i EU:s forsknings- ochutvecklingsfonder.Fru talman! Med all respekt för SLU:s friståendefunktion är min uppfattning att utskottet i sin roll somansvarigt starkare borde ha understrukit vikten av attbefintliga starka regionala resurscentra utvecklas ochatt den samlade kompetensen kommer samhället tilldel. I tider av besparingar och nedskärningar är dettaviktigare . Allt handlar inte om pengar.Besparingarna inom SLU kan få konsekvenser.Riskerna är stora att ambitionen inom jordbruketsforskning och den förändring som måste ske inomjordbruksnäringen mot ett miljövänligare jordbruk förett samhälle i ekologisk balans inte kan uppfyllas.Därför är det viktigt att man tar till vara de kompeten-ser, den forskning och utveckling som redanfinns i Sverige.Med detta inlägg och ett understrykande av viktenav att inte bara se till nedskärningarna och pengapåsenutan också vikten av att se till den kompetens somfinns i vårt land yrkar jag bifall till hemställan i be-tänkandet.Anf. 167 ()Fru talman! I en motion i socialutskottets betän-kande uppmärksammas problemen med amalgam somtandfyllnadsmaterial. Det är många som har svårabesvär av amalgamfyllningar. Svårigheten att få gehörför rimliga krav på hjälp med amalgamsanering harvarit mycket stora och är så fortfarande.Tandvårdsskadeförbundet har drivit frågan enlängre tid. Det finns kliniker som kan erbjuda hjälptill personer med besvär av amalgam, t.ex. amalga-menheten vid i . Derasverksamhet har uppmärksammats av , som rekommenderar andra landsting attstarta motsvarande verksamheter.Svårigheterna att få gehör för sina krav är stora,inte bara för dem som är drabbade utan också för demsom arbetar inom vården, t.ex. läkarna vid amalga-menheten.Den del av motionen som hänvisats till utbild-ningsutskottet gäller emellertid inte denna fråga, utanfrågan om behovet av ett metallbiologiskt centrum.Därmed sätts amalgamfrågan in i ett större samman-hang.Ytterst handlar det om människans miljöförstö-rande verksamhet. Det moderna industrisamhället harunder flera decennier ökat sina utsläpp av tungmetal-ler i omgivningen genom sopor, avfall, användning avkemikalier i jordbruk, industri och hushåll, industrinsutsläpp till luft och vatten, användning av fossilabränslen osv.Vi vet att en överexponering av tung-metaller ger skadliga effekter på levande organismer.Det gäller bly, koppar, kadmium etc. och naturligtvisockså kvicksilver - den metall som används i amal-gam.Laboratorieförsök visar att metylkvicksilver radi-kalt ändrar cellens livsbetingelser med direkt påver-kan på själva proteinsyntesen. Epidemiologiska un-dersökningar visar ett tydligt samband mellan förhöj-da kvicksilverhalter hos gravida och den mentalautvecklingen hos barnen till dessa mödrar. Dessaundersökningar handlar om det kvicksilver som mo-dern tar upp via födan, huvudsakligen fisk. Socialsty-relsen avråder också gravida från att äta fisk frånsvenska insjöar, just på grund av kvicksilverhalterna.Man känner inte exakt till de fysiologiska förändring-arna. Man vet inte heller i detalj hur olika tungmetal-ler samverkar vid olika typer av skador. Men man vetatt samtidig exponering av flera olika tungmetallerkan ge skador som var och en enskilt inte skulle gevid samma dosering.Metallbiologiskt centrum i är en samar-betsorganisaton för forskare inom en rad olika discip-liner - forskare som alla arbetar med tungmetallersbiologiska effekter. Med hänsyn till bl.a. amalgam-frågans framtida lösning är ett sådant centrum viktigt.Men det har förvisso en större uppgift. Tyvärr ärnaturens nedsmutsning av tungmetaller redan stor,och den växer. Skadorna av tungmetaller på männi-ska, växter och djur är redan avsevärda. Vi vet attproblemen med allergier, inflammationer, vävnads-skador, nervskador etc. kommer att öka i vårt samhäl-le. Kunskapen om såväl orsakerna som effekterna är otillräckliga. Det är därför mycket viktigt attMetallbiologiskt centrum får ett sådant stöd att dessverksamhet kan garanteras.Med tanke yrkar jag inte bifall till reser-vationen. Men stöder varmt innehållet imotionen.Anf. 168 ()Fru talman! För att det inte skall ske någon miss-tolkning skall jag börja med att yrka bifall till hem-ställan i utbildningsutskottets betänkande nr 14. I mittinlägg kommer jag att beröra verksamheten vid Sveri-ges lantbruksuniversitet.I budgetpropositionen finns en besparing på 104miljoner kronor. Det är en stor besparing, och jaginser att det inte är så lätt att genomföra denna utan atten hel del verksamhet påverkas.Man anger i propositionen att det är upp till styrel-sen för att besluta omhur dessa besparingar skall genomföras, men mananger också en del förutsättningar och målinriktningarför fattade man beslut i SLU:sstyrelse om hur besparingarna skall genomföras. Manbeslutade bl.a. att verksamheten vid institutionen förväxtförädling i skall omlokaliseras. Jag kanbara beklaga att man har fattat detta beslut.Det finns många skäl att beklaga detta, och jagskall ta tillfället i akt att här ange några.I propositionen nämns att ett av målen för verk-samheten är att öka antalet utexaminerade vid denlantbruksvetenskapliga fakulteten.Institutionen i är den institution som harflest utexaminerade i förhållande till sin storlek och iförhållande till andra institutioner.Det är också viktigt att ha en kostnadseffektivutbildning och forskning. Här har man på institutioneni en klar fördel, eftersom man ligger i direktanslutning till är ett av största växtför-ädlingsföretag med verksamhet i hela världen. Detinnebär att i dessa kretsar är ett mycket väl-känt namn.Detta är naturligtvis en stor fördel för SLU:s insti-tution i . Man har stora möjligheter att utnyttjade resurser som finns på företaget, och man har ettstort kunskapsutbyte mellan institutionen och företa-get. Man har också ett mycket bra samarbete.Det viktiga är också att här finns det nära samban-det mellan den tillämpade forskningen vid institutio-nen och den målinriktade forskningen och sortfram-ställningen som bedrivs vid växtförädlingsföretaget.Detta nära samband mellan näringslivet och forskningoch utbildning är ju något som alla partier säger sigvilja arbeta för, och här finns ett lysande exempel somtyvärr är på väg att försvinna.Detta viktiga samband insåg man närdet här i riskdagen fattades beslut att placera institu-tionen i Svalöv.Det är min förhoppning att man i SLU:s styrelseinser att det är av stort värde att ha denna närhet tillnäringslivet.När man fattade beslutet i styrelsen har jag förståttatt man fäste stor vikt vid lokaler och lokalkostnader.I har institutionen lokaler som är byggda förjust dess verksamhet och helt anpassade till densam-ma. Lokalerna ägs av , och man har ettkontrakt som sträcker sig fram till år 2001.Det innebär att om man skall få någon besparingmåste verksamheten flyttas till . Besparingenblir då inte så stor på lokalsidan, utan den sker främstgenom att man får lägre personalkostnader. Sannolik-heten att stora delar av personalen flyttar med tillUppsala är ytterst liten. Detta i sin tur leder till tappar en mycket stor kunskap och kontaktenmed växtförädlingsföretagen i i har samarbete, inte baramed , utan det finns ju många fleraktörer i regionen som sysslar med växtförädling,t.ex. Hilleshög, Nordreko, Risö i och mot-svarande institution i Köpenhamn.För att ytterligare peka på hur viktigt det är attväxtförädlingsforskningen huvudsakligen bedrivs idenna region skall jag hänvisa till en artikel som varinförd i Månadens affärer i december 1994.Artikeln handlar om företagens favoritkommun.1994 blev det . I samma artikel redovisa-des också en översikt över kompetenscentrainom olika verksamhetsområden, dvs. kommuner somhar en speciell säljpotential och där det är intressantför europkapitalet att satsa.I denna artikel pekas och till-sammans med 20 andra svenska kommuner ut. Justväxtförädlingen anges som säljpotential för dessa tvåkommuner.En annan synpunkt som jag vill lyfta fram är denregionalpolitiska. Det står i propositionen att man iSLU:s styrelse skall ta ett regionalpolitiskt ansvar.I jobbar inom jord-brukssektorn. Det innebär att flyttning av SLU:s insti-tution är en stor förlust för kommunen.Jag kan bara än en gång beklaga beslutet i SLU:sstyrelse, och jag hoppas att man, när man den 8 juniskall fatta det definitiva beslutet om lokalisering, hartagit till sig alla fakta som har lagts fram i ärendet ochatt man har lyssnat till alla synpunkter som har in-kommit.Det är min förhoppning, och många andras, låter verksamheten i vara kvar, detta föratt värna om forskningen och utvecklingen inom väst-förädlingen och låta den vara kvar i den region därden hör hemma.Anf. 169 ()Fru talman! Som redan väl framgått av debattenråder det en samstämmig uppfattning om att en ned-dragning av anslagen i den storleksordning som rege-ringen föreslagit får förödande konsekvenser förforskningen, utvecklingen och utbildningen inomjord- och skogsbruket i vårt land. Vi har redan efterSLU:s styrelsemöte för sett vaddet får för konsekvenser.SLU är och skall givetvis vara suveränt att beslutaom var man skall lägga de besparingar som manåläggs av regering och riksdag. Denna uppfattning harRune och jag också givit uttryck för i en mo-tion som behandlas i detta betänkande. Men det ärbesparingens storlek som dikterar Lantbruksuniversi-tets beting att sy in sin kostym. Med det förslag somregeringen har lagt fram och som utskottsmajoritetennu stöder blir det fråga om inte endast att sy in utanatt klippa av en ärm här eller ett ben där på kostymen.Vi moderater har inte gjort oss kända för att tvekainför besparingar, där vi har ansett dessa vara nöd-vändiga och möjliga. Men detta är ett område där vianser att regeringen går för långt.Forskning och högre utbildning är verksamhetersom kräver långsiktighet och uthållighet i planeringoch genomförande. Alldeles särskilt viktigt är det påväxtförädlingens område. Det är ett biologiskt mate-rial som man hanterar. Att t.ex. ta fram en ny växtsortmed bättre resistens - dvs. motståndskraft mot sjuk-domar - tar , fem tio kanske . Detär ett arbete som kräver kontinuitet i försöksserierna.Beträffande har jord-bruksministern föreslagit en besparing på hela 104miljoner kronor på basanslaget för budgetåret1995/96. Detta är en nedskärning med ochskall jämföras med övriga universitets besparings-krav. Som vi har hört ligger de på endast 2,, och för hela perioden fram till 1998endast på 8 %.Skogs- och jordbrukets forskningsråd har före-slagits få en minskning av anslagen med hela 25 %.Fru talman! Detta är enligt min mening ytterligareett typiskt uttryck för regeringens jordbruksfientligapolitik som den såg ut före uppgörelsen med Centern.Detta bekräftas också av svar till på frågan varför.Dess värre har stött det här försla-get, vilket förvånar mig med tanke på den miljöprofilsom detta parti är mån om att försöka påskina.Forskning och utveckling på jord- och skogs-bruksområdet och framtagning av t.ex. nytt växtma-terial är i högsta grad angeläget just från miljösyn-punkt. Det syftar till att få fram motståndskraftigaväxter och därigenom minska beroendet avväxtskyddsmedel och kemikalier i jordbruket.Vi är nu inne i EU, vilket innebär att vår marknadför jordbruksprodukter och livsmedel ökar avsevärt.Vi vet att optimismen nu åter är stor för att öka våramarknadsandelar på det här området i . Vadvore då naturligare än att förstärka samarbetet mellanforskning och näringsliv för att man ytterligare skallkunna utvecklas på det området? För mig är detta ensjälvklarhet.Tyvärr fick vi helt andra besked i förra veckan.SLU:s styrelse har tvingats fatta en rad drastiska ned-läggningsbeslut. Det drabbar verksamheten på fleraolika orter och på flera värdefulla kompetensområdeninom jord- och skogsbruket.Fru talman! Den landsända som jag representerardrabbas naturligtvis extra hårt av beskedet att lägganed SLU:s verksamhet i . Det innebär att mansplittrar en verksamhet som byggts upp under ettfemtontal år, och som fungerar mycket väl.