prot · GJ0937 · 1995-12-13 00:00:00 — Vi kan inte tänka oss att i ledning-en för en myndighetsutövning i en så grannlaga verk-samhet som fastighetsbildning ha företrädare försärintressen. Det är, menar vi, en helt felaktig inrikt-ning i en rättsstat.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 1 idetta betänkande.Anf. 202 ()Herr talman! Helt kort: Jag tycker att det är väl-digt positivt att vi i utskottet har kunnat bli överensom hur ansvaret för fastighetsbildningsverksamhetenskall organiseras.De krav som vi i folkpartimotionen har ställt omstor stabilitet och stor rättssäkerhet för den nya orga-nisationen har utskottet i huvudsak ställt upp på. Detgäller också våra krav vid inrättande av kommunalalantmäterimyndigheter. Utskottet har därmed i alltväsentligt tillgodosett folkpartimotionens krav, vilketvar mycket klokt gjort av utskottet, får jag tillägga.Slutligen finns det dock en reservation som jag villyrka bifall till, och det är den för och Mo-deraterna gemensamma reservationen, som gällerledningsformen för nya . Vi är idenna reservation kritiska mot att någon form avintresserepresentation nu övervägs i styrelser för vissamyndigheter. Enligt vår mening bör medborgarinfly-tande och kontroll av förvaltningar utövas av folkval-da organ. När frågan om vilken ledningsform somskall väljas för nya Lantmäteriet skall avgöras bördärför de här framförda åsikterna vara utgångspunk-ten.Anf. 203 ()Herr talman! Betänkandet behandlar regeringensförslag i proposition 1995/96:78 om ansvaret för fas-tighetsbildningsverksamheten. Det har lagts tre mo-tioner med anledning av propositionen.Riksdagen fattade beslut om ny orga-nisation för lantmäteri- och fastighetsdataverksamhe-ten. Beslutet innebär att en ny central myndighet -- bildas av förfastighetsdata och delar av nuvarande . Den nya myndigheten kommer att bedrivabåde myndighets- och uppdragsverksamhet. De olikauppgifterna skall hållas väl isär. Den nya organisatio-nen gäller fr.o.m. den 1 januari 1996.Under våren 1995 har fattat beslut omfinansieringsprinciperna för lantmäteri- och fastig-hetsdataverksamheten. Arbete pågår nu med förbere-delserna för den nya lantmäteriorganisationen. Rege-ringen har aviserat sin avsikt att besluta om instruk-tion för det nya och de statligalantmäterimyndigheterna samt om de övriga föreskrif-ter som behövs för den nya organisationen.Riksdagens beslut innebar att fråganom huvudmannaskapet för fastighetsbildningen skulleberedas ytterligare. I de riktlinjer som bostadsutskottetoch drog upp betonades att rättssäkerhetenskulle utgöra grunden för en reformerad organisation.Regeringen beslutade att en särskildutredare skulle bereda frågan om huvudmannaskapetför fastighetsbildningen, den s.k. . Avsikten var att skapa en väl fun-gerande och över tiden stabil organisation för fastig-hetsbildningen.I har som sakkun-niga deltagit riks- och kommunalpolitiska företrädareför olika partier och företrädare för kommunerna ochdet statliga lantmäteriet. Utredningen har i myckethaft karaktären av förhandling, där syftet har varit att isakfrågorna finna gemensamma och i verksamhetenväl förankrade lösningar. Samtliga politiska företräda-re står eniga bakom utredningens förslag, och det ärdet förslaget som huvudsakligen ligger till grund förpropositionen.Regeringsförslaget innebär att ansvaret för fastig-hetsbildningen i princip skall åvila staten, men enkommun skall kunna få tillstånd att inrätta en kom-munal lantmäterimyndighet under förutsättning attvissa villkor är uppfyllda. Det innebär att staten ävenfortsättningsvis ges det övergripande ansvaret förfastighetsbildningsverksamheten. Om en kommun gestillstånd att svara för verksamheten innebär det intenågon begränsning av det statliga ansvaret.Även den kommunala myndighetens verksamhetskall styras av fastighetsbildningslagens regelsystemoch bedrivas på det sätt som krävs i en myndighets-funktion. Det betyder att man skall beakta allas likhetinför lagen och iaktta saklighet och opartiskhet.De krav som ställs på de kommunala myndighe-terna är desamma som de som ställs på de statliga.För att ytterligare stärka rättssäkerheten för den en-skilde har det intagits en bestämmelse som innebär attärenden där kommunen är sakägare skall lämnas övertill den statliga myndigheten om kommunen ellersakägaren begär det.Herr talman! Enligt utskottets mening innebär dethär att de högt ställda krav på rättssäkerhet i fastig-hetsbildningen som har varit en grundläggande förut-sättning för reformeringen av verksamheten är upp-fyllda.För att en kommun skall få tillstånd att inrätta enkommunal lantmäterimyndighet skall verksamhetenha sådan omfattning att en nödvändig kompetens kanupprätthållas. Minst två personer inom myndighetenskall ha den kompetens och erfarenhet som krävs föratt utöva ett eget ansvar för förrättningar.Omfattningen på verksamheten skall också varasådan att myndigheten bör ha en personalstyrka mot-svarande minst fem årsarbetskrafter och att arbets-uppgifterna väsentligen begränsas till förrättnings-verksamhet och myndighetsservice i anslutning tilldenna. Myndigheternas informationssystem skallockså ha sådan teknisk standard som säkrar utbyte ochinformation mellan stat och kommun inom lantmäte-riområdet.Ett ytterligare villkor är att den kommunala lant-mäterimyndigheten skall ha hela kommunen somverksamhetsområde och att kommuner inte får inrättalantmäterimyndighet i samverkan. De förutsättningarsom skall gälla för att myndighet skall fåinrättas regleras i en ny lag.Det innebär att en kommun skall kunna ansöka omatt svara för fastighetsbildningsverksamheten i kom-munen under förutsättning att vissa villkor är uppfyll-da: Ansökan skall göras hos , sommed eget yttrande överlämnar kommunens ansökantill regeringen. Regeringen gör en samlad bedömningav om tillstånd skall lämnas. Det är således regering-en som prövar frågan om tillstånd.Det finns nu 41 kommunala fastighetsbildning-smyndigheter. Av dem är det 14 som har hela kom-munen som verksamhetsområde.De nya reglerna träder i kraft den 1 januari 1996.Men för att underlätta omställningen till det nya sys-temet kommer kommuner som den 31 december 1995inte har egen fastighetsbildningsmyndighet att fåinrätta lantmäterimyndighet först den 1januari 1999. Det innebär att i första omgången barade 41 kommuner som har egen fastighetsbild-ningsmyndighet får möjlighet att söka tillstånd enligtden nya lagen. Beslut avseende dessa kommunerkommer att meddelas , och de nyamyndigheterna inrättas . Övrigakommuner kommer att få sina ansökningar prövadeförst , och myndigheterna kan inrättas den1 januari 1999.Herr talman! I propositionen föreslås att formenenrådighetsverk skall väljas som ledningsform förLantmäteriverket och att frågan prövas på nytt sedanmyndigheten har verkat någon tid. Utskottet delar intedenna bedömning och gör därför i betänkandet etttillkännagivande om att ledningsformens styrelse börväljas.Enligt betänkande 1995/96KU1, som harbehandlats i kammaren, skall huvudregeln vara attstatliga myndigheter normalt skall ha en lekmannasty-relse vid sidan av myndighetschefen. Ett absolut kravpå styrelsen bör enligt bl.a.gälla för myndigheter som arbetar under affärsliknan-de förhållanden och har en verksamhet som innebärstort finansiellt ansvar, liksom för myndigheter därtidigare undantag gjorts från ordningen med enrådig-hetsverk.De båda verk som kommer att bildaLantmäteriverket har lekmannastyrelse. Det nyaverket kommer dessutom att ha såväl affärsliknandesom ren affärsverksamhet av betydande omfattning.Därför bör ledningsformen med en styrelse vid sidanav myndighetschefen väljas. harockså som yttrande till infördess ställningstagande angett att det är av stor vikt attden medborgerliga insynen kan garanteras när detgäller förvaltningsmyndigheternas ledningsformer.Moderaternas och representanter i ut-skottet har reserverat sig mot utskottets tillkännagi-vande om ledningsformen. I reservationen sägs det attmedborgarinflytande över och medborgarkontroll avförvaltningen bör utövas av folkvalda organ, att det ärav avgörande betydelse för en effektiv och väl funge-rande förvaltning att den inte styrs av organisationeroch andra särintressen utan av allmänna intressen ochatt det bör vara utgångspunkten för vilken lednings-form som skall väljas.Jag kan inte se någon skillnad mellan utskottetsförslag, att ledningsformen styrelse skall väljas, ochreservanternas förslag. Alla säger vi att det är av storvikt att den medborgerliga insynen kan garanteras.I de båda särskilda yttrandena från respektive Per betonas kraven på rättssä-kerheten i fastighetsbildningsverksamheten. Det ärenligt utskottets uppfattning så att de högt ställdakraven på rättssäkerhet i fastighetsbildningen, somvarit en grundläggande förutsättning för reformering-en av verksamheten, skall uppfyllas. Utskottet menaratt kraven är uppfyllda genom regeringsförslaget.Genom att dessutom välja ledningsformen styrelsegaranteras den medborgerliga insynen.Herr talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan och avslag på reservationen.Anf. 204 () replikHerr talman! Det är glädjande att höra hur mycketLilian Virgin betonar rättssäkerhetsfrågan. I fråga ombeslut av det här slaget tycker jag att man skall göradet. Men yrkar på vår reser-vation, vilken stöds av . I grunden gällerdet rättssäkerheten. Man hänvisar till konstitutionsut-skottet. Regeringen förklarar där att den anser detvara värdefullt med någon form av intresserepresen-tation i styrelserna. Syftet skall vara att främja intres-seavvägning och samförstånd.Då undrar jag: Hur kan få detta attstämma överens med rättssäkerhet i den bemärkelsesom hon själv talade om i sitt anförande?Anf. 205 () replikHerr talman! När det gäller rättssäkerheten har viingen annan uppfattning. Men jag undrar vad reser-vanterna menar när de säger att det skall vara med-borgarinflytande etc., men att de är rädda för intresse-organisationer. Vad står det här med intresseorganisa-tioner egentligen för? Vi är inte rädda för medborga-rinflytandet. Vi kan ju se hur ser ut. Där finns ledamöter från ochKommunförbundet - inga andra.Anf. 206 () replikHerr talman! Rättssäkerheten garanteras bäst omfolkvalda representanter sitter med i styrelsen. Mendet står att läsa att regeringen vill utreda förutsätt-ningarna för en sådan ordning, och man anser att dettabehöver utredas ytterligare. Då frågar jag: Har rege-ringen för avsikt att tumma på rättssäkerheten?I fråga om de organ som här avses - ledningsor-gan och ledningsformer - har vi samma krav på rätts-säkerhet som när det gäller oss medborgarvalda iriksdagen.Det uttalas tydligt att särintressen skall utredas ochundersökas. Vidare gäller det deras representation i enledningsform som är mycket viktig för hela rättssä-kerheten i samhället. Då är det väl inte underligt att vii reservationsform påtalar att det här strider mot enetablerad rättssäkerhet i en demokrati.Anf. 207 () replikHerr talman! Jag tror ändå att det finns ett litetmissförstånd här. Det som behandlas i konstitutions-utskottets betänkande när det gäller detta med intres-seinsyn avser, såvitt jag kunnat utläsa, att man velatpröva det vidare när det gäller . När detgäller övriga former har man däremot inte sagt någotsådant. Därför menar jag att det inte finns någonskillnad mellan reservanternas och vårt förslag.Vi menar att det skall vara insyn och att det kravetkan uppfyllas genom en styrelse.Anf. 208 PER ()Herr talman! Jag kände tveksamhet inför förslageti ett inledningsskede. Men under utskottsbehandlingenhar mina önskemål i stort sett blivit tillgodosedda. Jaghar därför inte reserverat mig.Vad jag tyckt vara viktigast, och flera har pekat pådet här och det är också nämnt i mitt särskilda yttran-de, är att rättssäkerhetsaspekten blir tillgodosedd nären kommun har ansvaret för fastighetsbildningen.Kommunen som markägare kan så att säga hamna påtvå eller tre stolar och företräda flera intres-sen i ett och samma ärende. Den enskilde har kanskeinte alltid kraft att fullt ut hävda den rätt som lagenger. Jag ser alltså en risk här. Den är inte så stor, mendet är ändå en risk.Ett sätt att öka och trygga rättssäkerheten skullekunna vara att en ordning skapas som innebär att detblir obligatoriskt att överlämna ett ärende till denstatliga lantmäterimyndigheten när kommunen självär sakägare. Alternativt kunde detta vara en huvud-princip som bara frångås när parterna är helt överens.Herr talman! Jag kommer med intresse att följautvecklingen på det här området. Om det skulle visasig erforderligt återkommer förstås tillriksdagen med förslag likt det som jag skisserat.Anf. 209 () replikHerr talman! har tittatpå möjligheten att lämna över ett ärende till en annanmyndighet eller att ha det som ett obligatorium. Manhar övervägt detta och stannat för att en bra rättssä-kerhet garanteras när möjligheten finns att när somhelst under ett ärendes gång överlämna det till denstatliga lantmäterimyndigheten.Ett skäl till att man valde den här vägen och integjorde det till ett obligatorium - dvs. om kommunenvar sakägare skulle ärendet överlämnas - är att manmenar att myndighetsstrukturen på det sättet bliroklar. Det har också visat sig att det inte gått att pekapå några rättsliga svårigheter på det området.Anf. 210 ()Herr talman! Även jag kommer att något berörarättsäkerhetsfrågorna.Redan när beslutade om enny organisation för lantmäteri- och fastighetsdata-verksamheten betonades särskilt att rättssäkerhetenskulle utgöra grunden i ett kommande förslag till enreformerad organisation av den framtida fastighets-bildningsverksamheten. har vi förslaget på riksda-gens bord.Den kritik som ofta riktats mot den statliga organi-sationen om dubbla roller genom en omfattande upp-dragsverksamhet inom det fastighetsekonomiskaområdet har redan beaktats genom att den här verk-samheten enligt beslut ombildats och över-förts till ett fristående aktiebolag.I en motion från några kristdemokrater tas rättssä-kerhetsfrågorna upp. Vi förutsätter att det även i fort-sättningen skall finnas underlag till en statlig lantmä-terimyndighet i varje län. Tillståndsgivningen tillkommunala lantmäterimyndigheter får inte dra undanförutsättningarna för en statlig verksamhet av högkompetens och kvalitet. Vi välkomnar inriktningenfrån , att myndighetenbör ha en personalstyrka motsvarande fem årsarbets-krafter av rätt sort för att göra det möjligt att upprätt-hålla kompetens och kvalitet på verksamheten. Enförutsättning för att en kommun skall få tillstånd attinrätta en lantmäterimyndighet är natur-ligtvis också att verksamheten skall ha en sådan om-fattning att en nödvändig kompetens kan upprätthål-las.Det är också bra att utskottet så tydligt uttryckeratt regeringens prövning före inrättandet av kommu-nala myndigheter ges en sådan bredd och inriktningatt en stabil och effektiv verksamhet på både statligoch nivå ändå garanteras.Sammanfattningsvis innebär således föreliggandeförslag att tillstånd till inrättande av lant-mäterimyndighet kommer att prövas genom en re-striktiv och samlad bedömning av frågan om tillräck-liga skäl verkligen föreligger.Herr talman! Med de förtydliganden och skriv-ningar som utskottet presenterar i det här betänkandetär vi kristdemokratiska motionärer således nöjda.Dessutom är det bra med den breda enighet som före-ligger i de här något komplicerade frågorna.Anf. 211 ()Herr talman! Inte heller jag kan låta bli att säganågra ord om rättssäkerheten i detta sammanhang.Fastighetsindelningen i det här landet utgör delsgrunden för samhällsredovisningen av äganderätten,dels grunden för styrningen av mark- och vattenan-vändningen i landet. Fastighetsindelningen sker ge-nom en fastighetsindelningsförrättning. Det svenskaförrättningsinstitutet har sin grund i mycket gamlarättstraditioner. Lagstiftningen på området har efterhand moderniserats bl.a. på grund av den fortgåendeutvecklingen i vårt samhälle. Successivt har ett effek-tivt och rättssäkert instrument utvecklats för att avgö-ra ofta mycket komplicerade frågor, frågor som ärkomplicerade ur rättslig synvinkel, ur ekonomisksynvinkel eller ur teknisk aspekt.Jag anser att kravet på rättssäkerheten i fastig-hetsbildningsverksamheten alltid måste framhållasoch betonas. Den organisatoriska uppbyggnad avverksamheten som vi har fått ett förslag om måstetillförsäkra parterna en rättvis och rättssäker behand-ling. Oavsett om verksamheten bedrivs i kommunaleller i statlig regi måste den enskildes säkerhet garan-teras. En absolut förutsättning för att den förordadeordning som skall gälla skall svara mot rättssäker-hetskravet är därför att de kommunala fastighetsbild-ningsmyndigheterna ges den självständiga roll somförutsätts i betänkandet och att självständighetenverkligen ges i praktiken av de kommuner som hardenna verksamhet. Särskilt viktigt är detta då kom-munen är eller kan komma att bli sakägare i en för-rättning.Herr talman! Jag förutsätter att utvecklingen följspå detta område, och det med uppmärksamhet. Jagvill för tids vinnande i övrigt hänvisa till det särskildayttrande som jag avlämnat i ärendet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )18 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner1995/96:116 Antalet ledamöter i Högsta domstolenoch Regeringsrätten m.m.1995/96:117 Tystnadsplikt inom enskild familjeråd-givningNäringsutskottets betänkanden1995/96:NU8 Ändringar i kapitaltäckningsreglernam.m.1995/96:NU9 Ökad bankkonkurrens1995/96:NU10 Säkrare finansiering av framtida kär-navfallskostnader m.m.Arbetsmarknadsutskottets betänkande1995/96:AU5 Viss fråga om arbetsplatsintroduktionför ungdomar19 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 12 december1995/96:39 av () till statsrådetLeif om uppehållstillstånd på humanitärgrundInterpellationen redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 23 januari1996.20 § Kammaren åtskildes kl. 21.36.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. vote-ringen ,av förste vice talmannen därefter t.o.m. 9 § anf. 74(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 10 § anf. 109(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 14 § anf. 138(delvis),av talmannen därefter fram till ajourneringen ,av andre vice talmannen därefter t.o.m. 15 § anf. 172(delvis) ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.