prot · GI09109 · 1995-05-19 00:00:00 — Mantalar väl om produktionen ute i landet, men man gersådana förutsättningar att de inte har möjlighet attsatsa. Det är det ena.Det andra gäller företagsstrukturen och administ-rativ ledning. Det handlar om vilket ansvar man läg-ger på respektive producent, respektive distrikt, osv.Nu har jag ett antal gånger för ochäven i mitt huvudanförande redogjort för vad detinnebär. får leva upp till de förut-sättningar som vi har angett i utskottsbetänkandet påde punkterna. Jag tror mig också veta att det kommeratt göra det.Anf. 60 (v)replikHerr talman! Jag har tre frågor till första frågan är: Om ni inte hade gjort uppmed , hade då radio och TV fått mindrepengar?Den andra frågan, eller påståendet: Jag har ingetemot att precisera användningen av ett eventuelltöverskott i Rundradiofonden så att byråkratin minskaroch distrikten stärks. Det hade vi väl ändå kunnat görasenare i utskottet?Den tredje frågan: Enligt propositionen krävs enrad förutsättningar för att vi skall få de pengar som nisocialdemokrater vill precisera användningen av till-sammans med . Om nu inte dessa förut-sättningar uppfylls, blir då inte uppgörelsen värdelös?Anf. 61 () replikFru talman! Jag vill först säga till att när det gäller avtalet beklagar jagverkligen att hoppade av det som jaguppfattade som en överenskommelse på dessa punk-ter.Jag hoppas också att ni hittar hem igen. Att fort-sätta att slåss på barrikaderna som på om utförsäljning av osv.kanske inte är så trevligt för Vänsterpartiet.När det gäller avtalet handlar det om allvarliga sa-ker. Det gäller att skapa förutsättningar för Sverigestelevision att kunna spara genomatt inte ha den låsta kanalstrukturen. Det hade varitganska rimligt för att acceptera, allrahelst som man lägger en ökad betoning på produktionute i landet.Anf. 62 (v)replikHerr talman! Jag vill bara konstatera att jag intefår svar på mina frågor. Jag kan repetera dem.Om ni inte hade gjort upp med , hadedå radion och TV:n fått mindre pengar? Enligt pro-positionen krävs det en rad förutsättningar för attpengarna skall komma till stånd. Om inte dessa förut-sättningar uppfylls, blir då inte uppgörelsen värdelös?Jag vill också säga till att det intespelar någon roll med vilka partier som Vänsterpartietgör upp. Det handlar om politik. För oss är det viktigtatt värna om public service-företagen.Om vi hade kunnat träffa en uppgörelse, ÅkeGustavsson, hade vi också kunnat ge mer pengar tillpublic service-företagen. Det hade bl.a. kunnat skegenom den kompromiss som de borgerliga och Väns-terpartiet gjorde i utskottet.Anf. 63 () replikHerr talman! Jag vet ingenting om de kompromis-ser som gör med de borgerliga partier-na i utskottet. Jag vet inte riktigt vad syftar på där.Jag går till frågorna. Det gäller frågan om mer el-ler mindre pengar till radio och television. Hurmycket pengar som kommer till public service-verksamheten avgörs av licensbetalarnas antal och avTV-avgiftens storlek. Det är de två komponenter somavgör detta. Hur det påverkas av uppgörelsen vet jaginte. Man kan hoppas att människor tycker att det ärpositivt att vi därmed möjligen får fler licensbetalare.Jag skall inte spekulera i det.Charlotta L Bjälkebring frågade: Om förutsätt-ningarna inte uppfylls, blir det då ingenting av meddet? Min poäng med uppläggningen av detta är att viskapar förutsättningar för att kunna få fram pengar är ett viktigt motiv också från regeringens ut-gångspunkter när det gäller finansiering av verksam-heten. Det överskott som kan bli på rundradiokontotkan användas till investeringar i CD-tekniken. Det ärdet som är tanken.Anf. 64 ()Herr talman! Det är en intressant och engageraddebatt. Jag kanske börjar i en ointressant ände.Vi kristdemokrater har sagt ja till de besparingarsom regeringen har föreslagit. Det är inte särskiltpopulärt med besparingar, och man blir inte populärav att spara. Men vi tycker ändå att det är viktigt attdet görs. I jämförelse med när det dras in och sparaspå andra håll i samhället , inom barnomsorg,äldreomsorg och annat, finns det i varje fall en vissförståelse för detta hos allmänheten. Det kan man intesäga om alla besparingar vi gör.Radio och TV är viktiga för allmänhetens möjlig-heter att hålla sig informerad, och de är viktiga fördemokratin. Det har understrukits här av flera talare.Jag tänker därför inte bli långrandig. Jag beklagar attvi inte kunde komma fram till en gemensam satsningatt hjälpa TV att komma över den besvärliga periodentills avtalet går ut.Under den period då den parlamentariska bered-ningen skall arbeta hade det varit bra att kunna åstad-komma ett visst lugn. Det finns risk att beredningenannars känner sig litet stressad. Vi ville inte att avtaletskulle omförhandlas.Det är viktigt med två nyhetsredaktioner för attnyhetsförmedlingen inte skall bli likartad. Vi behöverolika perspektiv i bevakningen av nyheterna. Det ärviktigt att distrikten får arbeta och förmedla nyheterutifrån landet.Jag vill i sammanhanget beröra frågan om utför-säljningen av , som nämnde.Det finns inget som säger att något av partierna harbundit sig för det. Jag vet att vi kristdemokrater klartoch tydligt säger att vi inte är för en utförsäljning avTV 2.Vi kristdemokrater tycker att kompromissen är brajust därför att de som finns kvar avavtalsperioden kunde förflyta litet lugnare för TV:noch radion, och i första hand för TV:n. Man skullekunna hitta arbetsformer som fungerade.Det är viktigt att vi kan behålla den public servicevi har. Det tror jag att alla än ense om, men vi harolika sätt att nå det. Vi kanske skulle försöka litetmera att nå överenskommelser. Det hade inte varitnågon katastrof om vi kommit överens om detta.Jag tror att allmänhetens syn på vårt sätt att arbetai skulle ha stärkts om alla partier hade kun-nat flytta pengarna från rundradiokontot till TV attarbeta med under dessa . Bered-ningen hade fått arbeta i lugn och ro, och vi hade fåttett bra avtal nästa gång. Men vi får göra vad vi kanunder rådande omständigheter.Jag har flera yrkanden. Men för tids besparandeyrkar jag bara bifall till reservation 12.Anf. 65 ()Värderade talman! och Socialdemo-kraterna är tydligen överens om att fullfölja dessaärenden till beslut, som det har sagts här . Därförär det ingen poäng med försöka ordna någon ytterliga-re bearbetning av ärendet genom att remittera dettillbaka till kulturutskottet.Vi har i kulturutskottet en mycket god stämningoch som regel ett gott samarbete, mycket tack vareÅke sätt att sköta ordförandeskapet - närhan inte har tillgång till vattenflaskor så nära som härsom han kan slänga omkring sig, som den som justgick omkull!Vi lyckas i regel hantera de flesta ärenden medmycket god stämning och sämja. Men någon gångmåste man acceptera att det tänder till och att manmarkerar tydliga skillnader. har vi kommit framtill att ett nytt avtal skall komma . Detär vi alla överens om. Vi är överens att en beredningskall göras. Ändå förordar att detbeslut som skall diskuteras i den beredningen skallfattas redan nu.Det är sådant, , som kallas förpampvälde. Jag vet att inte vill blikallad för pamp. Men om man i ett ärende beter sig såatt alla andra tycker att det är pampfasoner, då fårman i all vänlighet acceptera att det betraktas på detsättet.Att redan nu fatta beslut om en viktig del av detsom vi skall fatta beslut om efter beredningen, tyckerjag är att föregripa den här beredningen.Jag skulle vilja ställa en fråga till jag önskar att han skall svara på. Det gäller Ak-tuellt- och Rapportredaktionernas sändningar. I nuva-rande avtal står det bara att skallha separata nyhetsredaktioner för de två kanalerna.Det innebär bara att det skall finnas redaktioner. Hurde skall sända framgår inte av den här paragrafen. Desänder nu i varsin kanal.Nu har vi beslutat enligt majoriteten, som bestårav Socialdemokraterna och , att de inte fårsända i varandras kanaler. Är det verkligen avsiktenmed detta förslag, ? Är det mångfald?Anf. 66 () replikHerr talman! Jag skall bidra till mångfalden, åt-minstone i den här debatten. 10 § i avtalet mellanSveriges Television och staten säger att SVT skall haseparata nyhetsredaktioner för de två kanalerna. ÄvenText-TV-verksamheten skall ha en separat nyhetsre-daktion. Regionala nyhetssändningar skall förekommai minst samma omfattning som under verksamhetsåret1992. Detta är nu gällande avtal.Utskottet skriver följande: "De två existerandenyhetsredaktionerna bidrar till att upprätthålla enmångfald som är av största betydelse för yttrandefri-heten. Det är därför angeläget att de båda redaktio-nerna finns kvar. I konsekvens härmed anser utskottet- - - att det är angeläget att konkurrensen mellan detvå redaktionerna kan bibehållas. Utskottet är såledesinte berett att aktualisera frågan om en ändring i avta-let mellan staten och SVT i detta avseende.Nuvarande § 10 ligger alltså fast. Ingen ändringskall ske i det avseendet. Det är inte upp-gift att tolka avtal och beslut som är fattade. Det ärandras uppgift att göra det. När jag har fått frågan harjag svarat att detta inte innebär någon förändring idessa avseenden. Det finns två kanaler. I ett antal fallkan man samarbeta, t.ex. när det gäller utlandskorres-pondenterna. Man kan samarbeta om tekniken osv.Principiellt är det ingen ändring. Det tror jag är viktigtatt göra klart.Anf. 67 ()replikVärderade talman! Jag vill ändå upprepa min frå-ga till . På s 16 i betänkandet står attden ena nyhetsredaktionens produktion skall sändas iden ena sändningskanalen och den andra nyhetsre-daktionens produktion i den andra sändningskanalen.Det kan inte uppfattas på annat sätt än att det som nusker, nämligen att Rapport sänds ikanal , inte kan fortsätta enligt det här beslutet.Skall man inte bry sig om de raderna i betänkan-det, ? Med nu gällande avtal kan mansända som man nu gör. Om dessa fyra rader skallgälla, vilket inte kommenterade, gårdet inte. Vad är det som gäller? Gäller avtalet ellergäller de fyra raderna? Om man skall få sända somman gör trots att de fyra raderna gäller borde vita bort dessa rader. Jag skulle i så fall vilja uppmuntraÅke att begära att vi stryker de fyra ra-derna i majoritetens beslut. Man kan också bifallareservation 12, som skulle rädda hela ärendet.Anf. 68 () replikHerr talman! Det är möjligt att vi har varit över-tydliga på den här punkten, när det gäller det refererade till. Jag tror förvisso inte det,men det är möjligt. Jag säger detta för att undvikamissförstånd.§ 10 i nu gällande avtal mellan staten och SverigesTelevision skall självfallet inte bli föremål för omför-handling. Det är ett rakt och klart besked till och eventuellt någon annan som lyssnarpå det här.Anf. 69 ()replikVärderade talman! För det händelse någon bryrsig om vad som står i våra beslut vill jag rätta till dethär. Det står tydligt att man inte skall få sända Rap-port i kanal eller Aktuellt i kanal . Jag föreslår här,om det är parlamentariskt möjligt, att de fyra rader pås 16 utgår ur beslut. Det gäller följandestycke: "De nyheter som de båda separata nyhetsre-daktionerna producerar skall sändas på det sättet attden ena nyhetsredaktionens produktion skall sändas iden ena sändningskanalen och den andra nyhetsre-daktionens produktion i den andra sändningskanalen. "Om det är möjligt, skulle situationen räddas. Dåkan man fortsätta att sända som man gör . I annatfall kan jag inte uppfatta det på något annat sätt än attRapport får sluta att sända i kanal när be-slutet vinner laga kraft.Anf. 70 () replikHerr talman! Jag tycker att det här senaste inläggetfrån var mycket klargörande. Detvisar att det initiativ och förslag som inte fanns i kul-turutskottet när frågan debatterades där inte finns nuheller i kammaren. Ändå har det förts en kampanjveckovis från bl.a. sida om skulle kunna få fram 80 eller 100 miljoner ochgöra någon affär av det. Man försöker påskina att visom var emot besparingarna, och är det,inte ställde upp för public service på det här sättet.Det är helt uppenbart att det inte finns något för-slag från , borgerligheten ellervänstern i det här fallet - åtminstone inget gemensamtförslag. Det har inte funnits tidigare heller. Det var ettfalskt dubbelspel från början till slut.Anf. 71 ()replikVärderade talman! Detta skall man behöva hörafrån en som inte har varit med vid behandlingen avärendet förrän . Det är häpnadsväckande.Peter var inte närvarande i utskottet, menMiljöpartiet representerades av . I utskot-tet förde från fram ettförslag från alla partier, förutom ochSocialdemokraterna, som innebar ett tillskott till Sve-riges Radio och Television på 100 miljoner kronor.När det då blev klart att det inte fanns gehör för dettafrån fanns det ingen anledning att krånglamed några nya formuleringar. stod GunnarHökmark här och erbjöd att ställa upp på60 miljoner till Television.Kom inte och säg att förslagen inte har ställts.Varför diskuterar vi här och varför lägger vi framförslag om inte förstår när det föreliggerförslag? Det har funnits utmärkta möjligheter förMiljöpartiet att ställa upp på ökat stöd till SverigesRadio och Television.En möjlighet återstår, nämligen att stödja reserva-tion 7 från . Därigenom skulle hälften avdet som ni önskar uppnås. Genom att stödja Social-demokraterna som ni nu har gjort uppnår ni inte nå-gonting av det som ni från början hade önskat.Anf. 72 () replikHerr talman! har hållit på medett dubbelspel och utnyttjat och använt det för att bl.a.smutskasta i utskottet. sade att stämningen i utskottet är bra. Men det härär sanningen. Det har drivits en bred kampanj för attförsöka utmåla som något slags dödgrä-vare när det gäller public service. Ni har skött det härpå ett något osmakligt sätt.Sanningen är att trots att det i kompletteringspro-positionen inte fanns någon som helst skrivning omdetta och trots att det fanns stor risk för att överskottetoch balansen från rundradiofonden inte skulle kommatill nytta för public service, har vi lyckats gräva framde här pengarna och fått det klart preciserat. Därmedhar vi fått ett tillskott till och SverigesTelevision som ger dem möjlighet till bättre konkur-renskraft och bättre kvalitet när det gäller program-verksamheten i framtiden.Anf. 73 ()Herr talman! Jag tycker att det är synd att vi an-vänder ord som osmakligt i den här debatten. Det ärsynd att som, som sagt, inte har varitmed vid behandlingen använder den här tonen i debat-ten.Jag begärde ordet när sade att visom står bakokm det här kompromissförslaget skulleslåss på barrikaderna för utförsäljning av . Detvar andemeningen i vad sade för enstund sedan.Så är det inte. Den åsikten har inte vi. På någotsätt blandar man ihop korten när man påstår att baraför att vi inte vill ha en ledning för de två kanalernaskulle vi vilja sälja ut . Men så är inte fallet. Vibestämmer naturligtvis här hur det skall vara med densaken. Det finns absolut ingen sådan majoritet.När det gäller distriktens andel av produktionengår tillbaka till en mängd gamlauppgörelser och kompromisser som har gjorts tidiga-re, för att slippa diskutera dagens frågor. Jag hoppasockså på att vi skall kunna ha ett bra samarbete ochatt vi i beredningen kan komma fram till att minst60 % skall produceras i distrikten. Det skulle kunnavara bra.Sedan säger att ekonomin i publicservice-företagen beror på licensbetalarna. Det gördet naturligtvis, men det beror också på om regering-en drar in pengar från rundradiokontot eller inte. Detfinns alltså litet annat i detta också.Jag vidhåller att det är synd att vi beslutar såmycket först och bereder sedan. Det skulle ha varitden omvända ordningen.Anf. 74 ()Herr talman! Jag skall inte ta upp någon störrepolemik så här i slutet av debatten. Jag skall bara sägaatt jag hoppas och tror, , att vi iberedningen skall kunna ena oss ganska hyggligt närdet gäller riktlinjerna. Hoppas gör jag, därför att dethar ett så starkt värde i sig att de politiska partierna ärnågorlunda brett överens om förutsättningarna förpublic service-företagens verksamhet. Tror gör jag,inte framför allt därför att jag är från , utandärför att jag vet att och Socialdemokra-terna när det gäller synen på public service-företagen - med några undantag; detta är ett som vidiskuterar - i allmänhet har varit hyggligt över-ens. Därför kan vi möjligen förena oss i den för-hoppningen och den tron.Anf. 75 ()Herr talman! Det som sade siststämmer; vi har varit ganska hyggligt överens. Det ärdärför som jag tycker att det är synd att man nu före-griper beredningen på det här sättet. Det hade varitbättre om vi hade kunnat gå in i beredningen förut-sättningslöst och kommit fram till överenskommelser.Jag beklagar att det är på det här viset.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 7 §. )6 § Lag om vissa personregister för officiell sta-tistik m.m.FöredrogsFinansutskottets betänkande 1994/95:FiU24Lag om vissa personregister för officiell statistik m.m.(prop. 1994/95:200)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades efter 7 §. )7 § Digitala ljudradiosändningarFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1994/95:KU47Digitala ljudradiosändningar (prop. 1994/95:170)Anf. 76 ()Herr talman! Efter den här livliga och intressantadebatten mellan företrädare för kulturutskottet kom-mer vi till ett annat medieärende, som dock av spe-ciella skäl har hamnat i . Det blirkanske inte fullt så roliga, utan endast mycket seriösa,allvarliga inlägg.Enligt regeringens förslag skall digitala ljudradio-sändningar inledas . Den nya digi-tala tekniken, DAB-tekniken, har mycket stora för-tjänster i jämförelse med den traditionella analogatekniken, och det är bra att den nu börjar tillämpas idetta sammanhang. Så långt är allting gott och väl.Det kontroversiella i förslaget ligger i stället iprinciperna för fördelningen av frekvenserna. Det kaninte vara rimligt att får en dominansockså på det digitala sändningsområdet.Den tekniska utvecklingen har gjort att de rent fy-siska begränsningar som tidigare kunde motivera attsändningstillstånden fördelades och reglerades poli-tiskt är borta eller på väg att försvinna. finns detalltså plats för många i etern. Man kan tyvärr konsta-tera att den politiska utvecklingen ligger steget efter.Majoriteten i utskottet är fortfarande övertygad om attdet är bäst att frekvenserna fördelas av regeringen, såatt det kan bli, som det heter, balans när det gällerinnehåll och medverkande företag.Utskottsmajoritetens förslag att Radio- och skall rekommendera regeringen vilka program-företag som skall få tillstånd är olämpligt, eftersomdet markerar en återgång till politiken att det är denoffentliga makten som skall avgöra vilka företag somskall få sända radio. I stället bör de digitala frekven-serna fördelas på samma sätt som skedde med fre-kvenserna för den nuvarande privata lokalradion, dvs.genom ett öppet auktionsförfarande. Att public ser-vice-företagen får ha högst två frekvenser, som skallvara rikstäckande, menar vi också bättre främjar kon-kurrens, mångfald och utveckling och därmed ytterstden så viktiga yttrande- och informationsfriheten.Herr talman! Detta är bakgrunden till de två reser-vationer som finns fogade till betänkandet. För tidsvinnande yrkar jag endast bifall till reservation 1.Anf. 77 ()Herr talman! Jag vill först uttrycka min storaglädje och tillfredsställelse med att digital sändnings-teknik introduceras i vårt land och att försökssänd-ningar för ljudradio kan komma i gång så tidigt somhösten 1995.Fullt utbyggd kommer den att ge obegränsat ut-rymme för alla som önskar sända. Vidast möjligayttrandefrihet, utan tekniska begränsningar i etern, ärdärmed nådd - ett stort framsteg i vår demokrati.Ytterligare fördelar är att den tekniska ljudöver-föringen i radio förbättras avsevärt och att störningarfrån närliggande stationer försvinner.Den digitala tekniken är inte begränsad till ljud.Bilder, TV och data går att överföra.Det kommer naturligtvis att ta innan sän-darnäten byggts ut och till dess att de nya radiomotta-garna blir tillräckligt billiga och därmed allmän egen-dom.Försöksverksamhetens övergripande mål är attgynna konkurrens och mångfald vad gäller program-verksamheten. Den skall givetvis stå öppen för Sveri-ges Radio - men också för kommersiella radiostatio-ner.Ett annat mål är att sändarnäten skall kunna byg-gas ut till rikstäckning. Inledningsvis skall sändningarske i storstadsområdena. skall även platserute i landet få tillgång till den nya tekniken.Regeringen fördelar tillstånden enligt radiolagenpå förslag av myndigheten och och slår i en reservation fastatt fördelningsprinciperna inte är lagreglerade.Jag vill bestämt hävda motsatsen. De är inte baralagreglerade utan grundlagsreglerade. Enligt 1 kap.9 § regeringsformen är regeringen skyldig att iakttaopartiskhet och saklighet vid tillståndsgivningen ochenligt 3 kap. 2 § andra stycket yttrandefrihetsgrundla-gen eftersträva att radiofrekvenserna tas i anspråk påett sätt som leder till vidast möjliga yttrande- ochinformationsfrihet.Ett sändningstillstånd kan innebära att man kan fåett avsevärt försteg framför andra företag, heter detvidare i reservation 1. Men denna nackdel kommerman ju inte heller ifrån med det auktionsförfarandesom och förordar.Vi - i majoriteten räknar jag in Socialdemokrater-na, , och , som iden här frågan har ändrat sig - har tidigare mycketenträget påtalat att ett auktionsförfarande där pengarstyr i praktiken har visat sig ha oönskade bieffekter iform av bulvanköp och försök till nätverksbildningar.Majoriteten anklagas för att vilja politisera till-ståndsgivningen i radioverksamheten. Andra sätt änauktionsförfarande öppnar för godtycke och politiskbedömning, heter det i moderatmotionen - detta trotsatt de folkpartistiska och moderata reservanternasjälva politiserar friskt. De är ute efter att med riks-dagsbeslut begränsa public service-bolaget . Detta företag skall ges högst tvåfrekvenstillstånd.I den moderata motionen talar man i klartext ochanser att P3 och P4 skall säljas ut. Radiosuppdrag i allmänhetens tjänst skulle därmed bli kraf-tigt begränsat, genom att bara två smala kanaler blirkvar. Vi avvisar denna frekvensinskränkning, motbakgrund av att det i propositionen så tydligt uttalasatt det behövs en balans mellan Radiossändningar och den kommersiella marknadens radio-utbud.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets hem-ställan.Anf. 78 ()Herr talman! Det vi är överens om är naturligtvisdetta om att utnyttja den nya tekniken. Men inte baradet: Vi är faktiskt numera också överens om att det ärbra med konkurrens och mångfald. Man kan säga attdet klassiska socialdemokratiska monopolförsvaret ärom icke helt borta, så väsentligen uttunnat.Det som ändå skiljer oss åt är tolkningen och be-dömningen av hur vi uppnår den önskvärda mångfal-den. Är det verkligen troligt att det bästa för att uppnådenna mångfald är att regeringen, på förslag av Ra-dio- och , fördelar sändningstillstånd. Detmåste ju ändå bli så att den gör det utifrån sina be-dömningar - den har ju att bedöma vad som är bäst.Catarina Rönnung säger att det står i grundlagenatt regeringen skall vara saklig och opartisk i det härsammanhanget. Det är riktigt, men man kan ändå intekomma i från att det är en politisk bedömning somsker. Regeringen är ju faktiskt ett politiskt organ. Denskall ta ställning till hur kriteriet program av olikakaraktär skall tolkas.Det går inte att komma ifrån att det till slut blir enpolitisk bedömning. Jag tycker därför att det är mot-sägelsefullt att först tala vamt för mångfald och kon-kurrens - vilket faktiskt gjorde,och det var bra - och sedan ändå stå fast vid ett för-slag som innebär att makten över fördelningen liggerhos regeringen.Anf. 79 ()Herr talman! Innan regeringen beslutar om vilkasändningstillstånd som skall ges, så har en statligmyndighet - med den oväld en statlig myndighetantas ha - valt vilka intressenter som kan komma ifråga.