prot · GI09103 · 1995-05-11 00:00:00 — Jag tror det räcker föratt göra klart att vi uppriktigt beklagar att det harblivit omöjligt att fortsätta i Försvarsberedningen.Anf. 34 () replikHerr talman! Just därför att vi har en vana attuppträda så mot varandra att vi uppskattar varandraoch ibland talar om klart och tydligt när vi inte tyckerom vad den andra gör, är detta en olycklig situation.Först bestämmer vi oss för en form för ochriksdagens partiers medinflytande, som vi nu prövarför första gången. Vi tror på denna variant. Vi varberedda att lägga mycket kraft och möda på att dettaskulle bli bra. Av just det skälet är det sorgligt att vikänner att vi inte orkar fullfölja denna ambition.Beredningens uppgift är att alla ledamöter ingåen-de i beredningen tar ansvar för att begära underlag iform av myndighetssvar och utredningar av olika slag.Alla ställer sig bakom det. Det ligger inte någon par-tibeteckning bakom varje begäran om utredning. Tvinga då inte på oss andra en stämpel attvi vill utreda NATO-medlemskap på det sätt som nihar beskrivit, och . Vi villinte det. Så enkelt är det. Av det skälet tycker vi att ni,om ni vill det, för all del kan lyfta upp den frågan tillde fora där den hör hemma. Men tvinga inte på ossandra ledamöter i Försvarsberedningen en stämpel, enåsikt och ett arbete som vi inte vill ha. Någonstans igrunden handlar detta om respekt för varandrasgrundläggande åsikter och värderingar. Jag tycker attden har rubbats något litet genom det händelseförloppsom detta har fått.Anf. 35 () replikHerr talman! Jag skall bemärka ett par tre små sa-ker som står kvar efter anförande. Detlät så hurtigt att säga: Vad var det som sades här ikammaren ? Var det inte så att AndersBjörck då sade att det inte var något problem? Är detnågon här i som misstror att moderaternaoch den regering som då fanns hade fullföljt kompen-sationssystemet? Härav följer,, att det är rasande så mycket enklare atthantera 1,3 miljarder, alltså skillnaden mellan 2,67miljarder och 4 miljarder, än att hantera 4 miljarder.Vi hade nog klarat upp det. hade full-ständigt rätt den gången.Det är beklagligt att inte alla deltar i Försvarsbe-redningen, säger återigen. Det tycker jagockså. Men om beredningen har utvecklats till ettbollplank där regeringen förutsätter att vi bara retur-nerar bollen utan att den ges något annat innehåll ochnågon annan mening, är det inte meningsfullt. Det ärlitet om detta det handlar. Det kanske försvarsminis-tern kommer att säga någonting om, om han står tillförfogande.Britt anklagar oss för att vi har beskrivitden säkerhetspolitiska situationen som värre ellerfarligare, hur nu orden föll, än den var 1992. Natur-ligtvis har vi inte gjort det. Men vi har sagt att osä-kerheten avseende utvecklingen är större, och det ärnågonting helt annat. Vi måste komma ihåg att när vifattade försvarsbeslutet skedde det i skuggan avmycket intensiva och omstörtande händelser i Europaett par år tidigare. Eftersom människan i grunden ärgod präglades alla sinnen av att mantrodde att utvecklingen skulle bli godartad. Det är denförhoppningen som inte har infriats. Det visar krigennere i . Den har inte infriats i . Medandra ord: Problemen kvarstår. Det är det vi har gettuttryck för.Anf. 36 () replikHerr talman! Jag skall be att få läsa för vad det står i reservation:"Förhoppningarna om snabba förändringar till detbättre har grusats. I detta avseende är läget också förvårt land sämre." Det är alltså det talas om.Det var det jag hänvisade till. Vem kan med trovär-dighet påstå att läget för vårt land är sämre än1992? Det är för det första inte sant. För det andra gerdet en viss brist i trovärdigheten hos den som slängersig med säkerhetspolitiska slutsatser av den arten.Jag vet inte riktigt vad sadeegentligen. Sade att Försvarsbered-ningens arbete kanske inte blir så bra, så det är kanskelika bra att stå utanför? Om det var det sade, då förklarar det väldigt mycket av det somhar hänt de senaste månaderna.Anf. 37 () replikHerr talman! Nej, det sade jag inte. Jag sade kortoch gott att var det bara så, att vi skulle vara en reflek-tor eller ett bollplank för regeringens idéer utan att detskulle avsätta någonting på reflexen som gick tillbakaom vad vi hade att säga i beredningen, då var det intemeningsfullt att vara med. Men det kan jag inte yttramig om, för jag var inte där.Däremot är det inte av den anledningen vi inte ärmed, utan det är därför att två av beredningens leda-möter hade litet egna idéer om hur kan för-ändras. Den saken kanske försvarsministern kommeratt beröra i sitt anförande om , så det kanvi spara till dess.Jag tycker vi skall vara litet återhållsamma ochinte alltför patetiska när vi talar om den politiska ochsäkerhetspolitiska trovärdigheten. Där är jag inteövertygad om att Moderata samlingspartiet företrädernågon mindre trovärdig inställning. Vi har nog dentrovärdighet vi har. Att vi inte deltar är likväl synd.Man kan tycka illa om att förlora ett val, men manmåste finna sig i att den nya regeringen linjerar spel-fältet. Sedan måste man spela efter det. Med mingrundläggande uppfattning beklagar jag utvecklingen.Vi hade förväntat oss, och det hade säkert HenrikLanderholm gjort, att spelplanen skulle vara linjeradså att det verkligen gick att uträtta något där, så att viinte bara bands vid brottet att vi hade med en nick avgillande returnerat regeringens politik.Vi kanske kan rätta till det. Försvarsministern ären gammal god vän och en klok person. Vi skall höravad han säger om en stund.Anf. 38 () replikHerr talman! Jag skall inte fördjupa mig ytterliga-re i den här debatten. Jag tror inte att det är så frukt-bart. Men låt mig säga att hur attityden och arbetssät-tet är i försvarsberedningen kanske jag är mindretrovärdig att beskriva. Kanske någon från något annatparti skulle vilja göra det. Men jag vill hävda att detinte är fråga om att hävda att någon är reflektor ellernågot annat. Var och en är med sin kunskap och kom-petens viktig part som deltar på ett mycket aktivt sätt iatt producera den säkerhetspolitiska rapport som vi nubörjar se ganska ordentliga strukturer av och märkervad den kommer att utmynna i.AjourneringKammaren beslöt på förslag av tredje vi-ce talmannen att ajourner förhandlingarna till då information från regeringen skull följa.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.30.5 § Information från regeringen om svensktEU-programkontor för utbildning och utveck-lingAnf. 39 Statsrådet ()Herr talman! Som EU-medlem skall nudelta i EU:s utbildnings- och kompetensutvecklings-program. Jag vill här redogöra för ledamö-ter hur regeringen avser att hantera det svenska delta-gandet i de program som ligger under mitt och ar-betsmarknadsminister ansvarsom-råden.Ett av de aktuella programmen är ett delprogramav Sokratesprogrammet, som syftar till att uppmuntraeuropeiskt utbildningssamarbete. Delprogrammetheter Comenius och handlar om förskola, skola ochlärarutbildning. Ett annat delprogram heter Linguaoch handlar om språkfärdigheter, distansundervisning,informations- och erfarenhetsutbyte samt vuxenut-bildning. De här programmen omfattar framför alltstudentutbyten men också utvecklingsprojekt ochnätverk. Målgrupperna är lärare, elever inom skoloroch förskolor, offentliga och enskilda organisationerför vuxenutbildning samt organisationer och institu-tioner som sysslar med utveckling av distansunder-visning och därtill hörande IT-frågor.Ett annat program är . Det ärEU:s nya program för yrkesutbildning och kompe-tensutveckling. Programmet sträcker sig från grund-läggande yrkesutbildning i gymnasieskolan till kom-petensutveckling i företag och har också användningav ny informationsteknologi som ett viktigt inslag.Transnationella utvecklingsprojekt och praktikantpro-gram är de viktigaste elementen i . Pro-grammet riktar sig framför allt till företag, arbets-marknadsorganisationer, gymnasieskolor, universitetoch högskolor samt andra utbildningsanordnare ochoffentliga myndigheter på lokal, regional och natio-nell nivå, med anställda och elever i yrkesutbildningsom centrala målgrupper.Dessutom finns programmen Adapt och Employ-ment. Adapt syftar till att genom kompetensutvecklingm.m. underlätta anpassningen till strukturomvand-lingar och därmed minska risken för arbetslöshet, höjakonkurrenskraften inom industrin och andra sektorersamt underlätta utvecklingen av nya arbeten. Mål-gruppen utgörs av anställda framför allt inom privatsektor som riskerar att bli arbetslösa till följd avstrukturomvandlingar.Det fjärde programmet är Employment, som i sigbestår av tre delprogram. Delprogrammet Horizonskall underlätta för handikappade och utsatta grupperatt få arbete och sysselsättning. Delprogrammet Nowsyftar till att öka jämställdheten mellan kvinnor ochmän, i första hand genom utbildningsinsatser. Delpro-grammet Youthstart skall hjälpa ungdomar under 20år som saknar yrkesutbildning eller har bristandegrundkunskaper att komma in i arbetslivet.De här fyra programmen förutsätter att det finnsett nationellt programkontor, som kan ansvara förinformation och hantering av ansökningar. Dessutomfinns det inom EU:s s.k. strukturfonder också medelinom ett antal mål. Mål 4 avser att främja kompe-tensutveckling av anställda i främst mindre och me-delstora företag för att göra dem bättre rustade attmöta strukturomvandling och produktionsförändring-ar. Det målet hör ihop med den europeiska socialfon-den, som är en av . Syftet är attbidra till arbetskraftens utveckling i vid mening samttill att förbättra arbetsmarknadens sätt att fungera.Den centrala målgruppen är anställda i mindre före-tag, men också anställda i medelstora företag kankomma i fråga.Herr talman! När det gäller de här aviserade pro-grammen, som jag nu har berättat om, är det regering-ens avsikt att samordna den nationella hanteringen avansökningar och annan administration kring dessaprogram i ett gemensamt programkontor.Vi har försökt finna denna gemensamma lösningav några starka skäl.För det första blir det enklare för användarna attha ett programkontor att vända sig till när det handlarom olika program som är näraliggande.För det andra ger ett samlat programkontor möj-lighet att bygga upp den specialistkompetens som kanbehövas inom vissa områden.För det tredje, och detta är kanske det viktigaste,kan många av de konkreta samverkansprojekt ochnätverk som finns eller kommer att bildas på skolor,andra utbildningsinstitutioner och i företag vara in-tresserade av att delta i flera av EU:s program. Det ärdå bra om hanteringen av dessa är samordnad.Regeringen har fattat ett beslut om att tillsät-ta en organisationskommitté som har till uppgift attinom kort inrätta ett sådant här programkontor för denämnda programmen och för mål 4. Det är regering-ens avsikt att programkontoret skall börja verka frånden med som löper fram till utgångenav 1999.Under tiden fram till kommer organisa-tionskommittén att ansvara för den svenska hantering-en av dessa program. Det inrättade programkontoretkommer sedan från att få uppgifter ominformation och rådgivning till skolor, företag, orga-nisationer och arbetsmarknadens parter. Det kommeratt få till uppgift att dokumentera och analysera detsamarbete som ingår i, att utvärdera vårtdeltagande i programmen, att kontrollera den eko-nomiska hanteringen av EU-anslagen, att handläggaprojektansökningar, att ha löpande kontakter med i programarbetet och, efter bemyndi-gande från regeringen gällande varje enskilt program,också i förekommande fall fatta beslut rörande projek-tansökningar.Anf. 40 ()Herr talman! har ju , Comett, hanterats avregionala UETP-kontor. De har gjort ett väldigt vik-tigt och mycket bra arbete på många ställen i landet.När nu Comett övergår i EU:s nya program Leonardouppstår frågan hur man skall ta till vara den kompe-tens som finns i de regionala EU-kontoren.Jag har förstått att det är nödvändigt och säkertockså bra att ha ett centralt, gemensamt programkon-tor för att få en samordning av resurserna. Men sam-tidigt riskerar man då att gå miste om den kompetenssom faktiskt finns där man under har arbe-tat med Comettprogrammet, dessutom med ganskabra resultat.Min fråga till ministern är: Kommer ni att ta varapå den här kompetensen och i så fall på vilket sätt?Anf. 41 Statsrådet ()Herr talman! Det är riktigt, som , att de regionala Comettkontoren särskilt i vissafall har varit väldigt framgångsrika och haft stor bety-delse. Det är regeringens avsikt att ta till vara denkompetens som finns.Det ingår i EU-programmets struktur att varje landskall ha ett nationellt programkontor, men detta stårinte i motsättning till att man också kan ha ett samar-bete med regionala kontor för att på bästa sätt kunnahantera den mycket viktiga frågan om information ochrådgivning. Det blir organisationskommitténs uppgiftatt slutgiltigt avgöra hur utformningen skall se ut.Anf. 42 ()Herr talman! Grunden för de europeiska projektenär ju transnationella partnerskap. Jag har hört att fin-ländarna är mer aktiva än vi och fyller de skan-dinaviska hålen. Jag vill därför fråga ligger vi till?Anf. 43 Statsrådet ()Herr talman! När det gäller hade vi ifredags nationell upptaktskonferens här med närvaroav EU-kommissionären. Därmed startades det pro-grammet i . Programmet kommer attha sin nationella upptakt i , ochdärmed kommer det programmet att vara i gång. Dethar också gått ut inbjudningar att komma in medansökningar om de olika projekten. Det är det formel-la svaret.Men jag vill också gärna säga att det är viktigt attvi nu på olika sätt stimulerar de tänkbara aktörerna attkomma in och bidra med sina projekt. Regeringensuppgift, eller programkontorets om man så beslutar,kommer att vara att prioritera bland de projektansök-ningar som kommer in.Det är också en viktig uppgift att stimulera till attmånga vill delta i att utforma projekt och söka dekontakter som behövs för att skapa nätverk. Det är enmycket viktig uppgift. Det kommer att bli en av deviktigaste uppgifterna som programkontoret och or-ganisationskommittén har att fundera över.Anf. 44 ()Herr talman! Jag vill fråga på vilket språk dessautbildningar kommer att ske. Vad kommer attkunna erbjuda inom landets gränser kontra nere påkontinenten?Anf. 45 Statsrådet ()Herr talman! Eftersom samtliga de projekt somkan bli aktuella går över nationsgränserna och innefat-tar aktörer från flera länder, kan man inte säga vilketspråk som kommer att användas. Olika språk kommeratt vara inblandade i olika projekt. En särskild del avprogrammen syftar till att stimulera språkkunskaperoch förbättra språkundervisningen, vilket är ett mål isig. Jag kan därför inte svara på frågan om vilketspråk som kommer att användas. Många olika språkkommer att användas.Sverige kommer att kunna bidra med många olikasaker. Jag vill gärna säga att det inte är meningen attregeringen från början skall avgöra vad haratt bidra med. Det viktiga för regeringen är att stimu-lera det lokala arbete som redan är i gång eller somkan komma i gång ute på företag, skolor, andra ut-bildningsinstitutioner och inom organisationer. Detgäller att få de projekten och den kreativiteten attleva. Det är viktigt att stimulera och understödja detarbetet. Sedan är det regeringens uppgift att värderaoch prioritera bland de projekt som finns.Jag tror att det vore fel att redan från början talaom vilken typ av projekt, utöver vad som framgår avprogrammets inriktning, som skall prioriteras.Anf. 46 ()Herr talman! Jag har en följdfråga. Kan man ocksåtänka sig att det här sker via distansundervisning?Anf. 47 Statsrådet ()Herr talman! Både inom och är stimulerandet av nya tekniker och distan-sundervisning en viktig del.Anf. 48 ()Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet med anledning av den härrapporten. Jag tror att det här är en stor tillgång förvåra svenska ungdomar, men det är också viktigt attinformation går ut till så många som möjligt. Därförvill jag fråga hur regeringen har tänkt sig att informa-tionen skall spridas för att bli så effektiv som möjligt.Anf. 49 Statsrådet ()Herr talman! Frågan om hur informationen skallutformas kommer den informationskommitté somregeringen nu tillsätter att lägga fram förslag om ochdet skall handhas av programkontoret.Jag vill också gärna säga att jag tror att det är vik-tigt att vi använder de strukturer som redan finns. Närdet t.ex. gäller kontakter med skolorna har Skolverketredan upparbetade kanaler och en nära kontakt medskolorna. Jag tror att det kommer att bli naturligt attanvända sig av för information till skolor-na. Jag tror också att det kommer att bli naturligt attanvända sig av parterna när det gäller kontakter medarbetsplatserna. Jag tror att vi måste tänka oss attanvända ett flertal olika vägar i informationsspridan-det. Det är en fördel om man kan använda sig avredan upparbetade förtroendefulla vägar.Anf. 50 ()Herr talman! Jag tror att det är riktigt som YlvaJohansson säger att vi skall ta vara på lokala initiativ.Jag undrar om statsrådet är villig att se till att det härarbetet utformas så att man också uppmuntrar elevak-tivitet i de här avseendena och tar till vara de stude-randes egna idéer och uppslag. Frågan gäller snarastom informationskommittén kan få speciella direktivom just detta.Anf. 51 Statsrådet ()Herr talman! Jag tror liksom att detär oerhört viktigt att ungdomar och elever lockas attbli aktiva vid utarbetandet av projekt och vid delta-gande i projekt och nätverk. Det är inte minst viktigteftersom de program som vi nu talar om är ett avEU:s ansikten utåt i . Det är ett av de sätt påvilket många människor kommer i direkt kontakt medden europeiska unionen, det samarbete och de möj-ligheter som det erbjuder. Därför är det oerhört viktigtatt vi kan bygga på en lokal aktivitet.De erfarenheter vi har av det arbete som hittillshar kommit i gång när det gäller förberedande avprojekt gör att jag känner mig mycket hoppfull på denpunkten. Det finns en sprudlande aktivitet ute påmånga skolor. Jag skulle bara önska att det gälldeännu fler skolor. I de fall där man har kommit i gångmed ett arbete, utgör eleverna i allmänhet en viktigdel. Vi måste naturligtvis se till att det blir så. Det härkommer att vara en viktig del för att projekten skallkunna lyckas.Överläggningen var härmed avslutad.6 § (forts. från 4 §) Försvarspolitiken 1994/95(forts. FöU4)Anf. 52 Försvarsminister ()Herr talman! ordförande var isitt anförande litet upprörd - mer än jag någonsintidigare har sett honom vara. Vi har varit tillsammansi under brännande sol och levt som grannarhär i . Jag har haft ochhar - hoppas jag - bra relationer till honom. Jag upp-skattar hans kompetens och kunskap. Jag hade hop-pats att han skulle bli ledamot i . blev det inte så.Jag vill tala med utgångspunkt från ett par syn-punkter. Debatten är demokratins livsnerv. Vi behö-ver en debatt i säkerhets- och försvarspolitiken. Jagtycker att det inte bara är en uppgift utan också ettansvar för försvarsministern att delta i den debatten.Jag har aldrig varit rädd för debatten eller för delademeningar. Jag har nämligen en obändig tro på attbesluten blir bättre i sak och att de blir bättre förank-rade om de föregås av en debatt. Sedan kan allt skri-vande ibland ge upphov till diskussion om formule-ringar och uttryckssätt. Det tycker jag dock att manbör leva med i en demokrati.Herr talman! Regeringen har i årets budgetpro-position föreslagit en försiktig neddragning av för-svarskostnaderna. Det är möjligt och riktigt att göradetta, eftersom fredliga förhållanden nu råder i vårtnärområde och krigsrisken ärmycket liten. Denna verklighetsbeskrivning är själv-klar och inte heller ny . Det nya är att ävenSveriges regering drar ut konsekvenserna av en för-ändrad verklighet. Det militära försvarets uppgift äratt anpassa sig till den reella hotbilden. Merparten avförsvarskostnaderna blir motiverade.Skälet är att vi inte kan sia om framtiden. Även förden näraliggande framtiden behövs ett starkt ochmodernt svenskt försvar för att ge trovärdighet åtSveriges militära alliansfrihet och nationella själv-ständighet. Vi sänker inte garden så länge vi inte ärsäkra på att freden blir bestående och att hoten motfriheten helt har upphört.Jag vill tacka försvarsutskottet för ett konstruktivtoch seriöst arbete. Trots skilda uppfattningar om hurde svarta hålen skall täckas har det varit möjligt attfinna en gemensam grund. Det är viktigt att skapabalans mellan utgifter och resurser. Alla har intresseav detta. Jag vill rikta ett varmt och uppriktigt tack tillalla i försvarsutskottet för klokt sökande efter de förförsvaret bästa lösningarna.Försvarsberedningens omfattande arbete fortsätternu i intensivt tempo. tar jag emot dengrundläggande säkerhetspolitiska rapporten. Jag serfram emot resultatet av försvarsberedningens arbete.De ledamöter och partier som är fortsatt engagerade iarbetet gör en ambitiös insats.Jag vill, herr talman, verka för att underlagen,rapporterna och slutligen propositionen skall ledafram till en allmän debatt som blir bred, insiktsfulloch uppslagsrik. Min förhoppning, uttalad med opti-mism efter årets goda erfarenhet av kontakter medförsvarsutskottet, är att även skall kunnadiskutera sig fram till försvarets uppgifter och ut-formning på ett klokt och sakligt sätt så att en bredsamsyn slutligen kan råda. Det vore, som alltid, väl-görande för landet och för försvarets styrka.Jag skulle vilja uttrycka det så här: Obegripligoenighet hoppas jag skall bli begriplig enighet ihöst.Jag vill säga några ord om den allmänna inrikt-ningen på framtidens försvar, utan att för den skullföregripa försvarsberedningens bedömning. Sverigesförsvar skall förbli ett folkförsvar med den bredaförankring som endast allmän plikt och stora frivil-ligrörelser kan ge. För att möta samtidens och framti-dens hot behöver vi ett, genom engagemang, kunnan-de och ansvar mobiliserat folk. Endast så kan samhäl-lets sårbarhet begränsas och vår förmåga att stå emotolika slags attacker och hot stärkas. Detta leder i sintur till en fortsatt betoning av värdet hos totalförsva-rets idé. Det militära och civila försvarets resursermåste samverka och samordnas i än högre grad.Vi kan inte i längden leva i trygghet om våldet slårallt djupare rötter och sprider sig i omvärlden. behöver starkare resurserför att skapa, övervaka och befästa freden. Jag vill attdenna verksamhet, som utförs på FN:s och , förblir en betydande och permanent ver-kamhet inom det svenska totalförsvaret.Säkerhet i vår föränderliga värld handlar alltmindre om att möta militära hot stater emellan. Ökadekonomisk sårbarhet är ett faktum i moder-na samhällen liksom stora utmaningar från socialupplösning, större fattigdom och klasskillnader, inter-nationell kriminalitet, förstörda livsmiljöer ochmycket mer.Hur skall vi möta de hoten och riskerna?Det blir en avgörande fråga i utformingen av detframtida totalförsvarets uppgifter och inriktning. Ensak är dock klar: De växande, farliga civila hotenbekräftar att försvarets bärande principer är riktiga.Hur skall samhället och dess medborgare kunna skyd-das om vi inte har ett försvar som gör hela folketdelaktigt? Om vi inte agerar i samarbete och samver-kar över gränser klarar vi inte de nya hoten och ris-kerna.Försvarsutskottets ordförande tog upp säkerhets-frågorna. Därför skall jag avsluta mitt anförande medatt något kommentera dem.Varje land avgör givetvis själv sin säkerhetspoli-tik. Den tid är och måste vara definitivt förbi i Europanär stormakter påtvingade små länder sin vilja. Sveri-ge är ett litet land som kräver respekt för sitt säker-hetspolitiska val. Jag har naturligtvis aldrig enskommit på tanken att höja pekfingret och tala om förandra små länder hur de skall sköta sin säkerhetspoli-tik.Ryssland får aldrig tillerkännas någon vetorättöver de central- och östeuropeiska ländernas förhål-lande till NATO. måste det nya ,som vi fortfarande håller på att forma, bygga på sam-arbete och gemensam säkerhet för alla länder.Detta har jag poängterat. Jag har också sagt attinga nya gränslinjer får dras i . Inget land fårutpekas som fiende.