prot · GJ0919 · 1995-11-08 00:00:00 — Regeringoch riksdag har valt att gå längre och att låta det om-fatta alla offentligt anställda. Vi motsätter oss detta,då det kan finnas anledning att förmoda att det ledertill att angelägna förändringar och omorganisationer iden offentliga sektorn försvåras.Företrädesrätt till återanställning gäller enligtEG-direktiv inte vid konkurser. Regering och riksdaghar fastställt sådan rätt. Vi anser att direktivets reglerskall gälla.Regering och riksdag har beslutat att den an-ställde inför en verksamhetsövergång skall ha valrättmellan att följa med till förvärvaren eller att stå kvar ianställningen. Då detta kan få orimliga konsekvensermed gällande turordningsregler, anser vi att lagstift-ningen skall begränsas till en regel som ger den an-ställde rätt att frånträda anställningen vid en verksam-hetsövergång.Vid tillämpning av överlåtarens kollektivavtalgår den fastställda lagen längre än vad direktivetkräver. Lagstiftningen bör ändras så att förvärvarenskollektivavtal blir tillämpligt.Fru talman! Avslutningsvis anser jag att riksdagenskyndsamt bör fatta beslut om förändringar i MBLoch LAS enligt den moderata motionen A707.Fru talman! Jag står naturligtvis bakom samtligamoderata reservationer, men för tids vinnande yrkarjag bifall endast till reservation 2.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutAU1 JämställdhetMom. 1 (inriktningen av jämställdhetsarbetet)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (fp, kds)4. res. 3 (v)Förberedande votering 1:28 för res. 216 för res. 3242 avstod63 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 2:66 för res. 131 för res. 2193 avstod59 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:178 för utskottet66 för res. 147 avstod58 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 23 c, 16 mpFör res. 1: 66 mAvstod: 21 fp, 16 v, 10 kdsFrånvarande: 22 s, 14 m, 4 c, 5 fp, 6 v, 2 mp, 5kdsMom. 7 (förbud mot lönediskriminering och behov avkönsneutral arbetsvärdering)1. utskottet2. 4 (kds)Votering:279 för utskottet12 för res. 458 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 66 m, 23 c, 21 fp, 14 v, 16mpFör res. 4: 2 v, 10 kdsFrånvarande: 2 s, 14 m, 4 c, 5 fp, 6 v, 2 mp, 5 kdsMom. 8 (alternativa arbetsgivare)1. utskottet2. 5 (m)Votering:224 för utskottet65 för res. 51 avstod59 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 1 m, 23 c, 20 fp, 16 v, 16 mp,9 kdsFör res. 5: 65 mAvstod: 1 fpFrånvarande: 22 s, 14 m, 4 c, 5 fp, 6 v, 2 mp, 6kdsMom. 10 (lagmodell för lika lön)1. utskottet2. 6 (v)Votering:273 för utskottet16 för res. 660 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 138 s, 65 m, 23 c, 21 fp, 16 mp, 10kdsFör res. 6: 16 vFrånvarande: 23 s, 15 m, 4 c, 5 fp, 6 v, 2 mp, 5kdsMom. 12 (sanktionsmöjligheter mot företag)1. utskottet2. 7 (mp)Votering:257 för utskottet32 för res. 760 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 66 m, 22 c, 20 fp, 10 kdsFör res. 7: 16 v, 16 mpFrånvarande: 22 s, 14 m, 5 c, 6 fp, 6 v, 2 mp, 5kdsMom. 18 (sexuella trakasserier)1. utskottet2. 12 (v, mp)Votering:258 för utskottet32 för res. 159 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 65 m, 23 c, 21 fp, 10 kdsFör res. 12: 16 v, 16 mpFrånvarande: 22 s, 15 m, 4 c, 5 fp, 6 v, 2 mp, 5kdsMom. 20 (kvinnors hälsa)1. utskottet2. 14 (kds)Votering:248 för utskottet41 för res. 1460 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 65 m, 22 c, 21 fp, 1 vFör res. 14: 15 v, 16 mp, 10 kdsFrånvarande: 22 s, 15 m, 5 c, 5 fp, 6 v, 2 mp, 5kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.AU03 ArbetsrättMom. 1 (återgång till regler)1. utskottet2. 1 (m, c, fp, kds)Votering:170 för utskottet121 för res. 158 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 15 v, 16 mpFör res. 1: 66 m, 23 c, 21 fp, 1 v, 10 kdsFrånvarande: 22 s, 14 m, 4 c, 5 fp, 6 v, 2 mp, 5kdsMom. 2 (den fortsatta reformeringen av arbetsrätten)1. utskottet2. 2 (m)3. res. 3 (c, fp, kds)4. res. 4 (v)Förberedande votering 1:57 för res. 316 för res. 4216 avstod60 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Förberedande votering 2:67 för res. 254 för res. 3169 avstod59 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Nalin () anmälde att hon avsett att avstå frånatt rösta men markerats ha röstat ja.Huvudvotering:154 för utskottet66 för res. 269 avstod60 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 15 mpFör res. 2: 66 mAvstod: 23 c, 20 fp, 15 v, 1 mp, 10 kdsFrånvarande: 22 s, 14 m, 4 c, 6 fp, 7 v, 2 mp, 5kdsMom. 6 (deltidsarbetslösa)1. utskottet2. 8 (v)Votering:272 för utskottet16 för res. 81 avstod60 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 138 s, 66 m, 23 c, 19 fp, 16 mp, 10kdsFör res. 8: 16 vAvstod: 1 sFrånvarande: 22 s, 14 m, 4 c, 7 fp, 6 v, 2 mp, 5kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren attkonstitutionsutskottets betänkanden KU2, KU3, KU4och KU5, skatteutskottets betänkande SkU2, lagut-skottets betänkande LU3 samt kulturutskottets betän-kande KrU1 fick avgöras i ett sammanhang efteravslutad debatt.5 § Kyrkotillhörighet i Svenska kyrkanFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1995/96:KU2Kyrkotillhörighet i (prop.1994/95:226)Anf. 82 ()Fru talman! I detta betänkande föreslås nya reglerför medlemskap - eller tillhörighet, som man hellrebör säga - i . Enligt den ordning sområder är det fortfarande sak att fatta besluti en fråga som denna. Ärendet föregår den störrefrågan om ändrade relationer mellan kyrkan och sta-ten, som vi kommer att behandla . Mankan nog säga att den enighet som uppnåddes om sam-bandet mellan dop och medlemskap bidrog till attenigheten i kyrka-stat-frågan blivit så stor som denfaktiskt är.Den nya huvudregeln föreslås bli att den som döpsenligt ordning blir upptagen i kyr-kan. Det kommer dock att finnas övergångsbestäm-melser för nuvarande medlemmar och speciella reglerför unga och för dem som döpts i en an-nan kyrka.Den förändring som föreslås är välkommen. Detnuvarande systemet kan kritiseras såväl från konstitu-tionella utgångspunkter, dvs. med tanke på religions-friheten, som utifrån kyrkans egen bekännelse.Ärendet har behandlats av en särskild utredning,, och förstås av kyrko-mötet. Man har eftersträvat och även uppnått storsamstämmighet. I huvudsak följer regeringen ochutskottsmajoriteten upp kyrkoberedningens och kyr-komötets enhälliga förslag. På en punkt går manemellertid emot såväl beredningen som kyrkomötet.Det gäller dopkrav för valbarhet till kyrkliga för-troendeuppdrag och anställning i vissa befattningarinom kyrkan, nämligen som kantor och organist. Detär svårt att se logiken i detta. En mycket bred kyrkligopinion står bakom förslaget. Alla de sex partier somingick i Kyrkotillhörighetsberedningen stödde dop-kravet för valbarhet.De bestämmelser om kyrkotillhörighet som fö-reslås innebär som sagt en genomgripande förändring.Dopkravet för valbarhet och som förutsättning förvissa tjänster måste ses mot bakgrund av att hela dennyordning som föreslås handlar om att det just ärdopet som skall avgöra tillhörigheten i kyrkan.De argument som har framförts mot dopkravet förvalbarhet tycks mig inte vara särskilt starka. inte särskilt relevant att hänvisa till kommunal-lagstiftningens bestämmelser om sambandet mellanrösträtt och valbarhet nu när kyrkan ändå skall frigö-ras från staten i väsentliga avseenden. Församlingarnakommer då t.ex. att förlora sin kommunstatus. Medtanke på den roll i själva gudstjänsten, i det liturgiskasammanhanget, som kantorer och organister har är detrimligt att de är döpta. Man kan väl också säga att deti största allmänhet är lämpligt att så centrala funktio-närer "delar rörelsens värderingar", om jag får ut-trycka mig något profant i detta sammanhang. I ana-logi med förslaget i övrigt bör det dock finnas över-gångsbestämmelser under en tid.Kyrkans åsikt är som sagt ovanligt klar i dennafråga, och det är av avgörande betydelse. Det finnsdärför ingen anledning att inte fatta ett beslut nu.Anledningen till att kyrkomöte inte upprepa-de vad redan kyrkomötet i stor enighet uttaladevar just att frågan nu skulle behandlas av riksdagen.Det gör vi , och jag har här talat för det som ärprincipiellt riktigt, i överensstämmelse med förslaget iövrigt och också i enlighet med vad kyrkan vill.Fru talman! Som framgått av vad jag just sagt stårjag bakom den moderata reservationen till betänkan-det. För tids vinnande avstår jag dock från att yrkabifall.Anf. 83 ()Fru talman! Å utskottsmajoritetens vägnar yrkarjag bifall till utskottets hemställan.Dopet är i de allra flesta kyrkor i världen - så gottsom alla - medlemsgrundande. Det är därigenom somsjälva kyrkan kvalificeras enligt kyrkans tradition. Detär dessutom en mycket vacker och värdefull rit.Det är en vänlig välkomstakt, och den symbolise-rar därmed relationen mellan och människan.Dessutom innebär den ett välkomnande till den globa-la kyrkan, kyrkogemenskapen. Därmed är den i kyr-kans tradition också en välkomstakt in i hela mänsk-ligheten.Svenska kyrkan har som formell kulturbärare varitfullt integrerad i samhället. Det låter positivt. Det hardock en allvarlig sida, nämligen att kyrkan blir mer endel av samhället än något unikt - en kyrka.Därför är det viktigt att vi nu steg för steg, sålänge som har inflytande över de här frå-gorna, fattar de beslut som gör att kyrkan bit för bittillåts vara kyrka. Därför är det väldigt bra och väl-kommet att dopet nu blir den huvudsakliga medlems-grunden i den svenska kyrkan.Men det är inte alldeles självklart hur den härövergången, från en gammal och litet inkonsekventmodell till en mera konsekvent och kanske ocksåmodern modell, skall gå till. Det är inte logiskt attalldeles för hastigt kapa banden och på det sättetförändra förutsättningarna. Jag tror att det är så atthistorien kräver en mjuk övergång. Och precis somman påpekar i motionen från kds och i den moderatareservationen, skall inte de som är valda elleranställda behöva lämna sina tjänster därför att enförändring nu sker. Det finns en hel del medlemmar -inte en majoritet, men en icke föraktlig minoritet -som inte är döpta. Det är dessutom så att möjlighetenatt bli medlem i kyrkan utan dop inte helt har stängts iframtiden.Det är därför mycket angeläget att vi hittar ettsystem som, så länge beslutar i frågan, geren möjlighet till en mjuk övergång.Därför är det mycket inkonsekvent av såväl kdssom att tala om att de som innehartjänster eller är medlemmar och förtroendevalda inteskall behöva lämna sina platser men att det införs en ny, uppdelande regel.Vi har då i utskottet tyckt, i linje med regeringensförslag, att vi inte skall ha det graderade medlemska-pet. Fram bestämmer kyrkan själv hurman vill formulera sitt medlemskap.Än mer inkonsekvent blir det när kds talar i fråganom medlemsregistrering. Där vill man i någon mån hakvar det gamla systemet med att intebara för bok över sina egna medlemmar eller vissaförsiktiga noteringar om resten av familjen, utan ock-så gör ett slags familjeregistrering. Det strider heltmot den nya principen och även mot regler i data-lagstiftningen.Jag tycker därför att det är ett mycket bra förslagsom nu ligger, att det rymmer en mjuk övergång ochatt vi därmed är trogna både historien och krav som kan ställas.Jag yrkar därför bifall till hemställan i detta betän-kande.Anf. 84 ()replikFru talman! Jag kan instämma i mycket av denhistorieskrivning som står för somrepresentant för majoriteten. Det kanske var litetoegentligt när han talade om att dopet på något sättskulle vara ett nytt krav för tillhörighet. Det är egent-ligen kyrkans gamla tradition som återkommer.Sedan är det fråga om vem som är inkonsekvent.Det vi nu har att besluta om är att dopet skall varamedlemsgrundande. Varför skall man då undanta endel av det beslutet, det som gäller dopkrav för valbar-het för förtroendevalda? Man kan visserligen säga,som , att frågan kan lösas av kyrkansjälv , i likhet med många andra frågor.Men vilken anledning finns det att dröja? Kyrkansmening är ju helt klar på den här punkten. Och det ärju vi som behandlar den principiella frågan omsambandet mellan dop och tillhörighet. Då finns detalltså ingen anledning att undanta en viss del.Det är minst sagt välmotiverat att de förtroende-valda är döpta i en kyrka där tillhörigheten utgår justfrån dopet. Delar inte denna inställ-ning?Anf. 85 () replikFru talman! Om jag får läsa i den reservation somNils står bakom, står det där:"Utskottet anser dock att de personer som inne-har kyrkliga förtroendeuppdrag eller anställning somorganist eller kantor utan att vara döpta också fort-sättningsvis bör kunnainneha sådana uppdrag. "Det är precis det som jag anger som skäl för denmjuka övergången och det som jag tycker är inkon-sekvent i er förslagsställan. Det finns ju behov av enövergång. Det gäller dels för dem som har för-troendeuppdrag eller tjänst i kyrkan, dels för alla demför vilka under århundraden har haften ganska ovanlig lösning, där dopet inte är den na-turliga eller enda vägen in i kyrkan.Därför är det angeläget att man inte för snabbt,över , förändrar de förutsättningarna utan attden mjuka övergången kan äga rum. Ni argumenterarockså för det i reservationen. Att ni sedan i er slutsatsinte fullföljer den tanken är inte utskottets majoritetsfel.Anf. 86 ()replikFru talman! citerar helt korrekt vadvi skriver om behovet av en övergångsperiod. Där ärvi tydligen eniga. Men jag kan inte se någon inkon-sekvens i att tänka sig en övergångsperiod just beträf-fande kravet för valbarhet till anställningar, när det juockså är en övergångsperiod beträffande själva till-hörigheten. De som är medlemmar av kyrkankommer också att vara kvar tills vidare under enövergångsperiod. Detta resonemang är helt konsek-vent från vår sida.Det viktiga här är att ta principiell ställning: Skalldopet vara avgörande också för valbarheten? Jagskulle vara intresserad av att i sitt sistainlägg kunde klargöra sin principiella inställning ifrågan. Är det bara så att han vill fördröja det beslutsom han ändå anser är riktigt? Eller har han en annaninställning i själva sakfrågan?Anf. 87 () replikFru talman! Nej, det är alldeles klart att alla somtalar i den här frågan är överens om det historisktberättigade, med utgångspunkt i kyrkans tradition, atthävda dopet. I flera statskyrkor har det här dock inne-burit problem, och mest av allt i , eftersomman har haft ett slags bakdörr in i kyrkan utan dop.Det konsekventa ligger naturligtvis i att vi då so-par bort hela historien och bortser från dessa praktiskaförutsättningar. Men det gör inte vi. Och det gör inteheller ni. Problemet är bara att vi ser annorlunda påvad som skall ske . Ni menar att desom då har uppdrag av olika slag skall få fortsätta,medan vi menar att också övriga medlemmar, somännu inte är förtroendevalda eller t.ex. organister,skall kunna träda in i kyrkan då. Därför är det intefråga om principen utan om hur övergången ser ut.Därför vill vi inte tala för den här graderingen avkyrkomedlemskapet.Det är precis samma sak som sade vid remissbe-handlingen av frågan. Vi tycker att det är en klokåsikt. Kyrkomötet hade litet mera bråttom och ocksåModeraterna, för ovanlighetens skull. Men jag tror attdet i det här läget är klokt att skynda långsamt och gerum för en övergångsperiod, som sträcker sig minstfram . Då är det inte längre somfattar besluten.Anf. 88 ()Fru talman! Eftersom vi kristdemokrater inte harnågon ledamot i finns vi intemed i reservanternas skara, trots att vi har en motion.Men vår hemställan där är praktiskt taget identiskmed reservanternas hemställan, och vi ställer ossdärför helt bakom reservationen.Alla kyrkor och samfund skall ha full frihet attbestämma över sina egna angelägenheter. är nu på väg att bli helt fristående och att få enhelt självständig ställning i förhållande till staten. Det beslut som fattas av Svenska kyr-kans beslutande organ skall respekteras.I propositionen har man dock inte gjort det, trotsatt man där säger att det inom finnsen mycket bred samstämmighet i synen på kyrkan,dopet och kyrkotillhörigheten.Dopet är i de flesta kyrkor medlemsgrundande.Kyrkotillhörighetsutredningen har föreslagit att dopetskall vara ett krav också för valbarhet till kyrkligaförtroendeuppdrag. En majoritet av remissinstansernavar av samma åsikt.1994 års kyrkomöte instämde i detta och begärdedessutom att dop skulle krävas för behörighet tillvissa tjänster inom kyrkan. Det är också kds uppfatt-ning. Jag instämmer dock med alla reservanter. Densom har förtroendeuppdrag eller anställning utanatt vara döpt skall också fortsättningsvis kunna hasådana uppdrag eller anställningar.Vår motions andra hemställan avser att göra detmöjligt att i församlingsregistret få en helhetsbild aven familj där kanske endast en tillhör Svenska kyrkan.Det har sagts från kyrkligt håll och från många aktivai kyrkan att det finns ett behov av det. Det kan t.ex.vid dödsfall vara ovärderligt att snabbt nå anhöriga.Så sent som beslutade Datain-spektionen om föreskrifter för församlingsregistersom till en del avser sådana fall. Det är kanske förtidigt att utvärdera och veta om dessa föreskrifteruppfyller kyrkomötets hela önskemål. Vi får göra enutvärdering, och om det inte räcker får vi återkomma.Anf. 89 ()Fru talman! Jag är litet bekymrad över det kon-sekventa i resonemanget från kds. Vi behöver intediskutera principen. Den är vi ganska överens om.Men vi dras med en tradition som inte har varit kon-sekvent om principen att dopet skall vara medlems-grundande.Det som kds i realiteten föreslår är ett slags trede-lad gradering av medlemskap. Dels finns döpta med-lemmar som har fullt tillgång till att arbeta i kyrkaneller att vara förtroendevald, dels finns de som ärvalda eller arbetar i kyrkan före den 1 januari 1996som inte är döpta och som skall få fortsätta, dels finnsden tredje kategorin som inte är döpta och därmed isitt medlemskap stängs ute från förtroendeuppdrageller från att arbeta i kyrkan. Jag kan inte se att det ärett konsekvent sätt att förstå medlemskapet och på ettriktigt och värdigt sätt hantera den övergång sommåste ske.På samma sätt är det med registerfrågan. Det kaninte vara respektfullt mot de människor som väljer attinte vara medlemmar att fortsatt registrera dem. Re-dan finns det en formell möjlighet att medmycket korta notiser i registret ha en viss kontroll påfamiljen - personnummer, föräldrar och annat. Därut-över borde inte registret omfatta ickemedlemmar.Anf. 90 ()Fru talman! Det är alltid besvärligt vid förändring-ar. Det kan vi inte blunda för. Jag förstår att det kanfinnas frågetecken när det gäller hur man skall hands-kas med detta. Det har det funnits, och många harfunderat över frågan.När man genomför en förändring, och det gällermånga förändringar, kan det finnas ett skede därmåste man ha en övergångsperiod, och under den blirinte alla behandlade lika. Det är det enda man kangöra.Om man tror och tycker att dopet bör vara med-lemsgrundande i en kyrka, och vill återgå till det sys-temet, måste man ju någonstans sätta en punkt ochgöra en förändring. Då kommer vissa människor attstå utanför. Men dopet finns alltid tillgängligt iSvenska kyrkan, vilket innebär att ingen behöverkänna sig utestängd.Problemet med medlemsregistret har påtalats frånkyrkligt håll och från i kyrkan aktiva präster. Kyrko-tillhörighetsberedningen tog också upp det. Jag menarinte att någon som absolut inte vill det skall stå i kyr-kans register. Den respekten skall vi har för männi-skors integritet. Men jag tycker att problemet bordelösas på ett något effektivare sätt.Vi vet inte hur långt Datainspektionens förord-ningar sträcker sig. Vi får syna dem. Räcker de intetill, vilket kanske är något betänkligt, får vi återkom-ma till den frågan.Anf. 91 ()Fru talman! Det är egentligen alldeles utmärkt. Viär överens om principerna, och vi är överens om atten övergångsperiod kräver en viss försiktighet ihandlaget. Det är i nästa steg som vi skiljer oss åt.Om vi nu har haft ett system somdelvis har varit felaktigt är det klokt att låta övergång-sperioden i varje fall bli . Det kan vara enganska rimlig övergångstid. Från den 1 januari 1996är det inte uteslutet att man blir medlem i även utan dop. Det finns fler exempel på av mer själavårdsmässiga skäl behöver ha enmjukhet också i det avseendet.När det sedan gäller registerhanteringen säger re-geringen i propositionen att det finns skäl för att hittaen lösning som gör att människor inte blir registreradeom de inte vill det, men man skall ändå kunna över-blicka familjen. Det kan kanske ske på annat sättgenom föreskrifter från Datainspektionen. Det finnsdärför inte nu skäl till någon lagstiftningsåtgärd. Ut-skottet tycker att det är angeläget att betona. Vi får sehur detta går att hantera framöver.Anf. 92 () replikFru talman! Det kanske finns skäl att bida tidennär det gäller medlemsregistreringen. Dessa bestäm-melser gäller från . Det är kanskelitet svårt att helt bedöma resultatet. Jag kan mycketväl förstå att det kan vara för tidigt att göra någontingåt det.Jag tycker att man skall vara mycket varsam medförändringen av . Man har också tas-sat fram ganska försiktigt och försökt att lösa såmånga problem som möjligt. Det har varit en lång ochknagglig väg. Men det är ändå angeläget att vi lyssnartill besluten i kyrkans egna organ och inte kör överdem som har arbetat med dessa frågor i åratal.Det krävs en viss respekt från oss när vi beslutarom kyrkans angelägenheter och att vi tar till oss vadkyrkan själv har sagt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 11 §. )6 § Förmåner för statssekreterare vid rege-ringsskiftenFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1995/96:KU3Förmåner för statssekreterare vid regeringsskiften(skr. 1994/95:225)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades efter 11 §. )7 § betänkande 1995/96:KU4DatalagsfrågorAnf. 93 ()Fru talman! På grund av kammarens tidbristkommer jag inte att framställa något yrkande beträf-fande reservation 1. Men jag vill ändå beröra någrating som vi moderater anser vara av väsentlig betydel-se vad gäller den snabba utvecklingen på IT-området.För det första ger informationstekniken stora möj-ligheter till en positiv utveckling i . Mångakreativa människor - unga och äldre, pojkar ochflickor, kvinnor och män - arbetar inom dettaområde med stor arbetsglädje och initiativförmågaoch utvecklar nya användningsområden för IT. Detgäller då att se till att lagstiftningen hänger med så attinte ett gammalt föråldrat regelverk lägger hinder ivägen för en positiv utveckling, inte minst eftersomdenna utveckling inom IT-området ger möjligheter attskapa nya jobb.För det andra gäller det att vaka över detsom är statens särskilda ansvar på detta område, näm-ligen att skydda den personliga integriteten. Det måsteske oavsett vilken teknik som används.För det tredje menar vi moderater att det är rimligtatt fundera över om det inte är mest ändamålsenligt attarbeta för en allmän integritetslagstiftning. Hur en bradatalag skall vara utformad så att den främjar an-vändningen av informationstekniken somden skyddar den enskildes integritet har diskuteratsåtminstone , då dagens datalag kom till.Bl.a. har frågan ställts om det över huvud taget ärändamålsenligt att stifta en lag som är knuten till enspeciell teknik. Ett alternativ skulle vara en allmän-giltig integritetslagstiftning.Sammanfattningsvis har vi alltså tre synpunkterför en bättre lagstiftning på detta område: undanröjhindren för en kreativ utveckling, skydda integritetenoch utöka lagstiftningen så att den blir teknikobero-ende.Anf. 94 ()Fru talman!