prot · GJ095 · 1995-10-10 00:00:00 — Det var alltså intefrågan om en ökad användning, utan ett ökat inköp avgödsel.Jag tycker att det är oroande att jordbruksminis-tern antyder att det kan bli ytterligare höjningar avskatten på handelsgödsel. Därmed finns det en risk föratt vi får en fortsatt höjning eller en utebliven minsk-ning av livsmedelspriserna. Den successiva minskningav livsmedelspriserna som kom till stånd under denförra regeringen bröts ju bl.a. på grund av att skattenpå insatsmedlen höjdes.Jag skulle vilja sluta med att fråga om jag skall ty-da svaret så att jordbruksministern kan tänka sig attvara med om ytterligare höjningar av det som redannu är högsta priser på handelsgödsel.Anf. 15 Jordbruksminister ()Fru talman! Låt mig först klara ut vad miljöminis-tern har sagt och inte sagt. Hon har inte föreslagit ensärskild regional avgift för . Detta kom upp isamband med en presskonferens när hon diskuteraderegionala avgifter på trafiken. När en journalist före-slog att man skulle kunna göra motsvarande på jord-bruket svarade hon litet skämtsamt: Ja, det kanskevore en idé.Det var alltså ingen djupare tanke från hennessida. Det är inte aktuellt, vare sig från hennes sidaeller min, att föreslå några regionala avgifter på in-satsvaror.Låt mig sedan säga att det är väl känt att social-demokraterna i opposition drev frå-gan om att bibehålla den högre nivån på avgifterna påbåde handelsgödsel och kemikalier.Carl G försöker nu få det att framstå somom anledningen till de uteblivna prissänkningarnaskulle vara att vi har höjt priset på handelsgödsel. Detär nog inte så enkelt. De höga matpriserna i Sverigehar andra och mer mångfasetterade förklaringar.De har bl.a. med den låga kronkursen, och därmedden uteblivna importen, att göra. Jag tror att man fårvara litet mer analytisk innan man säger så som CarlG har gjort.Carl G skall inte tyda svaret så att jag är beredd att förorda en ytterligare höjning. Detär jag alltså inte.Anf. 16 ()Fru talman! Det sista tackar jag för å jordbruksnä-ringens vägnar. Det är naturligtvis självklart att enhöjning av priset på något av insatsmedlen för jord-bruket har ett samband med livsmedelspriserna. Vihar högsta skatter på insatsmedel. Det gällerhandelsgödsel, dieselolja, bekämpningsmedel osv.Sammantaget innebär detta naturligtvis en mycket storsvårighet att få till stånd den sänkning av livsme-delspriserna som är så nödvändig.Anf. 17 Jordbruksminister ()Fru talman! Jag vill erinra om att EU-medlemskapet medför en ökad intäkt för jord-bruksnäringen som helhet på i genomsnitt . Detvarierar i olika delar av landet och mellan olika pro-duktionsgrenar. Sockerbetsodlingen drog den störstavinstlotten, och svinproduktionen förlorade på dethela.Jag håller med om att vi har både höga avgifteroch strängare regler i övrigt för vårt jordbruk. Dettahar vi genomfört gemensamt, jordbruket och staten.Jag tror att det kommer att utgöra en värdefullkonkurrensfördel. Det har vi redan sett när det gällerexport av svensk mat. Den har ökat underdet . Det tycker jag är mycket glädjan-de. Jag är övertygad om att till detta bidrar att vi harren miljö och relativt giftfria produkter.Anf. 18 ()Fru talman! Det är riktigt att jordbruket har fått enförbättring av sin konkurrenskraft i förhållande till hurdet var före medlemskapet. Men låt mig erinra om attden förbättringen skedde från en mycket låg nivå därsvenskt jordbruk hade en mycket dålig konkurrens-kraft.Ett av skälen till att vi från vårt håll verkade så iv-rigt för ett medlemskap var just att svenskt jordbrukskulle få en så lika konkurrenskraft som möjligt gen-temot det övriga europeiska jordbruket. Jag vill upp-repa att jag beklagar att det på en del områden är enmycket ojämlik konkurrenssituation. Det gäller justett sådant område som skatt på insatsmedel.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1995/96:9 om mjölkprodu-centernaAnf. 19 Jordbruksminister ()Fru talman! har frågat mig omregeringen är beredd att utforma ett förslag till mjölk-pension för att frigöra mjölkkvot.Jag håller med när han i sinfråga konstaterar att landskvot är för liten iförhållande till den produktionsförmåga som i hos landets mjölkproducenter. Det är alltid pro-blematiskt att införa ett system som är produktionsbe-gränsande. Landskvoten är en begränsning. Omsvenska mjölkproducenter producerar mer än 3 303miljoner kg måste en tilläggsavgift betalas till EU.Det finns en möjlighet till omfördelning av mjölk-kvoter inom mjölkkvotssystemet. Omfördelning skervia de köp- och säljtillfällen som kommer att administrera. Mjölkproducenter somhar fått mjölkkvot kan sälja hela eller delar av kvotenmedan de som vill producera mer än den kvot deinnehar kan köpa sig en större kvantitet. har fastställt att för nästa köp- och säljtillfälleär priset /kg mjölk. Det finns möjlighet attprioritera vissa köpare framför andra vid dessa köp-och säljtillfällen. Jag anser att det kan vara rimligt attunder det första köp- och säljtillfället ha en viss pri-oritering av utökare och nystartare.Dessa köp- och säljtillfällen är alltså en åtgärdsom avser att lösa de problem som på. Innan vi har sett effekterna av köp- ochsäljtillfällen är det enligt min mening för tidigt attbörja diskutera ytterligare åtgärder.Av vad jag nu har sagt framgår att regeringen intehar för avsikt att utforma ett förslag till mjölkpension.Anf. 20 ()Fru talman! Jag tackar jordbruksministern för sva-ret. Eftersom det är negativt kan jag inte säga att jagär nöjd.Mjölkkvoter och fördelning av mjölkkvoter harblivit ett ganska stort bekymmer. Dels har det dragitut , dels har det inneburit att många får betyd-ligt mindre kvot än vad de måste ha för att bedriva enmjölkproduktion på något så när rimliga ekonomiskavillkor.Jag var ute och talade med en del mjölkbönderhäromdagen. Det var en som redovisade att han harhaft 30 kor och byggt ut till 60 kor. när hanfår ett slutligt besked får han kvot för 31 kor. Han harinte en möjlighet att klara det. Detta är inte ett uniktexempel. Det är litet grand på det sättet.Orsaken till att det blivit så är naturligtvis attkvoten är för liten. Men det beror också på att närman drar ut på fördelningen på det här sättet blir endel av den produktion som annars skulle ha försvunnitkvar. Hade vi fått ett köp- och säljtillfälle redan ivåras skulle det förmodligen ha kunnat lösts på ettbättre sätt.Regeringen är inte oskyldig till att det har dragit utpå tiden. Beslutet fattades och borde rimligt-vis ha prioriterats på ett sådant sätt att en slutlig för-delning av kvoterna kunnat ske . Detskulle därför vara bra om regeringen och jordbruks-ministern kunde medverka till att göra något somkunde lösa problemet.Det förslag som jag har om en mjölkpensionskulle kunna vara en sådan möjlighet. Vi har en heldel äldre brukare som säkert är på väg att sluta. Vi harockså de som måste göra miljöinvesteringar för attkunna fortsätta. Också de skulle kunna ta en mjölk-pension. På det sättet får vi loss kvoter som kundefördelas till dem som behöver de kvoterna för sinutbyggnad. Det skulle vara rimligt, jordbruksminis-tern, att pröva ett sådant system.Anf. 21 Jordbruksminister ()Fru talman! Jag tycker inte att det är ett dugg rim-ligt att pröva ett sådant system.De äldre jordbrukare som uppfyller kraven att fåmjölkkvot och vill sluta kan lägganer sin produktion och få betalt för sin kvot. Att dessagrupper dessutom skulle få en av staten finansieradpension tror jag skulle vara litet väl stickande i ögo-nen på alla de andra medborgare i detta land som iden ekonomiska situation vi befinner oss i får se attderas tillgångar och deras inkomster minskar.Jag vill betona att regeringen och LRF har träffaten uppgörelse som innebär att ingen bonde behövervara rätt att producera för mycket under det förstakvotåret. Vi har en gemensam finansiering om dentotala mängden mjölk skulle bli högre än den tilldela-de landskvoten på 3,3 miljoner ton.Jag vill också tala om att ca 30 personer på har arbetat med kvotfördelningen underett halvår. Det tar tid när man går in i ett nytt systemsom är helt främmande för . Dessutom har10 000 jordbrukare överklagat sin preliminära kvot.Varje en av dem måste få en individuell behandling.Det är klart att sådant tar tid. Det kräver rättssäkerhe-ten.Anf. 22 ()Fru talman! Det är självklart att det tar tid. Attmånga skulle överklaga var något som vi diskuteraderedan i höstas när beslutet fattades. Med de reglersom sattes kunde man förutsätta att många skulleöverklaga, eftersom reglerna blev sådana att nästanalla förlorade på det. Det var inte rimligt att det skullebli på det sättet.Mjölkpension är inte något unikt. Vi försöker lösaföryngringsproblematiken på ett sådant sätt i mångaandra sammanhanget. Inom försvaret har man förtidapension för att man skall få in yngre arbetskraft. Detgenomför man också inom polisen och inom andranäringar. Där går staten in och tar ett ansvar för detta.Eftersom staten har ett ansvar för att kvotsystemetskall fungera, och fungera på ett bra sätt, tycker jag skulle kunna införa det i det här läget.Precis som jordbruksministern sade i debatten omden förra frågan går det rätt bra att sälja svenska pro-dukter ute på europamarknaden. Då kanske det vorerimligt att komplettera med att söka en högre kvot.Anf. 23 Jordbruksminister ()Fru talman! Jag tror att det är litet fel att dra införsvaret och polisen i den här debatten. De som slu-tar i försvaret har ingen "försvarskvot" som de kansälja när de avgår, och polisen har igen "banditkvot",eller vad man nu skulle kalla det för. Men böndernafår sin mjölkkvot. Den har ett värde, och den kan desälja. Därmed får de en garanti för sin ålderdom. Detär därvidlag en väldig skillnad mellan jordbrukare ochandra grupper i samhället. Det är ganska orimligt attde dessutom skulle få något slags extra pension.Jag vill också påpeka att det var den borgerligaregeringen som förhandlade och som godkände kvo-ten på . Det var också den borgerligaregeringen som genom något dubbeltydiga budskapförmådde en del jordbrukare att utöka sin produktionefter det att förhandlingarna var avslutade. Det är detsom ställer till problem. När förhandlingarna pågickvar produktionen mindre än den framförhandladekvoten. Sedan har produktionen växt. Det är det somgör att vi måste reducera.Anf. 24 ()Fru talman! Det är riktigt att det var den borgerli-ga regeringen som förhandlade fram kvoten. MenMargareta vet precis lika bra som jag att denville gå till med ett betydligt högre bud än vadden slutligen gjorde. Socialdemokraterna gick in ochförhandlade med den dåvarande regeringen för attsänka kvotkravet gentemot , vilket jag tyckervar helt fel.Vi behövde ha en enighet från sida i för-handlingarna, och då blev det som det blev. Det blevett lägre krav från svensk sida och ett lägre resultat.Utökningen av produktionen är något som böndernahar beslutat om själva utifrån de förutsättningar somhar funnits.Jag är medveten om att alla inte kan få exakt vadde vill ha. Men det borde vara rimligt att lösa det påett bättre sätt inom ramen för den kvot som finns. Dåskulle förslaget om mjölkpensioner kunna vara något,inte minst för dem som måste göra miljöinvesteringarför att klara sig. De skulle kunna krypa ur systemet påett rimligt sätt.Anf. 25 Jordbruksminister ()Fru talman! sade avslutnings-vis att de skulle kunna klara sig på ett bättre sätt. Jaghar sagt att för att få en mjölkkvot skall de följa lagen,dvs. fullgöra de miljöåtaganden som vi har kommitöverens om i den här . På samma vis sägerjag att det väl vore fel att på någon annan väg kom-pensera dem som inte följer lagen. Det vore lika illasom att ge dem en mjölkkvot. Jag tycker att vi kansluta prata om det. Det är inte aktuellt med ytterligaresådana åtgärder.Anf. 26 ()Fru talman! Den här kopplingen mellan kvoter ochmiljökrav har vi gjort här i . Det är inte nå-gonting som följer med EU-reglerna, och därför kanvi hantera det här på ett något annat sätt. har denprocess som regeringen har gjort dragit ut på tiden.Det kommer att dröja ganska länge innan några kvoterblir fria. Det skulle vara ett värde i sig om kvoternasläpptes tidigare så att man skulle kunna få mjölk-pension. Det skulle kunna vara ett led i det här syste-met.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1995/96:8 om kalkningAnf. 27 Miljöminister ()Fru talman! har frågat mig om jag ärberedd att inom ramanslaget för kalkningsverksamhe-ten göra regionala omfördelningar så att exempelvisÖstergötland får ökade anslag.Kalkningsanslaget disponeras av Naturvårdsver-ket. Det innebär att efter ansökanfördelar tillgängliga resurser till länsstyrelserna. Förinnevarande budgetår har , för deförsta sex månaderna, fördelat 67 av de totalt 210miljoner kronor som finns upptagna i statsbudgeten.Som bas för fördelningen finns en preliminär plan förhela budgetåret. Systemet innebär att det finns ut-rymme för omfördelningar under budgetåret.Jag förutsätter därför att beaktarsituationen i när de återståendemedlen för budgetåret skall fördelas.Anf. 28 ()Fru talman! Jag vill tacka miljöministern för sva-ret. Bakgrunden till min fråga är att regeringen i janu-ari lade fram en miljöbudget som innebär försvag-ningar av försvaret av miljön. Det gäller bl.a. minska-de kalkningsinsatser. Vi har diskuterat det här ärendetnågra gånger under vårriksdagen. , den2 maj, sade miljöministern: "Vi räknar med att viklarar omkalkningen." Vid ett annat tillfälle, den 8juni, sade Socialdemokraternas företrädare i debatten:"kommer det att finnas mycket mer pengarän vad som tidigare funnits till kalkning av sjöar. "Detta är direkt felaktigt.Jag har svart på vitt från i Östergöt-land om vad som händer med kalkningsverksamhe-ten, och jag skall ta ett par exempel. Ca 30 sjöar kaninte åtgärdas , trots att merparten av dem intehar kalkats . Kort sagt: sjöar-na blir nu surare. En tredjedel av de planerade om-kalkningarna kan inte genomföras.Miljöministern har sagt att hon räknarmed att omkalkningen skall . Skall man se frå-gesvarets sista del på det sättet att Naturvårdsverketenligt miljöministerns mening skall tillse att omkalk-ningsverksamheten, i det här fallet i , interiskeras? I så fall är det ett mycket bra besked, inteminst för de östgötska sjöar som annars riskerar att blisurare. Ett förtydligande på den här punkten är ange-läget för dem som arbetar med den här verksamhetenute på fältet. Jag hoppas nu att kan tatillfället att verkligen göra ett förtydligande. Om-kalkningen skall väl fortsätta?Anf. 29 Miljöminister ()Fru talman! Jag tror att det viktigaste vi kan göra,vilket jag också har sagt till tidigare idebatten, är att se till att vi tar bort orsakerna till för-surningen. Det gäller att se till att utsläppen både iSverige och i övriga upphör.Vi måste också se till att vi har ett så bra systemsom möjligt. har vi haft stora reservationer.Vi har haft ett system där kostnaderna har ökat alltförmycket utan att verksamheten har ökat. Det innebärockså att det finns anledning att se över det system vihar haft. På det området pågår en utredning.I , som exempel, har man begärt att få1 för detta budgetår. Vad jag harförstått ger den preliminära fördelningen 1 287 000kronor, dvs. Jag har svårt att för-stå att mindre eller skulle innebäraatt man fick ställa in av verksamheten.Anf. 30 ()Fru talman! Det är möjligt att miljöministern harsvårt att förstå det här, men detta är verkligheten utepå fältet. Minskningen av resurserna innebär de factoatt man inte kan omkalka och att sjöarna blir surare.Det handlar faktiskt om pengar. Regeringen har dragitner på det här anslaget, och då får vi dessa effekter.Det var detta jag varnade för i våras.Nu har jag svart på vitt på att det faktiskt blirverklighet - om inte miljöministern vill leva upp tillvad hon sade i kammaren . Hon sade att honräknar med att klara omkalkningen. Hon gav ettmycket tydligt besked. Varför inte stå fast vid detta nuoch vara mycket tydlig i den här frågedebatten? Allade som är engagerade i den här verksamheten ochsom jobbar hårt med detta i kommunerna, länsstyrel-serna och ute på fältet skulle då få veta för sin plane-rings skull att de kan få fortsätta med det här. Deskulle ha säkerheten att det som miljöministern sade ivåras gäller - omkalkningen skall fortsätta. Det är detbeskedet jag faktiskt väntar på.Anf. 31 Miljöminister ()Fru talman! Jag tycker fortfarande att Östergöt-land borde klara det här. Det är alltså somsaknas enligt den preliminära fördelningen. Det kaninte innebära att man måste ställa in en tredjedel avverksamheten.Anf. 32 ()Fru talman! Jag skulle då vilja föreslå att AnnaLindh faktiskt tar till sig vad som händer i Östergöt-land och kanske gör ett besök på ort och ställe för attse vad det här innebär i realiteten. , sommiljöministern säger, låter kanske inte så mycket. Isammanhanget - det är stor omfattning på den härverksamheten - är det stora pengar. Jag drog ett parexempel på vad det här innebär, men det finns fleraexempel på verksamhet som drabbas till följd av deminskade anslagen.Miljöministern sade också att det viktigaste är attangripa orsakerna och att vi har ett bra system. Det ärsjälvklart, och det håller jag också med om. Medan viväntar på att miljön skall förbättras så att vi inte får dehär tunga utsläppen måste vi har kvar det uppehållan-de försvaret. I annat fall dör sjöarna.Jag hoppas att miljöministern inte vill bidra tilldetta. I så fall kommer hon att gå till historien somförsurningsminister, och det önskar jag faktiskt intemiljöministern.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1995/96:15 om gränsöver-skridande föroreningar vad avser ÖstersjönAnf. 33 Miljöminister ()Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att samordna miljöin-satserna till öst så att den mest miljövänliga tekniksom finns på VA- och jordbruksområdet används ikampen mot gränsöverskridande vattenföroreningarvad avser Östersjön.Jag börjar med VA-området. Biståndet byg-ger på investeringar i traditionella avloppsreningssys-tem. För de baltiska länderna har det ändå inneburiten väsentlig förbättring för miljön. har det intefunnits utvecklade nya VA-system som kan användasi dessa sammanhang. Jag är dock medveten om denutveckling som pågår för att få fram nya VA-system.Av den anledningen har jag också inbjudit till enhearing om VA-system för en hållbarutveckling. Diskussionen på hearingen kommer attfokuseras kring tre frågeställningar; miljöeffekter avnuvarande system, ny VA-teknik samt hinder ochstyrmedel för ny VA-teknik. Jag anser att när det finnsutvecklade alternativ till dagens VA-system så börsådana system också kunna användas i biståndssam-manhang.Vad gäller miljöinsatser till öst på jordbruksområ-det så finns ett program framtaget med målet attminska läckaget av växtnäring från jordbruket såväl iÖstersjön som till lokala yt- och grundvattentäkter.Programmet omfattar demonstrationsprojekt, utbild-ning och rådgivning inom jordbruksområdet i syfte attsprida kunskaper om miljöanpassad jordbruksteknik,djurhållning och växtodling. Biståndet är med andraord inriktat på att få fram ett mer miljövänligt jord-bruk i öst.Anf. 34 ()Fru talman! vatten är kraftigt övergöttoch förorenat. Det finns en kartläggning av överhundra, tror jag, "hot spots" som man skall kunnaåtgärda. Det skulle ta och kosta 150 miljarder.Det är ett mycket stort problem.Min fråga gäller inte dessa "hot spots". Min frågagäller hur vi skall kunna förebygga att vi inte byggerin nya miljöproblem. Jag tycker att VA-systemen ochjordbruket utgör sådana områden där vi måste varamycket förutseende. De områdena hänger ihop ochbygger på kretsloppet mellan stad och land, som intefungerar i . Vi börjar dock inse att vi måsteförändra det. Vi måste ha en helhetssyn.Kväve som ämne och som förorening är gödande. Detförstör sjön, men det behövs för att göda jordarna.Kväve finns i urinen.Om vi nu inför uppbyggandet av Östersjöländerna- de baltiska länderna - och i det bistånd vi ger tilldem kan påverka så att man inte bygger in det system-fel som vi har i med den gamla typen av vat-tentoaletter skulle vi kunna slå två flugor i en smäll.Vi skulle kunna använda kvävet från urinen till attgöda åkrarna, och åkrarna skulle kunna behålla singoda kvalitet vad avser mikrobiologin. Maskar finnskvar, och aktiviteten finns där.Om vi i stället bygger in detta felaktiga systemmåste vi bygga dyra reningsanläggningar där det gåråt mycket elenergi för att man skall få bort kvävet.Det är dessutom väldigt svårt att göra det. Vi får felsak på fel plats.Därför tycker jag att detta är så angeläget. Jag villverkligen understryka att vi från svensk sida borde taflera initiativ på området och samordna insatserna såatt vi inte bygger in nya miljöproblem.Anf. 35 Miljöminister ()Fru talman! Jag kan hålla med omatt VA-frågorna är väldigt viktiga. Det blir dock pro-blem om man försöker ställa krav på biståndsländernaoch introducera teknik som man själv inte ens harprövat. Det var oerhört akut att sätta in insatser i Bal-tikum. För att hitta en bra teknik valde vi att användaden traditionella tekniken.Vi kommer att försöka se över vilka möjlighe-ter vi har att utveckla alternativ och bättre teknik iSverige. Vi har bl.a. givit den utredning som tittar påVA-frågorna i uppdrag att försöka hitta ett systemsom tillåter mera lokala lösningar för att man just inteskall behöva ha samma system i hela utankunna använda olika system utifrån lokala förutsätt-ningar. På det sättet räknar jag också med att vi fårfram flera system som i ett senare skede också kananvändas vid våra biståndsinsatser.Jag räknar också med att hearingen kommeratt göra en hel del för att skynda på arbetet när detgäller VA-systemen.Biståndsinsatserna riktas, som jag sade, mycketmot jordbruket och mot VA-systemen. I framtidenkan vi kanske hitta ett sätt att få ihop dessa system,precis som antydde.Anf. 36 ()Fru talman! Jag förstår att det kan vara svårt attställa krav, men är jag orolig för att vi föröver en teknik som är föråldrad. Vi bör ha bästa mil-jöteknik på biståndsområdet. Det är oerhört viktigt föratt inte förvärra situationen vad gäller vattnet i Öster-sjön.Den traditionella tekniken ser kanske bra ut. Manimponeras kanske på något sätt av att den verkartilltalande inne i husen. Men vi måste naturligtvisockså själva ändå snabbt komma över till den nyatekniken, och också försöka se till att det blir den somär spjutspetstekniken på området och att det är den viförmedlar som bistånd.Jag tycker självfallet att det är väldigt bra om mankan hitta lokala lösningar. Hearingen kommer säkertatt vara till stor nytta.Jag har hört att t.ex. har begärt bistånd förekologiskt jordbruk, men att man inte fick det frånSverige. Jag kan inte riktigt gå i god för detta, för jaghar inte kontrollerat uppgiften. Men det är allvarligtom vi från inte stöder det som vi börjar inseatt vi själva måste ställa om till.Anf. 37 Miljöminister ()Fru talman! Den sista frågan känner jag inte till.Även om anser att VA-tekniken ärföråldrad har den betytt oerhört mycket för att hjälpade baltiska länderna. De program som harvarit involverat i när det gäller rening av "hot spots",men också andra reningsanläggningar i , ochhjälpen med VA-systemen har betytt oerhört mycket iBaltikum. Därför tror jag att det har varit av stortvärde, även om man kanske kommer atthitta ännu bättre system.Att avstå från den sortens hjälp i ett akut läge, iavvaktan på att hitta en bättre teknik, tror jag hadevarit mycket allvarligt för Östersjön.Anf. 38 ()Fru talman! Jag menar inte att man skulle ha av-stått från att bygga enstaka reningsanläggningar enligtdet gamla systemet. Självfallet måste man också göradet.Men det är så viktigt att komma över till de nyamiljövänliga systemen, bl.a. beroende på att det gamlasättet att rena kväve är väldigt kostsamt och drar väl-digt mycket energi. De baltiska staterna har ocksåsvårt att få tillräckligt med elkraft, och det är storaproblem med .