prot · GI09102 · 1995-05-10 00:00:00 — Vi måstemed ännu större kraft motsätta oss kraven på en lega-lisering.Herr talman! har på ett utmärktsätt understrukit hur viktigt det är att kommunernasjälva får bestämma över socialbidragen. Jag tror atten av de allra största riskerna i det politiska systemsom vi har är att den kommunala demokratin ärhotad. Vi vet att det finns oerhört kompetenta politi-ker ute i kommuner och landsting, och jag tror i likhetmed att de till fullo klarar att göraden här bedömningen. Jag vill därför också yrka bifalltill reservation 3.Avslutningsvis vill jag säga att vi kristdemokraternaturligtvis står bakom alla de reservationer som vihar undertecknat men att jag på grund av kammarenstidsnöd inskränker mig till att yrka bifall till reserva-tionerna 3 och 8.Anf. 105 ()Herr talman! Jag vill inledningsvis tillstyrka hem-ställan i socialutskottets betänkande 1994/95:26. Detär ett fyrtiotal motionsyrkanden från den allmännamotionstiden som behandlas i betänkandet. Deberör olika socialtjänstfrågor, och det är, som någratidigare talare varit inne på, flera problemområdensom tas upp i betänkandet.Jag vill kommentera några reservationer i betän-kandet.Vad först gäller beräkning av socialbidrag ochandra frågor som berör socialtjänstlagen anser viinom utskottsmajoriteten att regeringens kommandeförslag bör avvaktas innan utskottet tar några initiativ.Det pågår ett arbete i och ävenett remissförfarande, och vi anser att vi inte skallföregripa detta, även om det skulle vara mycket in-tressant att gå in på vissa av de frågeställningar somtagits upp här tidigare.Några föregående inlägg har handlat om vård avunga. Enligt socialtjänstlagen skall socialnämndenverka för att barn och ungdomar växer upp undertrygga och goda förhållanden. Nämnden skall i närasamarbete med hemmen sörja för att barn och ung-dom som riskerar att utvecklas ogynnsamt får detskydd och det stöd som de behöver samt, om hänsy-nen till den unges bästa motiverar det, vård och fost-ran utanför hemmet.Annika tog här upp den moderata motio-nen angående vård av unga och förslag ilinje med den tidigare barnavårdslagens stadgandenom förmaning, varning och föreskrifter i vården av deunga. Dessa stadganden hade upphört att ha någonpraktisk betydelse långt innan barnavårdslagen upp-hörde att gälla.Annika talade här om en ketchupeffekt,men det är inte fråga om någon sådan. Enligt social-tjänstlagen skall socialnämnden i nära samarbete medhemmet sörja för barn och ungdom. Det är ju så somdet går till. Man har ett samarbete med hemmet, ochdet är inte så att "ketchupen plötsligt kommer ut urflaskan".Det är oerhört viktigt att vården av ungdomar ochbarn uppmärksammas. Det förekommer mycketoroande signaler om utvecklingen i vårt samhälle,vilket vi hörde om också i debatten om justitieutskot-tets betänkande . De ungdomar som tasin till vård blir allt yngre, fler och fler är missbrukareoch allt fler har också psykiska problem. Det är etttecken på att våra barn och ungdomar inte mår bra,och det finns många skäl till det.Jag tror att den stora arbetslösheten kan vara enanledning. Många familjer har under de senaste årenhaft det mycket svårt. Det behövs samordnade insat-ser från skolan, sociala myndigheter och polisen. Detär viktigt att vi arbetar vidare med denna fråga.Några har tagit upp frågan om vård av missbruka-re. hänvisade till ett avsnitt i betän-kandet som handlar om att socialnämnderna aktivtskall sörja för att den enskilde får den hjälp och detstöd som behövs i kampen mot missbruket. Kommu-nernas öppenvårdsinsatser räcker inte till för de mestutsatta missbrukargrupperna. Om de kommunalainsatserna är otillräckliga finns det risk för att allt flerutvecklar så allvarliga problem att baratvångsvård återstår. Vi i utskottsmajoriteten delarregeringens och vissa motionärers inställning att detär viktigt att det råder en balans mellan de kommunalainsatserna, andra frivilliga vårdformer och tvångsvår-den.Kvinnliga missbrukares situation har ägnats störreuppmärksamhet . Enligt utskottet behövsytterligare insatser för att förebygga missbruk hoskvinnor. Det är också viktigt att anpassa behand-lingsinsatserna till de kvinnliga missbrukarnas sär-skilda behov. Alkoholpolitiska kommissionens betän-kande bereds , och man har där särskiltuppmärksammat kvinnliga missbrukares problem.Det är i detta sammanhang också viktigt att un-derstryka att det finns ett fungerande samarbete mel-lan missbrukarvården och den psykiatriska vården.Detta har uttryckts tidigare från sida, ochvi tycker att det är angeläget att understryka det ännuen gång.Barbro tog upp våldet mot kvinnorna,och den frågan har också diskuterats under debattenom justitieutskottets betänkande. Kvinnovåldskom-mittén skall ju avsluta sitt arbete under sommaren1995. har ett utvecklingsprojekt i femlän, som innebär att man vill få ett bättre samarbetemellan myndigheter inom rättsväsendet, socialtjänstensamt hälso- och sjukvården och de frivilliga organisa-tionerna, t.ex. kvinnojourerna. Också Folkhälsoinsti-tutet gör satsningar på olika områden vad avser våldmot kvinnor. En professur har inrättats på området.Ändå ökar antalet anmälningar om våld mot kvin-nor. Som också framhålls i budgetpropositionen är detviktigt att arbetet på att motverka kvinnovåldet fort-sätter och ytterligare förstärks.Roland tog upp frågan om kristerapi förbrottsoffer. Jag vill bara påpeka att man har inrättat enbrottsofferfond som har börjat arbeta och kanutvecklas till att stödja enskilda brottsoffer i störreutsträckning än i dag.Med detta, herr talman, yrkar jag avslag på reser-vationerna.Anf. 106 () replikHerr talman! Det är mycket bra om regeringspar-tiet och vi moderater har samma uppfattning ochtycker att det är bra att det sker en kontinuerlig kon-takt och stegvisa hjälpinsatser mellan socialtjänstenoch familjer med problem. sägeratt denna kontakt sker , men just för attsäkerställa att så sker - det är ju så erhört viktigt - villvi också att det skall stå så i lagen.Anf. 107 ()replikHerr talman! Det står faktiskt tydligt i socialtjänst-lagen att det skall ske ett nära samarbete mellanhemmen och socialnämnden. Det gör det. Jag tyckerinte att det kan uttryckas tydligare.Jag har själv arbetat med ungdomar, och en del avdem har haft problem. Jag vet att det sker ett närasamarbete. Det måste vara ett förtroendefullt samarbe-te.Anf. 108 () replikHerr talman! Som jag ser det är skillnaden att det iden gamla barnavårdslagen fanns formella stationersom gav reella möjligheter att utfärda varningar ochgöra annat på vägen. Det gjorde att familjen förstodatt det var allvar och vad som skulle hända om maninte tillsammans såg till att det blev bättre.Jag tror att det vore värdefullt om det fanns en så-dan möjlighet även i dag.Anf. 109 ()replikHerr talman! Jag har en kommentar kring profes-suren mot kvinnovåld. Det räcker inte - i synnerhetinte som det är svårt att från en sådan plattform fåtillräckligt med resurser för den forskning som manhar idéer om att utföra. Jag tror också att forskareinom andra sektorer - medicin, social forskning osv. -måste ta sig an dessa problem.Jag hoppas därför att man har detta som ett in-satsområde i nästa forskningspolitiska proposition,precis som man gjorde med äldreforskningen för ettpar forskningspolitiska propositioner sedan. Det sattefart på forskningen. Den är nu spjutspetsforskning iSverige.Anf. 110 ()replikHerr talman! och jag är heltöverens om att det behövs stora satsningar mot kvin-novåld. Vi får avvakta slutli-ga arbete.Anf. 111 ()Herr talman! Jag vill tillstyrka utskottets förslag idess helhet och därmed yrka avslag på reservationer-na.Det finns i och för sig en reservation som jag kän-ner viss sympati för, och det är reserva-tion om våldet mot kvinnor. Det är viktiga frågor somtas upp i reservationen, men jag tycker att dessa frå-gor är ganska väl tillgodosedda ändå. Det framgickäven av redogörelse och avreplikväxlingen.Det är klart att man alltid kan alltid önska sig mer,och det är väl bra. Men man får fortsätta kampen.Man kan inte vinna allt på en gång.Det som skiljer oss åt är frågan om könsstympningosv. Jag utgår från att Kvinnovåldskommissionenäven tittar på sådana frågor. För övrigt tycker jag attdet är viktigt att informera invandrare som kommertill om alla lagar. Jag har fått reda på att detfinns en bra praxis inom svensk sjukvård för hur manskall hantera dessa svåra frågor. Jag har fullt förtro-ende för att det blir bra lösningar.Jag hajade till när jag kom in i salen och fick höraAnnika . Hon uttryckte att det är lockande attleva på socialbidrag.Jag måste säga att det var länge sedan jag hördedessa gamla fördomar. Jag har nog aldrig i mitt livmött någon som tycker att det är roligt att leva påsocialbidrag. Tvärtom undviker man det så länge detgår.Jag tror att får tänka om, eller såfår hon besöka några människor som är tvingade attleva på socialbidrag och prata med dem.Det har förekommit kritik mot förslaget tillriksnorm. Inte bara utan även RolandLarsson uppehöll sig mycket vid det. Men förslagethar också försvarats av , och detuppskattar jag.En bred majoritet i - soci-aldemokrater, vänsterpartister och folkpartister - stårbakom ett förslag till riksnorm. Det är inskrivet iförslaget, och det är nu ute på remiss.Vi vänsterpartister hade en motion i utskottet därvi bad att uttala sitt stöd för en riksnorm. Vitycker att det är en viktig fråga. Men vi har böjt ossför utskottsmajoritetens argumentering. Man menaratt förslag är ute på remissoch att man skall avvakta och se vad våra duktigakommunalpolitiker kommer fram till. Man bör taställning när deras remissbehandling är klar. Därförhar vi dragit tillbaks vår reservation.Jag såg i ett utta-lande från , eller rättare sagt frånden nyutnämnda generaldirektören på Riksskattever-ket . Hon går till hård attack mot justriksnormen. Hon säger att en riksnorm för socialbi-dragen varken blir rättvis eller rimlig. Hon informerarom att nu skall snabbutreda hurstaten skall kunna minska detaljregleringen av soci-albidrag och annat.Det tycker jag är mycket märkligt. En utredninghar arbetat och kommit fram till ett välgenomtänkt förslag som är ute på remiss. Innan manhar hunnit färdigremissbehandla förslaget kommer dethelt andra tongångar från sida.Man vill påverka remissbehandlingen.Jag tycker att det är otillbörligt och vill rikta all-varlig kritik mot detta förfaringssätt.Jag tror att vi får vara rädda om riksnormen. Detär en väldigt hård press på de svagare grupperna isamhället. Det vet vi. Det är det vi har hållit på attarbeta med ända sedan denna riksdag sammankalla-des.Den sista uppgörelsen mellan och Social-demokraterna förbättrar inte situationen. Det blir enväldigt starkt press nedåt på de svagaste grupperna.Socialbidraget är faktiskt det sista skyddsnätet.Vi vet att den sänkta a-kassan, de sänkta barnbi-dragen, sjukpenningsförsämringen och föräldraför-säkringsförsämringen minskar avståndet till socialbi-dragen. Då kommer argumenten fram. Man vill ökarespektavståndet och försämra ytterligare för demsom har det allra sämst.Momssänkningen gör inte saken bättre. Den är ettargument för att sänka basbeloppen och naturligtvisockså bidragsnormerna.Även om vi inte har reserverat oss vill jag klartmarkera att vi står bakom förslaget om riksnorm. Viär väldigt bekymrade över Finansdepartementetslobbyverksamhet i remissbehandlingen.Anf. 112 ()Herr talman! resonemang utgårfrån det resonemang som fördes av majoriteten i , nämligen att om kommunpoliti-kerna själva får bestämma om detta kommer det att blimycket sämre för de människor som bor i kommunen.Det resonemanget är befängt. Det finns ingenting ivärlden som talar för att de politiska företrädare somstår människor närmast skulle ta ett sämre ansvar fördem än vad vi som sitter här i gör.Att vi får en riksnorm är ingen som helst garantiför att den blir högre än vad socialbidragen äri de kommuner som har de lägsta socialbidra-gen. Även en riksdag, beroende på hur majoriteten ärsammansatt, kan naturligtvis besluta om en norm somligger väldigt lågt. Kommunerna kommer att rätta sigefter den norm som läggs fast i riksdagen.Det sades förut att många kommuner liggerunder . Ja visst, men de ligger mycket litetunder. Om man tittar närmare på statistiken ser manatt det finns många kommuner som ligger under nor-men, men de ligger mycket litet under. Skillnaden ärväldigt liten i förhållande till i dag.Resonemanget om att det blir sämre om kommun-politiker, landstingspolitiker och liknande lokalapolitiska företrädare får besluta om sådant som liggermänniskor nära, det ställer i varje fall inte jag upp på,. 113 ()Herr talman! sade att det är lätta-re att besegra de fattiga än att besegra fattigdomen.Tyvärr vet både och jag att det är storvariation mellan kommunerna. Vi vet också att lägetär mycket besvärligare än det var för kanske . Jag vet också att det har gått så långt attsocialbidragstagare, t.ex. i mina hemtrakter, har bildaten organisation som heter Individens rätt i samhället,. Organisationen har fått många medlemmar. Dehar blivit tvingade att aktivera sig i pressen och andramassmedier för att ta till vara sina intressen. När ettsådant fenomen dyker upp i den svenska välfärden hardet gått ganska långt. Då får man slå vakt om detskydd man har. Riksnormen kan vara ett sådantskydd.Anf. 114 ()Herr talman! Jag tycker att det är alldeles utmärktom socialbidragstagare har slagit sig samman ochbildat en organisation för att så att säga kämpa försina rättigheter. Det finns en och annan organisationutanför det här huset som består av människor somhar slagit sig samman för att protestera mot de bespa-ringar som görs i samhället. Det har inget att göramed på vilken nivå besluten fattas utan med denverklighet vi har i ekonomin. Den ekonomiska situa-tionen tvingar oss att spara på områden som vi förnågra år sedan inte skulle ha drömt om att spara på.Detta gäller alla. Det är ingenting speciellt för demsom är beroende av socialt bistånd.Jag hävdar med bestämdhet att kommunala ochandra lokala politiker har precis samma sociala ansvarsom våra kompisar här i . I varje fall upple-ver jag det så i mitt eget parti. Jag vet inte hur det ärhos . 115 ()Herr talman! Det kan också vara ett sätt för rege-ring och riksdag att smita från sitt ansvar, genom attbolla över till kommunerna. Sedan har vi ingen kon-troll längre över vad som händer. Jag menar att dettaär en så pass viktig och grundläggande fråga, somgäller människors rätt till försörjning. Här har vi,riksdag och regering, staten, ett särskilt ansvar. Detskall vi ta vara på.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutJuU20 Ändringar i kriminalvårdslagstiftningenMom. 2 (kontrollerade besök)1. utskottet2. 1 (m)Votering:237 röster för utskottet70 röster för res. 11 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 25 c, 20 fp, 20 v, 14 mp, 12kdsFör res. 1: 70 mAvstod: 1 mFrånvarande: 15 s, 9 m, 2 c, 6 fp, 2 v, 4 mp, 3 kdsMom. 6 (kontrollinsatser mot narkotika)1. utskottet2. 2 (kds)Votering:296 röster för utskottet13 röster för res. 240 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 70 m, 25 c, 20 fp, 19 v, 16mpFör res. 2: 1 m, 12 kdsFrånvarande: 15 s, 9 m, 2 c, 6 fp, 3 v, 2 mp, 3 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JuU24 Vissa straffrättsliga frågorMom. 6 (prostitution)1. utskottet2. 2 (c, mp)Votering:272 röster för utskottet37 röster för res. 21 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 73 m, 5 c, 19 fp, 20 v, 12 kdsFör res. 2: 1 s, 20 c, 16 mpAvstod: 1 fpFrånvarande: 17 s, 7 m, 2 c, 6 fp, 2 v, 2 mp, 3 kdsMom. 7 (narkotika m.m. i trafiken)1. utskottet2. 3 (fp, v, mp, kds)Votering:219 röster för utskottet68 röster för res. 323 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 72 m, 2 cFör res. 3: 1 m, 20 fp, 19 v, 16 mp, 12 kdsAvstod: 23 cFrånvarande: 16 s, 7 m, 2 c, 6 fp, 3 v, 2 mp, 3 kdsMom. 11 (utredning om lagöverträdare under )1. utskottet2. 6 (m, c, fp)Votering:196 röster för utskottet116 röster för res. 637 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 2 m, 20 v, 16 mp, 12 kdsFör res. 6: 71 m, 25 c, 20 fpFrånvarande: 15 s, 7 m, 2 c, 6 fp, 2 v, 2 mp, 3 kdsLennart och (båda m)anmälde att de avsett att rösta nej men markerats haröstat ja.Mom. 12 (medling)1. utskottet2. 7 (m, c, fp, mp)Votering:178 röster för utskottet134 röster för res. 737 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 20 v, 12 kdsFör res. 7: 73 m, 25 c, 20 fp, 16 mpFrånvarande: 15 s, 7 m, 2 c, 6 fp, 2 v, 2 mp, 3 kdsMom. 14 (avskaffande av påföljden vård inom social-tjänsten m.m.)1. utskottet2. 9 (m)Votering:239 röster för utskottet73 röster för res. 937 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 25 c, 20 fp, 20 v, 16 mp, 12kdsFör res. 9: 73 mFrånvarande: 15 s, 7 m, 2 c, 6 fp, 2 v, 2 mp, 3 kdsMom. 18 (utvidgning av nödvärnsrätten m.m.)1. utskottet2. 12 (mp)Votering:296 röster för utskottet16 röster för res. 1237 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 73 m, 25 c, 20 fp, 20 v, 12kdsFör res. 12: 16 mpFrånvarande: 15 s, 7 m, 2 c, 6 fp, 2 v, 2 mp, 3 kdsMom. 20 (preskriptionstiden för miljöbrott m.m.)1. utskottet2. 13 (v, mp, kds)Votering:263 röster för utskottet48 röster för res. 1338 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 73 m, 25 c, 20 fpFör res. 13: 20 v, 16 mp, 12 kdsFrånvarande: 16 s, 7 m, 2 c, 6 fp, 2 v, 2 mp, 3 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UU25 Ytterligare anslag på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /95Kammaren biföll utskottets hemställan.SoU18 Fosterdiagnostik, abort m.m.Mom. 9 (medicinsk-etisk ramlag)1. utskottet2. (kds)Votering:293 röster för utskottet13 röster för res.3 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 70 m, 25 c, 18 fp, 20 v, 15mpFör res. : 1 fp, 12 kdsAvstod: 2 m, 1 fpFrånvarande: 16 s, 8 m, 2 c, 6 fp, 2 v, 3 mp, 3 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SoU26 Vissa socialtjänstfrågorMom. 1 (beräkning av socialbidrag)1. utskottet2. 1 (m, c, kds)Votering:201 röster för utskottet110 röster för res. 11 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 20 fp, 20 v, 16 mpFör res. 1: 73 m, 25 c, 12 kdsAvstod: 1 sFrånvarande: 15 s, 7 m, 2 c, 6 fp, 2 v, 2 mp, 3 kdsAnn-Marie () anmälde att hon avsett attrösta ja men markerats ha avstått från att rösta.Mom. 2 (socialtjänstlagen)1. utskottet2. 2 (m)3. res. 3 (c, kds)Förberedande votering:81 röster för res. 236 röster för res. 3193 avstod39 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Votering:201 röster för utskottet73 röster för res. 237 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 19 fp, 20 v, 16 mpFör res. 2: 73 mAvstod: 25 c, 12 kdsFrånvarande: 15 s, 7 m, 2 c, 7 fp, 2 v, 2 mp, 3 kdsMom. 8 (ideella organisationer)1. utskottet2. 8 (m, c, fp, kds)Votering:186 röster för utskottet126 röster för res. 837 frånvarandePartivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 3 m, 1 c, 20 v, 16mpFör res. 8: 70 m, 24 c, 20 fp, 12 kdsFrånvarande: 15 s, 7 m, 2 c, 6 fp, 2 v, 2 mp,3 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av tredje vice talmannen medgav kam-maren att de ärenden som hann debatteras färdigtunder dagens sammanträde fick avgöras vid morgon-dagens arbetsplenum.20 § Trädgårdsnäring m.m.FöredrogsJordbruksutskottets betänkande 1994/95:JoU18Trädgårdsnäring m.m.Anf. 116 ()Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 6 till det betänkande som vi just nu be-handlar.I och med jordbrukspolitiska beslut av-reglerades och marknadsanpassades det svenska jord-bruket. Bl.a. ersattes lantbrukare som tog urspannmålsproduktion. Detta åtagande från lantbruka-rens sida är det s.k. omställningsprogrammet. Dethade en avtalsperiod , och det upphör den 30juni 1996.Tanken med omställningsprogrammet var attåkermarken skulle användas för annan produktion,exempelvis energigrödor, och därmed minska den förstaten dyrbara överproduktionen av spannmål. Densom avbröt sin omställ-ning skulle tvingas att återbetala den ersättning ve-derbörande hade fått.I och med ansökan och medlem-skap i EU ändrades förutsättningarna för det svenskajordbruket. Gränsskyddet var ej längre aktuellt förden inhemska marknadsanpassningen.Den som väljer att bryta den svenska omställ-ningen kan nu få ta del av EU:s arealbidrag. Om hanbryter omställningen 1995 får han betala tillbaka40 %, och väljer han får han betala tillbaka20 %. Det är en anpassning till den nya jordbrukspo-litiken CAP.En ytterligare anpassning av regelsystemet bordedock företas. Det berör en liten grupp lantbrukaresom tvingats sluta med sin jordbruksproduktion ochsom inte lyckats träffa uppgörelse med efterträdarenså att denne övertar omställningen. I dessa fall tvingaslantbrukaren att återbetala även den del av ersättning-en som avsåg den tid marken ej brukades.Herr talman! Vi moderater anser att det är fel ochorimligt att de som försökt och ej lyckats överlåtabrukandet och omställningen, tvingas återbetala om-ställningsersättningen för den tid spannmålsproduk-tion ej förekommit på brukningsenheten. Jag anser atttalesättet "hellre fria än fälla" bör gälla i den här ak-tuella frågan.Anf. 117 ()Herr talman! Jag skall faktiskt be att få börja medatt gratulera en hundraåring. Precis fyller träd-gårdsvärldens egen tidning - som jag tog medmig ett jubileumsnummer av - , och det firasjust . Det kan väl vara värt en gratulation, ävenom jag inte skall sjunga.Det här visar också att trädgårdsnäringen har dju-pa rötter och att den har funnits mycket länge i Sveri-ge. Den är viktig och täcker ett brett fält från hyacin-ter till purjolök och från hobbyodling till yrkesmässigproduktion. Jag vet att jordbruksministern skall delta ifirandet av hundraåringen, och jag hoppas att hon kanlugna ner den oro som finns hosmånga inom trädgårdsnäringen. Det är den oron somdelvis ligger till grund för det här betänkandet som ärlitet och tunt men som ändå behandlar viktiga frågorsom vi skall diskutera här . Liksom alltid numeranär det gäller jordbruksutskottet så handlar det ocksåom EU och EU:s jordbrukspolitik och om vilket infly-tande och vilken påverkan den har på vårt jordbruk.Jag tänkte ta upp två frågor där vi i Vänsterpartiethar reserverat oss tillsammans med i dethär betänkandet.Reservation 2 gäller slaktvikterna och lantraserna.Eftersom svenska lantraser är mindre än de köttrasersom utgör för EU:s stöd, stämmer de svenskarasernas viktkurva inte överens med EU:s. Vi kandärför inte få del av stödet för olika angivna slaktvik-ter. Det gäller både vikten i kilon och åldern i antaletmånader.Vi tycker att det är viktigt och värdefullt att mananvänder svenska lantraser i jordbruket - inte barasom museiföremål utan faktiskt som en viktig del aven svensk tradition och kultur. Det är då rimligt att vitycker att man skall försöka ändra de här reglerna iEU så att man kan få del av de stöd som finns ävenför lantraserna.Det är bra att det finns ett stöd för utrotningshota-de djurarter och lantraser, och det kommer man attkunna få del av. Om dessa raser skall upphöraatt vara utrotningshotade måste vi också få förutsätt-ningar att använda dem i ett produktivt jordbruk. Jagtycker inte att det räcker att göra som man gör i ut-skottet, att hänvisa till de stöd som finns i dag.Även reservation 3 om investeringsstöd till träd-gårdsnäringen har vi tillsammans med Miljöpartiet.Gunnar kommer att prata om behovet av stödtill äppelodlingen.