prot · GI0957 · 1995-02-08 00:00:00 — Jag villdärför fråga: Är ni beredda att medverka till att enkonsekvensanalys kan göras i samarbete för att riktigtklart få rett ut vilka konsekvenser era förslag ochbeslut har?Anf. 170 ()Fru talman! Utmaningarna på miljöområdet harväl sällan varit större än vad de är . Vi konfronte-ras med miljöproblem som har helt andra dimensionerän vad de hade för bara . Man kanegentligen säga att det är fyra viktiga frågor som stårframför oss och som måste få en lösning under denärmaste åren, eller åtminstone en god hantering.Den första är att anpassa samhället till ett krets-loppstänkande. Här lade den tidigare regeringen enväldigt god grund för arbetet genom den kretslopp-sproposition som också antogs i med enbetydande majoritet. Där lade man den första grundengenom att göra det möjligt att gå vidare med ett nytttänkande när det gäller producenternas ansvar påmiljöområdet, att ta hand om produkter, varor när detjänat ut sitt ursprungliga ändamål. Men fyrklöverre-geringen pekade också på det nödvändiga i att vidgakretsloppsarbetet till inte bara nya varugrupper utanockså till andra samhällsområden, som energi, nä-ringslivet, skogs- och jordbruket. Man kan se en delattityder hos den nuvarande regeringen där man åt-minstone fångat upp de här orden. Men man har svårtatt se den offensiva fortsättningen i att vidga tänkan-det när det gäller kretsloppsarbetet och att i det vid-gandet naturligtvis ta in nya varugrupper med litet nyadimensioner. Om man t.ex. skall ta in varugruppersom textilier och byggnadsmaterial i ett kretslopp-stänkande, då finns det andra dimensioner än de rentnaturresursmässiga, de rent miljömässiga. Man kan senärmast etiska aspekter i arbetet, att värdera arbetet;produkter som har skapats skall användas på ett riktigtsätt och inte slösas bort på ett sätt där vi slösar bådepå naturresurser och på miljön.Fru talman! Kretsloppsanpassningen måste gå vi-dare genom en vidgning till helt andra sektorer i sam-hället än den som vi har har börjat med.Självklart är energiförsörjningen då, för att komma tillden andra viktiga uppgiften, en alldeles vital del. Härär utmaningen att klara kärnkraftsavvecklingens in-ledning, som jag förutsätter blir 1997 med avveckling2010, som vi klarar av åtagandena från ,nämligen att hålla nere vårt bidrag till klimatföränd-ringarna. finns det också där tecken hos flerapartier på att målet 2010 är i gungning. Det finnstecken som tyder på att man inte tar möjligheterna effektivare energianvändning, biobränslena, i ensvensk energiförsörjning, som naturligtvis då fårsvårare att klara målen. blir avgö-rande för om energiförsörjningen kommer att ges enriktig inriktning. Från är målsättningenalldeles klar: Klimatförändringarna skall hållas ischack, kärnkraften skall vara avvecklad till 2010.Fru talman! I detta ligger också för det tredje nöd-vändigheten att tänka nytt, tänka före, eller, om manså vill, planera för miljöarbetet. Planeringensom en del i miljöarbetet är det nödvändigt - det ärjag medveten om - att föra in i ett offensivt miljöarbe-te. Här sviktar det också. Vi kan se fortfarande hurtrafikleder planeras, utnyttjande av grönområdenplaneras, som går stick i stäv med ett riktig miljötän-kande.För det fjärde: uppdraget från , arbetet med enlokal agenda 21 har så uppenbart gått i stå. Det finnsinte någon kraft i regeringen som håller sammandet nödvändiga nationella arbetet på det området.Tidigare hade Miljövårdsberedningen i regerings-kansliet det uppdraget. Så är det icke . Det har fallitundan, det har splittrats, det finns inte med. För att viinte skall skämmas nationellt krävs en väsentlig upp-ryckning från regeringen, att vara en punkt till vilkenkommunerna kan vända sig, där de kan få råd ochstöd i det offensiva arbete som bedrivs ute i kommu-nerna. Det måste bemötas genom ett aktivt arbeteockså hos regeringen, ett arbete som saknas.Dessa är de fyra - det finns många fler - viktigauppgifterna, i ett läge där vi tyvärr har en nedskärningpå miljöområdet föreslagen av regeringen, inte barapå det ekonomiska planet utan också, som kanske ärvärre, på det idémässiga planet. Vi ser inte nå-gon framåtsyftning i miljöarbetet. Vi ser inte någotsammanhållet miljöarbete. Vi ser ju hur miljöminis-tern kan vara ute och tala om saker och ting. Men jagtror att har kommit då vi i denna kammaremer måste se på vad regeringen uträttar och mindre påvad miljöministern talar om. Om inte regeringen tarinitiativet är det för den här att med-verka till att sätta fart igen i miljöarbete.Anf. 171 ()Fru talman! Det svenska jordbruket står inför storaförändringar och inte minst utmaningar. Det är enhistorisk epok som har inletts. medlemskap iEU skulle bli och kommer förhoppningsvis också attvara en start på ett jordbruk i konkurrens på lika vill-kor. Det har funnits en stor välvilja och entusiasm hosde svenska jordbruksföretagarna, och den måste vi tavara på.Tyvärr sänkte regeringen ambitionsnivån kraftigtoch urholkade avtalet efter folkomröstningen. Det varen kraftigt sänkt ambitionsnivå vad avser miljö, LFAoch strukturstöd som också leder till att regeringentackar nej till EU-stöd i miljardklassen och därmedmedvetet höjer nettobidrag till EU.Nedmonterade miljö- och regionalpolitiska ambi-tioner är förödande för jordbruket, särskilt i de områ-den som har en minskande produktion ochvikande sysselsättning. Jag ser det i de områden jagkommer från, Falbygden ner mot Boråstrakten, ävenmot och mot . Det finns en bety-dande oro bland jordbruksföretagarna.En svensk budgetutgift måste alltid ställas mot densamhällsekonomiska effekten av att svenska medeltillsammans med EU-medel påverkar sysselsättning-en, investeringarna, miljöpolitiken, konsumtionen ochskatteinbetalningarna. Därför tycker jag att det är enoklok åtgärd att inte ta till vara möjligheterna attutnyttja de medel som EU ändå ger mot det perspek-tivet att man måste se vad det får för effekter.Den låga ambitionsnivå som man har visat beträf-fande ersättning till mindre gynnade områden i södraSverige ökar risken, som jag var inne på tidigare, förnedläggningar av produktionen vid en rad företag.Samtidigt representerar de här små företagen, somfinns i LFA-stödområden, också odlingslandskapet,som har stora betydande samhällsvärden ur bådekultur- och naturvårdsintresse. Att ur det här perspek-tivet inte utnyttja EU-medlen som man villbelasta jordbruket med ökade skatter för att finansieraEU-avgiften är stötande. Det innebär att den gryendeoptimism, de samtal och den dialog som man harstartat hos näringen har kullkastats. Vi har sett det påolika sätt, bl.a. genom att bondetåg rullar i Sverige1995. bönder får inte chansen att mäta sigmed andra länder på lika villkor inom livsmedelssek-torn.Fru talman! Jag är ändå övertygad om att svensktjordbruk med rätt politik har goda möjligheter atthävda sig väl i konkurrens inom EU. Genom att ta tillvara de möjligheter ger jordbruket ochlivsmedelssektorn kan vi politiker bidra till att flerarbetstillfällen skapas över hela landet. satsarregeringen 5 miljarder på sysselsättningsåtgärder somingen vill ha. Jag skall inte anvisa pengar åt regering-en, men nog borde jordbruksministern visa ett visstintresse för de här pengarna.Vi har en stor möjlighet att påverka jordbruketsmiljöpåverkan ytterligare genom att använda EU:smiljöstöd. Genom ett levande lantbruk bevaras detöppna landskapet, ängsmarken som vi alla älskar.Fru talman! Det är utomordentligt viktigt att satsapå de konkurrensmöjligheter som det svenska lant-bruket har. Utformningen av den framtida jordbruks-politiken och jordbrukets konkurrensförmåga är avstor vikt för livsmedelsarbetarna, för åkarna, förbyggnadsarbetarna, för reparatörerna, för rådgivarnaoch för bönder, för konsumenter, ja, för alla som ärberoende av näringen. Utformningen av den framtidajordbruks- och livsmedelspolitiken är avgörande.Jordbruksministern! Vad händer med LFA-stöden,miljöstöden, interventionsorterna och arealstöden? Vikanske kan få ett svar . Vad händer med förslagetom de ökade skatterna på arbetande kapital i jord-bruksföretagen, som har aviserats?Den framtida jordbrukspolitiken måste formas idialog, inte i konfrontation. Är det jordbruksminis-terns avsikt att föra en dialog i de här frågorna? Hurskall jordbruksministern hitta forum för att påverkaEU:s jordbrukspolitik i rätt riktning? Det är ytterstangeläget att ministern förankrar sina ståndpunkter iEU-nämnden inför mötet med ministerrådet, men detär lika viktigt att och jordbruksutskottet kanpåverka utformningen av jordbrukspolitiken.Mot den bakgrunden har vi i sagt attom jordbruksfrågorna får för stor omfattning i tycker vi att det vore intressantatt diskutera frågan om att inrätta en särskild parla-mentarisk kommitté som ansvarar för jordbruksfrå-gorna. Då skulle kammaren och få möjlig-heter att påverka den framtida jordbrukspolitiken påett bättre sätt.Fru talman! En tredjedel av den svenska livsme-delsproduktionen sker i . Ett flertal hu-vudkontor för livsmedelsföretag är placerade i Skara-borg. av de sysselsatta är beroende av livsme-delsproduktionen. Livsmedelsindustrin dominerarindustrisysselsättningen i . Genom att skapadialog mellan näringsliv, regionala myndigheter,utbildning och forskning kan bli ett cent-rum för , en internationell arena för utvecklingoch utformning av den framtida jordbrukspolitiken.Ta den chansen, fru minister!Anf. 172 ()Fru talman! Jordbruk, dvs. hur vi brukar jorden, ärsjälva grunden för vår existens. Det är brukandet avjorden som ger oss mat och kläder, som ger oss råva-ror till bostäder och bränsle. Vi kan inte äta pengar.Vi kan visserligen använda dem till att köpa mat, menden kommer någonstans ifrån innan den kommer tillaffären. Den kommer mycket ofta från jordbruket ochbrukandet av jorden.Egentligen finns det bara en produktion i ordetsegentliga mening. Det är fotosyntesen som drivs avenergin från solen. Det är den produktionen som utgörförutsättningen för allt mänskligt liv på jorden. Detbetyder också att jordbruket, rätt brukat, är en viktigförnybar resurs. Vi skall ha en produktion som inteutarmar de långsiktiga förutsättningarna för vår exis-tens.I ett globalt perspektiv är läget ganska bekymmer-samt. Enligt har en sjundedelav all matjord försvunnit under de senaste 20 åren.Det motsvarar all odlad mark i för att ta ettexempel. har betes- och gräsmarkermotsvarande all odlad mark i blivit öken. Merän 100 djur och växtarter utrotas från jorden.Till allt detta skall dessutom läggas den orättfärdi-ga fördelningen av världshandeln. De rika ländernadumpar sin överskottsproduktion på världsmarknadenoch förhindrar på så sätt att en rättfärdig livsme-delsproduktion kan växa fram i tredje världen. EU,som nu är en del av, driver en jordbrukspoli-tik som bidrar till att upprätthålla det systemet.Det finns självklart inga enkla vägar för att kom-ma ur den här situationen. Men vi måste ha dessafakta med oss när vi diskuterar hur vi skall utveckladet svenska jordbruket.För är målet ett livskraftigt jord-bruk i hela landet, med produktion av livsmedel,energi och andra råvaror på ett långsiktigt uthålligtsätt. Svenska folkets behov av billiga livsmedel avhög kvalitet och ett öppet och varierat landskap meden rik biologisk mångfald skall utgöra grunden förlivsmedelspolitiken. Jordbruket skall också utgörabasen för att upprätthålla de kollektiva nyttighetersom det svenska folket är berett att betala för.Vi har många duktiga jordbrukare i . Denenskilde jordbrukaren och det enskilda jordbruksföre-taget har en nyckelroll i att vända utvecklingen motett kretsloppssamhälle. Vi har också en växande med-vetenhet hos konsumenterna om att vi skall väljasvenska livsmedel. Efterfrågan på ekologiskt odladeprodukter är större än tillgången . Här liggerenligt min mening en stor framtidsmöjlighet försvensk livsmedelsproduktion. Vi skall fortsätta attutveckla metoder som ger konsumenterna mer maktgenom krav på ursprungsmärkning, genom krav påinnehållsdeklarationer och genom att hävda vår rättatt själva avgöra vilka tillsatser vi skall tillåta.Inom ramen för medlemskapet i EU är det Sveri-ges uppgift att påverka EU:s jordbrukspolitik mot ettjordbruk som är mindre bidragsberoende och som kanbidra till en långsiktigt hållbar livsmedelsproduktion.Fru talman! gjorde vi i uppmed regeringen om några saker. Det gällde bl.a. ettgenerellt arealstöd för vall och bete som skulle rym-mas inom ramen för miljöprogrammet. Vi ville ocksåatt regeringen skulle återkomma med ett nytt ochbättre genomarbetat förslag när det gäller resurshus-hållande åtgärder i det konventionella jordbruket ochvi var överens om en parlamentarisk grupp som skulleutvärdera miljöstöden.Nu är budgeten presenterad och vi kan konstateraatt regeringen i sitt budgetförslag har lagt en i vårttycke mycket snäv ram för miljöprogrammet. Tilllandskapsvårdande åtgärder, dit vallstödet skall räk-nas, finns i princip de medel som har överförts frånMiljödepartementet. Landskapsvårdande åtgärder,250 miljoner, och NOLA-stöd, 39 miljoner, som i ochmed att de kommer in under det här programmet kanfördubblas. En fråga som jag skulle vilja ställa tilljordbruksministern är: Vilka nivåer har regeringentänkt sig på arealstödet för vall och bete, som vi be-slutade om i ?Det andra jag skulle vilja fråga om är beslutet omresurshushållande åtgärder i det konventionella jord-bruket. Jag kan ha en viss förståelse för att man intehar hunnit formulera ett nytt och genomarbetat förslaginnan budgeten lades fram. Men såvitt jag kan förståfinns det heller inga medel avsatta under det kom-mande budgetåret, som är 18 månader. Om det intefinns några pengar avsatta blir det problematiskt. Detfinns en hel del som man kan göra . Det jag skulle vilja veta är hur mantänker sig att hantera det här riksdagsbeslutet.Den tredje frågan handlar om den parlamentariskagruppen som vi är överens om skall studera konsek-venserna av miljöstöden. När kommer den att kommai gång? Det behöver också ske ganska snart.Jag vill också säga några ord om det ekologiskajordbruket. Det finns en bred enighet om att det skallöka sin andel till . Just den ökadeefterfrågan på ekologiskt odlade produkter visar attdetta är viktigt och att det är rätt väg att gå.Därför måste vi också vara beredda att se överanslagstilldelningen om det visar sig att de första 200miljonerna som finns i budgeten inte räcker till. Detkommer de knappast att göra under de kommandeåren efter år 1996.Fru talman! lyser det röda lampor i talarstolen.Jag skall därför avsluta mitt anförande med att be omsvar på frågorna.Anf. 173 () replikFru talman! talar vitt och brettom hur positivt inställd hon är till att vi i harchans att få konsumera svenskproducerade livsmedeläven . Det är ju positivt att höra. Men i denpraktiska politiken stöder ni Socialdemokraterna.Med den inriktning man haft efter EU-inträdetverkar det som att Socialdemokraterna fortfarandebiter sig fast vid 1990-års jordbrukspolitiska beslutoch nästan ser det som överordnat det som gäller iden nya jordbrukspolitiken som vi nu lyder underinom EU. Jag vill fråga om honhar samma uppfattning som Socialdemokraterna i denfrågan.Maggi talar också om de globala pro-blem som finns. Riskerna är uppenbarligen stora attom man följer den socialdemokratiska politikenkommer man att dra ner produktionen i Sverige.Jag vill gärna ha ett besked. Tänker Vänsterpartietmedverka till att man medvetet sänker produktionen iSverige och på det sättet äventyrar möjligheterna förSverige att utnyttja de chanser som finns på EU-marknaden att bredda basen för svensk produktion?Att utnyttja exportmöjligheten till den nya storamarknaden förbilligar även livsmedlen för svenskakonsumenter. Jag vill gärna ha ett besked om detta.Anf. 174 () re-plikFru talman! Vi har väckt motioner i un-der den allmänna motionstiden där vi klart redovisarvåra alternativ till regeringens förslag på många om-råden, inklusive jordbrukets område.Vi har också klart redovisat att vi är beredda attutnyttja EU-stöden för jordbruket så långt vi i enhelhetsbedömning har möjlighet att göra det just nu.Ingvar parti har ju varit med att bidra till deekonomiska problem som vi har i medett stort budgetunderskott.Jag tycker att man måste sätta in saker och ting isitt sammanhang innan man gör de bedömningar somIngvar nu har gjort. Min förhoppning är attvi när vi skall behandlajordbruksfrågorna i utskottet skall komma fram tillbra och breda lösningar till hur vi skall utveckla jord-bruket i framtiden.Anf. 175 () replikFru talman! har förhoppningarpå behandlingen i jordbruksutskottet. På den punktendelar jag hennes uppfattning. Det har vi på den bor-gerliga sidan också. Vi ser det som nödvändigt och viskall ta tillvara de chanser som jordbruksnäringen ochlivsmedelsindustrin har genom EU-medlemskapet.Maggi svarade inte på frågan om denglobala situationen och om vill med-verka till att dra ned produktionen. Jag jag tolka detsom att och är be-redda att låta svenska producenter utnyttja de chansersom nu öppnat sig genom EU-medlemskapet?Kan jag också tolka så, att hontänker ställa krav när det gäller den miljösatsning somMaggi faktiskt fick löfte om vid förrautskottsbehandlingen? De kraven hoppas jag stårkrav. Då har vi en chans att tillsammans gå en bitframåt på den vägen och därigenom ytterligare utnytt-ja en del av återflödet från EU.Jag hoppas att står fast vid det.Vi är beredda att jobba vidare för att utnyttja de me-del som har förhandlat sig till genom EU-avtalet.Anf. 176 () re-plikFru talman! Som jag sade i mitt anförande är deten bekymmersam situation om man ser till den globa-la livsmedelsproduktionen, bl.a. med den dumpningsom sker på världsmarknaden. Vi har ett överskott avspannmål i . Det kan man inte neka till ellerblunda inför.Det finns också stora problem med EU:s jord-brukspolitik som inte kan göra så väldigtmycket åt, åtminstone inte under den allra närmastetiden. Det är en öppning som vi måste se över.När det gäller vilka krav kommeratt ställa vill jag uppmana att läsa vårmotion. Jag tror att det är bättre att vi tar den diskus-sionen ordentligt i utskottet än att jag står och läserupp vad vi har sagt i motionen.I mitt anförande har jag också ställt ett antal frågortill jordbruksministern om de överenskommelser somvi har träffat som jag hoppas att vi nu skall fåsvar på.Anf. 177 () replikFru talman! Det är en mycket bra utgångspunktsom tar med att ge en beskrivningav den globala livsmedelssituationen.Hon kunde ha ökat på med iakttagelsen att vi tidi-gare har haft en situation där produktionen egentligenhar räckt men där fördelningen av nyttigheter överjorden har varit sådan att de inte har kommit alla tilldel. Vi nalkas den situation där jordens bärkraft närdet gäller produktion av livsmedel inte räcker ens medden mest förträffliga fördelning för att nå alla.Jag tycker att det är värt att notera den utgång-punkt som tar. Jag menar att den äralldeles riktig. Jag förstår också över innehållet i budgetpropositionen idessa delar med tanke på de löften som jag föreställermig tidigare ställdes ut i den uppgörelse som MaggiMikaelsson nämnde.Nu saknar jag litet av den konkrektion som mankanske kunde begära också av påsamma sätt som nu begär av jord-bruksministern. Det finns uppgifter i Vänsterpartietsmotioner i dessa frågor - och särskilt i en motion -som bäddar för en diskussion som jag hoppas kanleda till utskottets beslut och förslag till kammarenkommer att återspegla en bättre situation för miljön,jordbrukarna, jordbruket och än vad rege-ringens förslag gör. Svårt vore det på annat sätt.Anf. 178 () re-plikFru talman! Jag trodde att skulleavsluta med en fråga. För att inte förlänga debattenkan jag säga att vi är ganska överens.Anf. 179 ()Fru talman! När man läser det socialdemokratiskabudgetförslaget och den skrivelse som kommit ochsom heter Miljön, vårt gemensamma ansvar, får mannästan en känsla av att Socialdemokraterna tror attmiljöproblemen är lösta. Men så är det inte alls.Det är inte det politiska talet och de vackra ordenpå papper som löser miljöproblem, utan det är kon-kreta beslut i verkligheten. Om vi tittar på de mil-jöproblem som vi har hanterat kanvi bara konstatera att det ser värre ut än vad det hargjort någonsin förut. Dessutom har det tillkommit nyaproblem.Tittar vi på försurningen kan vi se att den ökar. Viklarar inte kravet att utsläpp av kväve till luften skulleminska år 1980-1995. Vi klarar inte måletatt kväveutsläppen till vatten skulle halveras.Övergödningen fortsätter att öka. kommerfaktiskt av det kväve som faller ned i Östersjönfrån luften. Det är alltså trafiken det handlar om.Vi kan se i skogen att antalet blödande granarökar. Vi kan se att barrförlusterna är stora. Skogen ärfortfarande stressad, och skälet är försurning ochövergödning.Även älgsjukan skulle man kunna diskutera i dethär sammanhanget. Där sker en forskning. Exaktvad orsaken är vet vi inte. Men naturligtvis utsättsäven viltet för stress när vi vet att biotopen är sjuk. Ihavet har vi M 74. Det är en sjukdom som har gått pålaxyngel men som börjar synas också på torsk.Vi har fått en ny typ av ämnen som heter vinylfe-noler. De är inte toxiska, dvs. giftiga, men de påmin-ner om kroppens egna substanser, nämligen hormo-ner. När de kommer in i det levande sätter de igångprocesser som vi faktiskt inte vet vad de leder till.Dessa substanser, den här typen av nya miljögifter ärfruktansvärt oroande, och det krävs rejäla resurserhär.När det gäller människor kan vi se att antalet al-lergier ökar. är av alla barn som börjar iförsta klass allergiska. När jag jobbade i skolan förnågra år sedan sade man . Det här är en siffrasom skenar. blir vuxna människor allergiska.För bara några år sedan ansågs inte det möjligt. I dagvet vi alltså att det är synnerligen möjligt. Vi måstekomma till rätta med det här. Det är ett exempel på attmiljöförstöringen inte alls har avstannat, utan fortgår.När det gäller allergierna kan vi se att antalet lös-ningsmedel som vi använder måste minska. Miljöpar-tiet tar i sin budgetmotion upp metylenklorid, triklore-tylen och perkloretylen. Det finns ett förbud motanvändning av dem från , men nufår vi höra att man funderar på att ge läkemedelsföre-tagen en generell dispens från detta till. Det är nämli-gen de som använder mycket att detta.Vi anser att detta är absolut fel. Vi vill snarare gååt andra hållet och införa en miljöavgift på 150 kro-nor per kg för att tala om att vi menar allvar med attvi måste sanera på kemikalieområdet. Verkligheten ärden att våra celler utsätts för en större kemisk krigfö-ring än någonsin i livets historia. Det skriver vi ivår budgetmotion.Vi är mycket glada över den uppgörelse med so-cialdemokraterna som träffades . Den göratt vi äntligen kommer i gång med allergisaneringenav daghem och skolor. Detta är något som kommunerjobbar med. Framför allt efter förra året, när vi hadeen blöt vår och en smällhet sommar, ökade mögelpro-duktionen enormt i de skolor som har platta tak. Manbör nämligen inte bygga platta tak i länder med snö.Antalet barn som är allergiska är så stort attmögelallergier ökar dramatiskt. Har man blivit över-känslig mot något är risken mycket stor att allergiernafortsätter. Detta är ett sätt att börja betala av den mil-jöskuld vi har.Mot den här bakgrunden vore det naturligt att vikunde se en rejäl satsning på miljön i regeringensbudgetproposition, med det är tyvärr tvärtom. Manskär på nästan alla punkter. Vi i vill intevara med om det. Vi vill återlägga pengar till kalk-ning, och framför allt vill vi avsätta pengar för attbörja betala av miljöskulden.Regeringen skriver att det finns ungefär2 000 områden som behöver miljösaneras. Dessaområden ligger ute i naturen på olika ställen. Manräknar med att detta skulle kunna kosta 20 miljarder.Man anslår inte en krona till det. villanslå 50 miljoner under den här budgetperioden.Under den förra perioden när socialdemokraterna satti regeringen anslog man faktiskt 150 miljoner ochtänkte sig att det skulle räcka till fem projekt. Deträckte till två.