prot · GI0952 · 1995-01-17 00:00:00 — Jag upprepar att jag inte ger klarteck-en i förväg, utan jag fattar beslut vid tillståndsgivning.Jag anser att man inte skall ge klartecken i förväg.När det gäller har det givits tillstånd undermin tid, men inte i de övriga fall som beskriver. Jag tar ställning till sådana frågor närbeslutssituationen uppkommer. Det skall inte vara såatt industrin i förväg ges en, kanske falsk, känsla avatt man nog kan få ett tillstånd. Frågorna skall bedö-mas när de är aktuella.Jag har därför också varit kritisk till den upplägg-ning som innebär att man ger s.k. positiva förhandsbe-sked, alltså något slags klartecken. Det är den aktuellasituationen som det gäller.Detta är, precis som är inne på,en signal till industrin att inte oförsiktigt marknadsfö-ra sig och tro att den skall få tillstånd. Beslut om till-stånd för vapenexport är en dispens från ett förbud.Det råder ett förbudstillstånd, och man kan söka dis-pens för tillstånd. Man skall inte ta för givet att mankan få tillstånd.Det är därför också en signal till industrin när jagsäger att jag avser att bedöma och i enmer restriktiv anda . Jag säger också att deproblem som nu tar upp är reella,och detta bör ses som en positiv signal också urYvonne Ruwaidas synpunkt.Anf. 80 ()Fru talman! Enligt de uppgifter som jag har mark-nadsför sig nästan hela den svenska vapenindustrinmycket kraftigt . Om det vore så att den hadeuppfattat signaler att vapenexporten skall bedömas ien mycket restriktiv anda, undrar jag varför den fort-sätter att marknadsföra sig. Det kostar ändå väldigtmycket pengar.Vad jag gärna vill ha svar på när jag frågar omMats har givit klartecken är om han hargodkänt vapenexport eller krigsmaterielexport till allaeller något av de tre länderna och i så fall till vilket.Vi talar här bl.a. om , och jag skulle gärna viljaha ett klargörande.När det gäller anser jag att det är litetsynd att vi i förmodligen kommer att bidra tillökning av militärutgifterna i detta mycket fattiga land,som har behov av att använda sina resurser på annatsätt. och haruppmanat att sänka sina militärutgifter.Kommer även att agera i den andan?Också den frågan vill jag gärna ha ett svar på.Anf. 81 Statsrådet ()Fru talman! Jag har talat om på vilka punkter somvi har beviljat tillstånd, och jag har här angivit hur vikommer att behandla de framtida ansökningarna omtillstånd. Det innebär inte något direkt avbrytande närdet gäller vare sig eller men en re-striktivitet, och det är en ökad signal till industrin. Jaghar också sagt att jag inte anser att krigsmateriel förstrid är förenlig med riktlinjerna när det gäller Sydko-rea. I övrigt får dessa frågor förstås prövas när dekommer upp, i det läge som då råder.Man skall inte från industrins sida kunna känna har en given möjlighet att få tillstånd enbartdärför att man har börjat marknadsföra sig. Fråganvarför man marknadsför sig får väl till industrin. Jag har mycket tidigt under detrelativt lilla antal månader som regeringen har verkattalat om, som jag tycker ganska tydligt, i denna kam-mare att jag avser att föra en mera restriktiv politik pådet här området än vad som har förekommit tidigare.Jag tycker att det borde vara en signal som industrinskall kunna uppfatta.Anf. 82 ()Fru talman! När det gäller en mer restriktiv politikkan vi alla vår historia och vet litet grand hur MatsHellström har agerat tidigare. Jag vet inte vilka signa-ler som detta ger till vapenindustrin. Det är därförsom jag så gärna skulle vilja möta ett tydligare språk.Jag tror att allmänheten gärna vill höra ett tydligarespråk.Man skulle kunna säga att det förekommeromfattande kränkningar av mänskliga rättigheter iSydkorea och att detta är i strid med den svenskariksdagens riktlinjer för export av krigsmateriel. Där-för behöver man inte ens bry sig om att marknadsförasig eller lämna in ansökningar - nu är det stopp. Detvore ett tydligt språk, som både vapenindustrin ochallmänheten förstår bättre.Många unga människor ifrågasätter faktiskt vårvapenexport när de väl får höra talas om den. Närman ute i skolorna berättar hur det går till blir deväldigt upprörda. Jag hoppas verkligen att , naturligtvis tillsammans med också andra poli-tiker, skulle kunna försöka använda ett enklare ochtydligare språk, helt enkelt ett klarspråk.Anf. 83 Statsrådet ()Fru talman! Jag använder gärna klarspråk så långtdet är möjligt. Enskilda beslut är som bekant inteoffentliga, utan regeringen sammanställer varje åruppgifter om vilka länder som berörs, omfattningenav de tillstånd som ges och inriktningen. Detta möj-liggör en ordentlig och öppen debatt, i klarspråk.Varje enskilt beslut är däremot inte offentligt. På denpunkten kan klarspråket komma först när den sam-manfattande sammanställningen görs varje år.Jag menar vidare att blandarihop begreppen när hon beskriver på det sättsom hon gör. Vi får också komma ihåg att det landetnu faktiskt är en parlamentarisk demokrati. Det ärviktigt att inte beskriva länder enbart som de såg utför . Jag talar nu inte bara från vapenex-portsynpunkt.Problemet med bristen på mänskligarättigheter finns förvisso kvar i . Men denbeskrivning har givit anser jag varadirekt fel. Landet har gått till fullt demokratiska val,och det är positivt. Efter dessa val har demokratinstabiliserats. Detta är också något man skall tänka pånär man skall tala klarspråk i samband med en be-skrivning av ett land och dess befolkning.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1994/95:223 om värderingenav kvinnligt dominerade yrkenAnf. 84 Statsrådet ()Fru talman! har frågat migvad jag avser att göra för att driva på kommuner ochlandsting i arbetet med att uppvärdera kvinnligt domi-nerade yrken.Att få bort lönediskriminering av kvinnor är en avde allra viktigaste jämställdhetsfrågorna framöver.Detta understryks av regeringen i årets budgetpropo-sition, som också redovisar pågående och planeradeinsatser på området.Det nu aktuella arbetet bygger vidare på kunska-per och erfarenheter som byggts upp under 90-talet.Det omfattar en lagstiftning som successivt skärptsunder senare år, ett aktivt tillsyns- och informations-arbete från JämO:s sida, forskning och utvecklingsar-bete för att öka kunskaperna om lönebildning, arbets-värdering och löneskillnader ur ett könsperspektivsamt inte minst en förbättrad lönestatistik.Inom kort kommer dessutom Grupptalanutred-ningen att lämna förslag om förutsättningarna för attinföra s.k. grupptalan bl.a. inom jämställdhetsområ-det. Utan att föregripa utredningens resultat vill jagändå påstå att det behövs ett förbättrat processuellträttsskydd för enskilda kvinnor som vill föra en lö-nediskrimineringsprocess utan att själva behöva stå iförgrunden. Jag ser därför med spänning fram emotutredningens förslag och kommer att medverka till attdet remissbehandlas möjligt.De redovisade insatserna syftar till att driva på ar-betet för att utjämna löneskillnader mellan kvinnoroch män. Det handlar både om lönediskriminering idet enskilda fallet och om frågan hur kvinnodomine-rade yrken värderas i förhållande till mansdominera-de. Jag är inte främmande för att fler initiativ kanbehövas.Jag vill dock understryka att huvudansvaret i dessafrågor vilar på arbetsmarknadens parter. Den kommu-nala avtalsrörelsen fick en kvinnoprofil ge-nom att de centrala avtalen bl.a. innehöll en passusom att de kvinnodominerade yrkesgrupperna särskiltskulle beaktas inom respektive arbetstagarorganisa-tions förhandlingsutrymme i de lokala förhandlingar-na. De centrala arbetsgivarorganisationerna kommeratt presentera en analys av löneutfallet för år 1994längre fram i vår och då ge en bild av hur satsningarnaslagit igenom i lönestatistiken.I det fortsatta arbetet förutsätter jag att de avtals-slutande parterna kommer att prioritera frågan såvälcentralt som lokalt. Jag har därför inlett överläggning-ar med parterna för att höra deras uppfattning om vadsom kan göras - i första hand i den kommande lö-nerörelsen men också på - för att kommatill rätta med osakliga löneskillnader. och har jag träffati dag på förmiddagen.I samband med dessa överläggningar tar jag ocksåupp en annan viktig fråga som berör kvinnors löner,nämligen att det ofrivilliga deltidsarbetet ökar. Som vihörde av arbetsmarknadsministerns svar på IngerSegelströms fråga om kvinnor och deltidsarbetekommer överläggningar om detta även att tas upp avregeringen i annat sammanhang.Jag kan försäkra att regering-en mycket noga följer utvecklingen när det gällersåväl kvinnors löner som det ökande ofrivilliga del-tidsarbetet.Anf. 85 ()Fru talman! Jag vill tacka jämställdhetsministerMona för svaret på min fråga.Jag är en av dem som tror att har ettdjupt engagemang i jämställdhetsfrågorna och ärbesjälad av en vilja att föra jämställdhetsarbetetframåt som jämställdhetsminister underdenna mandatperiod.Jag är ändå inte säker på att vi pratar om sammasak, i alla fall inte koncentrerat. tar uppen mängd andra saker också, som i och för sig ärviktiga. I en bred jämställdhetspolitisk debatt går detatt ta upp en mängd saker. Men det jag särskilt villfokusera på är problemen med lönesättning och vär-dering av arbete inom kvinnodominerade yrken. Detfinns stora grupper av kvinnor och det finns smågrupper av män inom dessa yrken. Där skulle jag viljase litet mera geist.Anf. 86 Statsrådet ()Fru talman! Jag får tacka för komplimangerna. Jagbrukar snarare få kritik för att ha för mycket geist.Men, okej, vi skall försöka.Det är fråga om både osakliga löneskillnader i detenskilda fallet och de större problem som Rose-MarieFrebran tar upp om arbetsvärdering. De frågor jagnämnde i mitt svar handlar också om hur löneskillna-derna prioriteras i avtalsrörelsen och om hur arbetsti-derna och fällorna med deltider drabbar kvinnor.Självfallet gäller det även den djupare frågan omvarför vissa yrken värderas så mycket lägre än andra- så påfallande ofta när det handlar om män respekti-ve kvinnor.Ett ofta använt exempel är varför barnskötarensarbete värderas lägre än apskötarens arbete. Det finnsmånga sådana exempel. Därför har jag noterat medstor tillfredsställelse hur både JämO och Arbetsmiljö-fonden har använt de resurser som den förra regering-en satte till för att försöka ta fram arbetsvärderingsin-strument som kan användas av kommuner och lands-ting.Här hoppas jag oerhört mycket på de exempel viser. Debatten skakas om, och helt nya frågeställningarkommer fram. Det ankommer inte bara på oss politi-ker utan också inte minst på parterna att visa betydligtmer geist än tidigare.Anf. 87 ()Fru talman! Det är just detta jag efterlyser. Okej,nu säger jämställdhetsminister att detta ankommerinte bara på politikerna. Men i svaret sade hon atthuvudansvaret vilar på arbetsmarknadens parter. Jagser det som att man delar på ansvaret. Men i fråga omvärdering är vårt ansvar som politiker naturligtvisstort för att driva på en utveckling i vårt land.Kvinnor och några få män i dessa kvalificeradeyrken, med en ofta ganska lång utbildning, ligger lägre än en gymnasieutbildadingenjör. Det är fråga om värdering. Visst måste vi gåföre. Det är därför jag frågar vad regeringens ansvarär för att driva på.Anf. 88 Statsrådet ()Fru talman! I fråga om lönebildning - vilket av-sågs i svaret - har parterna huvudansvaret, vilketmåste så förbli. Däremot i fråga om att driva framutvecklingen i värderingsfrågorna ligger definitivtansvaret på oss politiker.Jag har redan noterat tidigare att detta är en frågadär vi kvinnliga politiker över partigränserna haroerhört lika uppfattning. Vi kan driva frågorna intebara gentemot kommuner och landsting utan gentemotandra hierarkier, där man vågar ta itu med fråganvarför vi värderar yrken på så olika sätt.Jag har försökt, och kommer att fortsätta att försö-ka, använda t.ex. JämO och de resurser som Ar-betsmiljöfonden har fått för att tillsammans med en-skilda arbetsgivare ta fram arbetsvärderingssystem förden enskilda arbetsplatsen. Denna fråga måste följasnoga. De som jobbar med dessa frågor har noterat attförsöken ofta avbryts just när man kommer fram tillhur lönesättningen påverkas. Det visar också vilkendynamik och även fara det ligger i resonemangen.Jag ser fram emot att tillsammans med och andra kvinnor i drivafrågan även i framtiden.Anf. 89 ()Fru talman! Jag hoppas också att det är ett arbetesom verkligen kan drivas framåt med en rejält störreframgång än tidigare och att det inte blir något stoppvid en viss punkt. Vi är nog många som känner storotålighet i dessa saker. Osakliga löneskillnader somlagstiftningen tar hand om kan drivas till domstol.Men vad kan man göra med en hel grupp bibliotekari-er? Skall man gå till domstol och ställa dem mot enannan grupp? Nej, det är inte så enkelt. Ändå finns detett skriande behov av att saker skall hända ganskasnabbt innan vi förlorar alltför mycket tid. Det finnsen mängd andra politiska frågor där det finns problemdärför att kvinnor tjänar mindre än män. Det är nusom vi måste angripa problemet, snarare än att i ef-terhand försöka rätta till.Anf. 90 Statsrådet ()Fru talman! Jag instämmer i det som föregåendetalare exakt nu uttryckte. Men jag vill också tilläggaatt vi bör observera att den s.k. grupptalanutredningensom mycket snart kommer på förslag handlar om t.ex.det som just nu var uppe till diskussion, nämligen omen grupp kvinnor som inte bara har samma jobb utansom har likvärdigt arbete. Det är i sådana fall lag-stiftningen kan användas, för att få diskussion om vadett likvärdigt arbete är - inte enbart lönediskrimine-ring.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1994/95:217 om deponi förmiljöfarligt avfall i GöteborgAnf. 91 Miljöminister ()Fru talman! har frågat mig hur jagavser att agera när det gäller en ny deponi för miljö-farligt avfall i Göteborg.Frågan om en ny deponi bereds in-om och som vet kanjag inte föregripa regeringens beslut.De två ärenden som just nu bereds inom Miljöde-partementet är dels en ansökan om tillstånd enligt 4kap. naturresurslagen att lokalisera en ny deponi vidStora Göpås i , dels frågan omifall en alternativ utvidgning av nuvarandedeponeringsanläggning skall prövas enligt sammalagrum.Flera remissinstanser har riktat kritik mot att loka-lisera en deponi vid Stora Göpås och har också fram-fört att andra alternativ borde beaktas vid regeringensprövning.Reci Industri AB har redovisat ett alternativ tillStora Göpås som innebär en utvidgning av Torsvikensnuvarande deponeringsanläggning. Bolaget har begärtbesked om regeringen avser att pröva Torsvikenalter-nativet enligt 4 kap. naturresurslagen. Regeringenkommer att ta ställning till detta.Jag vet att det finns kritik både mot Stora Göpåsoch mot och att många har önskat etttredje alternativ. Jag har också fått brev från skolklas-ser och enskilda. Jag vet att detta är en mycket viktigfråga för och att det gäller att hitta en bralösning.Jag är inbjuden till av miljökommunal-rådet och kommer därför snart attåka dit för att skaffa mig bättre information på plats.Anf. 92 (mp)Fru talman! Ja, detta är en jätteviktigfråga för . Den har legat på regeringens bordganska länge, därför att den tidigare regeringen inteheller gjorde någonting åt den. Den har varit uppe iGöteborgs kommunfullmäktige två gånger. Eftersomdenna fråga har diskuterats och debatterats, stötts ochblötts så , tycker jag att just Göteborgskommunfullmäktiges åsikt borde väga tungt.Frågan om en ny deponi har behandlats sedan år1988. har resultatet blivit en förlängning avtillståndet för tippen.Denna tipp är alltså från början provisorisk. År1975 anlades den i en havsvik med stora vär-den; det var en fågellokal. Man har i stort sett endastgrävt ned avfallet i lerlagret utan att göra något mer.Det är alltså med fara vi ser detta tillstånd bli perma-nent, om det skulle bli så. Enligt planerna skulle i såfall nivån på avfallet höjas upp till 6 m. Det skulle juvara en katastrof för befintlig älvmynning. Tippenmed sitt avfall skulle påverka hela norra skärgården.Birgitta , fru talman, vet vad detta innebär.Hon har nämligen varit på plats och sett eländet. Honlovade då att detta skulle bort och att hela Hisingenskulle saneras. På finns nämligen alla Göte-borgs stora industrier.Första gången frågan var uppe i sade man att skulleuteslutas. Tippen skulle inte ligga på utan pånågot annat ställe.Anf. 93 Miljöminister ()Fru talman! behöver inte utvecklaTorsvikens problem. Jag känner väl till dessa. Jag harfått många brev, inte minst från skolklasser i området,vilka berört mig väldigt djupt.Som sagt är frågan under bered-ning - eftersom vi fått frågan måste vi också beredaden. Men problemet är att hitta ett riktigt bra alterna-tiv; det är svårt. Stora Göpås har ju också fått en heldel kritik från remissinstanserna.Jag kommer dock att också titta närmare på StoraGöpås när jag besöker och träffar KerstinSvensson. Vi får se vad som kommer ut av det besö-ket. Men jag hoppas på en snar lösning. Jag avsernämligen inte att dra detta i långbänk, vilket jag vetatt den förra regeringen gjorde. Det är viktigt med ensnar lösning för . Det gäller dock att ocksåhitta en bra lösning.Anf. 94 (mp)Fru talman! Jag vill tillägga , om honär insatt i frågan, vet att det är fråga om att vi vill haen ny teknik. Vi vill inte att avfallet bara läggs därsom tidigare utan vidare åtgärd. Det finns förslag påhur man kan gjuta in avfallet. Då är direktolämplig. Med en sådan ny teknik skall nämligenunderlaget vara fast.Visst drabbar detta någon, men eftersom Hisingenredan är så belastat och det hela har skötts så dåligt ärdetta viktigt att värna, och det är viktigt med ett nyttomhändertagande.Jag hoppas att frågan kommer till ett avgörande såatt vi slipper ha denna oro hängande över oss. Jaghoppas också att miljöministern tar med sig detta medHisingen; det är väldigt viktigt för oss där.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1994/95:220 om utvisning pågrund av brottAnf. 95 Statsrådet ()Fru talman! har frågat mig om jagavser att vidta några åtgärder för att inte bagatellarta-de och enstaka småbrott, t.ex. snatterier, skall leda tillutvisning.Inledningsvis vill jag kort redogöra för ändringensom gjordes i reglerna om utvisning pågrund av brott. krävdes att fängelse ingick i straffskalan för att utvisning skullekunna bli aktuell. I och med ändringen räcker det medatt fängelse ingår i straffskalan. En begränsning ärdock att om utlänningen endast döms till böter kanhan inte utvisas.Vidare är det ju så att man enligt utlänningslagenalltid skall göra en avvägning mellan brottets grovhetoch den anknytning som utlänningen har till Sverige.Man skall då beakta familjeförhållandena, tiden iSverige m.m. Detta innebär t.ex. för en utlänning sombott i , och har anpassat sig här,att det är rimligt att utvisning först kan komma i frågavid allvarliga brott. På motsvarande sätt anser jag detvara rimligt att en utlänning, som kort efter ankoms-ten till ger sig in i brottslig verksamhet ochvisar bristande vilja att foga sig i gällande regler, kanutvisas även om brottsligheten är av mindre allvarligtslag.Avslutningsvis vill jag därför påstå att de skydds-regler som finns för den enskilde är tillräckliga, ochför närvarande ser jag inga skäl att vidta några för-ändringar. Jag kommer dock givetvis att noga följautvecklingen av praxis på detta område.Anf. 96 ()Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Menjag har inte samma åsikt om statsrådets påstående omatt skyddsreglerna är tillräckliga.När propositionen om utvisning på grund av brottkom ansåg vi socialdemokrater att den skulle avslås.Den var ogenomtänkt, den var för långtgående påvissa punkter och farhågor fanns om godtycke ocholikformig rättskipning.Det står klart i propositionen när det gäller mindreallvarliga brott att utvisning endast skall kunna kom-ma i fråga om brottsligheten är systematisk och upp-repad och om det kan antas föreligga risk för återfall ibrott.Flyktinggrupperna och asylkommittéernas riksråd,FARR, har fakta om mindre allvarliga brott som letttill utvisning. Det finns många barnfamiljer som söktasyl och som enligt regeringsbeslutskulle få stanna i av humanitära skäl. Men ien del fall har t.o.m. misstanken om brott, utan rättsligprövning, använts som skäl för att neka barnfamiljeruppehållstillstånd av humanitära skäl.I FARR:s kartotek finns som exempel på det stöldur en UFF-container för insamlade kläder, en ung-doms identitetsförfalskning, som endast bestod i atthan ändrat födelseår för att kunna komma in på ettdiskotek, och snatteribrott av engångskaraktär för88 kr i har undanröjt strafföreläggandetsom låg till grund för utvisningen av fembarnsfamil-jen där, eftersom den utvisade bevisligen inte kändetill innebörden av ett strafföreläggande. Hur mångasvenskar gör det? Om mannen i inte hadebetalat dagsböterna på hade Utlänningsnämn-den inte kunnat besluta om utvisning.Fru talman! Jag tycker att de regler som kom den1 har fått orimliga konsekvenser. Värst ärden skuldbörda som barn känner som har orsakat atthela familjen utvisas på grund av bagatellbrott. beslut kan inte heller överklagas.Jag vill ställa ytterligare en fråga till statsrådet.Har statsrådet diskuterat dessa problem med och ? Det kan inte varabara jag som har fått brev om detta.Anf. 97 Statsrådet ()Fru talman! Jag var litet fundersam över om frå-gan avsåg av domstolar utdömda utvisningar. Det varden fråga jag utgick från och svarade på, med hän-visning till att hade nämnt motioneroch resonemang som förts i utskottet. De handlar omdet jag nämnde. Vad nu tar upp ärtidsförordningen, när man beslutade att barnfamiljersom hade kommit före ett visst datum skulle få stannai . Det sker då inte med automatik. Det görs enprövning av om man har rätt att stanna. Då är vandelen prövningsgrund. Det har varit debatt om en delsådana fall. Bl.a. var det en 16-årig pojke som hadesnattat två gånger, och familjen skulle av det skälet bliutvisad. Detta är inte en fråga som jag kan ta upp iUtlänningsnämnden och säga vad jag tycker om den.Det är sak att följa de lagar ochförordningar vi har.När det gäller tidsförordningen måste jag påpekaen sak. Det är inte vid misstanke om brott som mankan bli utvisad eller avvisad från . Det stårmycket tydligt att det endast kan bli tal om det vidlagakraftvunna domar. Man måste ha fått minst 30dagsböter och brottet får inte ligga för långt tillbaka itiden. Detta är viktigt. Det är tidsförordningen somSigrid Bolkéus nu tar upp. Det är någonting annat änden frågeställning som ingavs skriftligen.Anf. 98 ()Fru talman! Uppgiften om utvisning vid misstankeom brott utan rättslig prövning osv. har jag fått i endebatt som jag hade med , Folkpartiet.Han brukar faktiskt ha bra på fötterna när han skriver.Vad man har reagerat mot är Utlänningsnämndensbeslut. bygger ju sina beslut omutvisning på misstanke om brott. Tydligen har nämn-den övertolkat de regler som kom. Detta har hänt efterden . Jag tycker inte att det är nämndenssak. Vi är ansvariga för vad som händer med de lagarvi röstar igenom. Därför tycker jag att det skulle be-hövas en diskussion och ett förtydligande, så att såda-na här omänskliga utvisningar inte får förekomma.Visst skall människor utvisas om de har begått allvar-liga brott och om de lever på brott systematiskt osv.,men inte i de fall som FARR nu har samlat in.Anf. 99 Statsrådet ()Fru talman! Den första frågeställningen, som mittskriftliga svar avser, gäller situationen då domstoldömer i en viss fråga för ett visst brott och kopplardomen till en utvisning av vederbörande efter det atthan har avtjänat sitt straff. Det är det vi pratar om. Detär vad den utskottsbehandling som harrefererat till handlar om. Den handlar inte om van-delns betydelse när det gäller tidsförordningen.Enligt regeringsformen och konstitutionen kan jagsom minister inte gå in i enskilda fall och tala om förUtlänningsnämnden eller vadde skall göra eller inte göra. De har att följa dessaförordningar i enskilda fall och det är de som sedanfår fatta besluten. Sedan kan påeget initiativ överlämna ärenden till regeringen föravgörande. Någon praxisbildning av den socialdemo-kratiska regeringen när det gäller dessa frågor omvandelns betydelse har inte skett.