prot · GI0992 · 1995-04-21 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:92Fredagen den 21 aprilKl. 9.00 13.50Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Meddelande om muntliga frågor tillregeringenTalmannen meddelade att torsdagen den 27 aprilkl. 14.30 skulle frågor besvaras av utbildningsministerCarl , kulturminister ,civilminister , statsrådet statsrådet § Meddelande om ändring i kammarenssammanträdesplanTalmannen meddelade att kl.9.00 skulle kammaren sammanträda förinterpellationssvar. aviserat arbetsplenumvar inställt.3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner1994/95:181 till jordbruksutskottet1994/95:211 till skatteutskottet1994/94:218 till arbetsmarknadsutskottetMotioner1994/95:Jo30 till jordbruksutskottet1994/95:Sf19-Sf23 till socialförsäkringsutskottet1994/95:L42-L44 till lagutskottet1994/95:N15-N18 till näringsutskottet1994/95:A29-A30 till arbetsmarknadsutskottet4 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 20 aprilKrU22 Teater, dans och musikMom. 1 (medelsanvisningen till Bidrag till Svenskariksteatern, Operan och Dramatiska teatern)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (c)4. res. 4 (mp)Förberedande votering 1:25 för res. 212 för res. 4254 avstod58 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 2:64 för res. 123 för res. 2205 avstod57 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:171 för utskottet66 för res. 157 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 1 fp, 17 v, 10 kdsFör res. 1: 66 mAvstod: 23 c, 21 fp, 13 mpFrånvarande: 18 s, 14 m, 4 c, 4 fp, 5 v, 5 mp, 5kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KrU23 Bibliotek, litteratur och tidskrifterMom. 3 (medelsanvisningen till Litteraturstöd)1. utskottet2. 1 (m)Votering:228 för utskottet66 för res. 155 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 23 c, 22 fp, 17 v, 13 mp, 10kdsFör res. 1: 66 mFrånvarande: 18 s, 14 m, 4 c, 4 fp, 5 v, 5 mp, 5kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KrU24 Bildkonst, konsthantverk m.m.Mom. 4 (enprocentregeln)1. utskottet2. (v, mp)Votering:262 för utskottet31 för res.56 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 65 m, 23 c, 21 fp, 10 kdsFör res. : 1 m, 17 v, 13 mpFrånvarande: 18 s, 14 m, 4 c, 5 fp, 5 v, 5 mp, 5kdsJerry () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats ha röstat nej.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KrU25 Film m.m.Mom. 5 (medel för ett nationellt filmmuseum)1. utskottet2. 2 (mp)Votering:280 för utskottet13 för res. 256 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 66 m, 23 c, 22 fp, 17 v, 10kdsFör res. 2: 13 mpFrånvarande: 19 s, 14 m, 4 c, 4 fp, 5 v, 5 mp, 5kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad votering och om uppskjutenvoteringPå förslag av talmannen medgav kammaren attjordbruksutskottets betänkande JoU13 ochtrafikutskottets betänkande TU18 fick avgöras i ettsammanhang efter avslutad debatt samt atttrafikutskottets betänkande TU19 fick avgöras vidarbetsplenum onsdagen den 26 april.5 § Statsbudgeten för /96(, Jordbruksdepartementetoch )betänkande 1994/95:JoU13Statsbudgeten för /96(, Jordbruksdepartementetoch ) (prop.1994/95:100delvis och 105 delvis)Anf. 1 ()Fru talman! I jordbruksutskottets betänkande1994/95JoU13 behandlas förslagen till statsbudget för1995/96. Utskottet behandlar det förslag underJustitie-, Jordbruks- och Näringsdepartementenshuvudtitlar som tillhör jordbruksutskottetsberedningsområde. Hela 230 motionsyrkanden frånden allmänna motionstiden tas också upp tillbehandling.Fru talman! ingår somfullvärdig medlem i EU. Därmed är det EU:sjordbrukspolitik som gäller också i . Svenskalivsmedelsproducenter, jordbruk ochlivsmedelsindustri måste därför nu få verka, arbetaoch konkurrera på så lika villkor som möjligt. FörSverige innebär den nya jordbrukspolitiken i EU,allmänt kallad CAP, en återgång till mera av regleringoch styrning, vilket inte är bra. Det förväntas dock attäven EU:s jordbrukspolitik stegvis kommer attförändras i marknadsorienterad riktning.Svenskt jordbruk och svensk livsmedelsindustristår nu inför nya och stora utmaningar, men ocksåinför nya möjligheter. Det är frågan om en helt nysituation.Under den borgerliga regeringens ledningplanerades och framförhandlades, under full insyn avden dåvarande oppositionen, ett avtal med EU omanslutningen. Genom detta avtal skapades enligtModerata samlingspartiets mening en god grund förfortsatt svensk livmedelsproduktion. Detta är till gagnför såväl producenter som konsumenter, landskapet,miljön och samhällsekonomin. Företagen inom svensklivsmedelsproduktion skulle nu imodern tid få chansen att konkurrera på någorlundalika villkor.Den av EU:s skattebetalare finansieradedumpningen av livsmedel på den svenska marknadenupphör. ökar möjligheten för lönsam svenskexport på den europeiska marknaden.Produktionskostnaderna sjunker genom möjligheternatill ett högre kapacitetsutnyttjande i såväl jordbruksom livsmedelsindustri. Åkermarken kan komma attutnyttjas på ett bättre sätt och säkras för framtidensökande behov. Förnödenhetsindustrin ochtransportföretagen får också nya möjligheter. Detöppna, varierade och vackra svenska landskapet kanbevaras.Konkurrensen blir emellertid hårdare närgränsskyddet mellan och nu försvinner.Det gagnar konsumenterna. De svenskalivsmedelsproducenterna lämnar nu den tidigarepolitiskt beslutade inriktningen att i princip endastproducera för hemmamarknaden. är de svenska producenterna i färdmed att på allvar etablera sig och de svenskaprodukterna på denna nya marknad med uppåt 370miljoner konsumenter. Detta innebär en ökadkonkurrens på hemmaplan, men också att det nuöppnas nya stora möjligheter att få mäta sina krafterpå de nya marknaderna med svenskakvalitetsprodukter. Svenska livsmedel kan äntligen blien för landet lönsam exportvara.Det förbättrade företagsklimat som skapades avden borgerliga regeringen ledde till ökad optimisminom jordbruksnäringens alla led. Rationaliseringaroch starkt ökad effektivitet inte minst inomlivsmedelsindustrin lovade gott införframtiden.Utvecklingen mot medlemskap i harockså gynnat konsumenterna. Livsmedelspriserna harunder faktiskt varit sjunkande.Enligt vår mening har denna gynnsammaprisutveckling åstadkommits tack vare en politik förkonkurrenskraftiga lantbruksföretag ochlivsmedelsindustrier, men också på grund avavregleringen och konkurrenslagstiftningen. Genomde senaste fyra årens utveckling på området ochEU-medlemskapet kan många arbeten räddas och nyaskapas inom livsmedelssektorn. gäller det att tavara på dessa möjligheter. Dagens stora orosmolnutgörs av landets svåra ekonomiska problem ochförmågan, eller snarare oförmågan, hos nuvaranderegering att lösa dem. Ett annat problem är att Sverigeförlorar ekonomiskt genom den socialdemokratiskasenfärdigheten på livsmedelsområdet. Regeringeninser inte fullt ut att svensk livsmedelsproduktiongenom EU-inträdet står i en helt ny situation.Att som näring gå från att i princip huvudsakligenbara producera för inhemska behov till att plötsligt ståinför en helt öppen marknad utan hinder i EU innebärnågot av en revolution på området. Det tar tid attställa om produktionsapparaten. Nyinvesteringarkrävs, inte minst vad gäller råvaruproduktionen inomjordbruket.Att etablera sig på nya marknader tar också tid,och det kostar pengar. Problemet i har varitatt Socialdemokraterna tillsammans medVänsterpartiet och Nydemokraterna under denborgerliga regeringsperioden vägrade att ställa uppför de nya signaler som behövdes för att få i gång ettnytänkande på området.Man bet sig fast vid jordbrukspolitik ochville i stort se den som överordnad EU:sjordbrukspolitik även vid ett kommande ja-resultat ifolkomröstningen. Man satte länge käppar i hjulet förden borgerliga regeringens strävan dels att ge rättsignaler, dels att göra satsningar i form avexportstimulanser för högvärdiga svenskalivsmedelsprodukter som långsiktigt hadeförutsättningar att bli intressanta på den nyaEuropamarknaden. Man ville inte ge svenskt jordbrukoch svensk livsmedelsindustri rättvisa förutsättningar.Även efter regeringsskiftet och folkomröstningensja till EU har man strulat till det. I långa styckenfrångick regeringen det avtal som den förraregeringen förhandlade fram med EU ommedlemskapet och som svenska folket röstade ja till.Det leder till stora svårigheter att hinna sätta EU-politiken i sjön, inte minst vad gällermiljöprogrammen. Före skall det mestavara klart. Är det inte det, riskerar att förlorapengar i form av missat återflöde från EU-kassanunder . Detta kommer av allt att dömanu att ske.Jordbrukminister åker nu runtoch talar positivt om export av svenska livsmedel,vilket är bra, men har hon kritiseratproducenterna i för att inte ha tillräcklig fartpå exportsatsningarna. Glöm inteert förflutna, när ni stoppade initiativen från deborgerliga med hjälp av Nydemokraterna ochVänsterpartiet och skapade oro och osäkerhet införframtiden! Ställ nu upp efter allt EU-motstånd ochskapa framtidstro! Hjälp till att ta vara på de nyamöjligheterna!Under senare tid har visserligen vissaåsiktsförskjutningar skett inom regeringen påområdet, men fortfarande svävar vi och många andra iovisshet om hur den slutliga utformningen avpolitiken skall bli, och det är inte bra.Uppgörelsen mellan Socialdemokraterna ochCenterpartiet innebär inget revolutionerande. Övrigapartier hade i jämförelse med uppgörelsepunkternasamma eller mera långtgående förslag. Mot denbakgrunden hade en bredare uppgörelse i utskottetvarit naturlig. är det viktigt att stoppa de avsocialdemokraterna aviserade konfiskatoriskaskatterna och avgifterna på jordbruk och skog somskulle snedvrida konkurrensen gentemot omvärldensproducenter. Kanske kan vi begära att få ett besked om hur det blir med den saken.Det hade varit en stor styrka för det svenskajordbruket, den svenska livsmedelsindustrin ochkonsumenterna och därmed för landsbygden ochfolkhushållet med en bred uppgörelse över parti- ochblockgränser, i synnerhet som det nu gäller attutforma strategin för en hel femårsperiod. Vi måstealla samla oss för att med full kraft hävda den svenskanationens intressen inom den framtida EU-gemenskapen.Vi moderater har med hänsyn till attsocialdemokraterna av allt att döma inte vågat ellervågar göra upp med oss och att av allt attdöma inte vill detta tvingats klargöra våraställningstaganden i form av reservationer fogade tillutskottets betänkande.I dessa dagar visar vi att vi vad gäller jordbruks-och EU-politiken konsekvent följer upp den tidigareborgerliga regeringens och enkannerligen desscenterpartistiske jordbruksminister och även avtalet med , till vilket svenskafolket röstade ja.Vi finner mycket starka skäl att göra detta, då ettfullföljande av förslaget hade inneburit att det mestaav de här problemen skulle ha varit lösta.Nu kommer problem med missade miljöpolitiskasatsningar och stor osäkerhet bland lantbrukarna omvad som kommer att gälla. Stora problem kommer dådet gäller mjölkkvoterna, där många överklagandenföreligger. Här behövs mer av konstruktivt tänkandeoch praktiska lösningar, om det inte skall uppstå kaospå området. Vi är beredda att diskutera sådana.Den svenska jordbrukspolitiken går alltså in ien ny fas genom medlemskapet i EU. Regeringensoch relation till jordbruks- ochlivsmedelssektorn och dess företrädare bör radikaltförändras. har näringen och staten varitmotparter i en ständigt pågående förhandlingsprocess.Detta förhållande har i allt väsentligt upphört.Jordbrukspolitiken bör nu inriktas på att tillsammansmed näringen i nationens intresse tillvarata ochutveckla den svenska livsmedelsproduktionensförutsättningar.Politiker måste gå med och inte mot en näring somnu möter stark europeiskkonkurrens. Politiken skall hjälpa näringen att inta sinplats i det internationella perspektivet vad gällerproduktion och handel med livsmedel.Detta stöd skall inte innebära speciella förmånerför jordbruksnäringen utan skall endast bidra till attskapa goda förutsättningar och rättvisa villkor.Konkurrensneutralitet gentemot andra producentersom agerar på den svenska, den europeiska och deninternationella marknaden är en grundförutsättning fören god utveckling även inom den svenska jordbruks-och livsmedelsproduktionen.Berörda beslutsfattare måste försöka enas om enlångsiktig målsättning och strategi för politikens ochnäringens utveckling. Enligt vår bedömning råder samstämmighet i utskottet om att EU:sjordbrukspolitik måste genomgå förändringar underkommande år. har också klart uttalat sig fördetta.Målsättningen för och inriktningen av politikenmåste vara att konsekvent söka anpassa näringen ochpolitiken till en närmast helt avreglerad internationellmarknad för jordbruket och för jordbruks- ochlivsmedelsprodukter. Detta förutsätter nya framsteginom WTO och självfallet förändringar av EU-politiken.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 1, ivilken vi tar upp den framtida jordbrukspolitiken.Vi ställer självfallet upp också för övrigamoderata reservationer, även om vi inte begärvotering och rösträkning om dessa - detta för tidsvinnande. I dessa reservationer tar vi bl.a. upp vårabesparingsförslag inför budgeten på bl.a. jordbruketsområde. skrala ekonomi gör besparingarnanödvändiga. Räntehöjningar och kronfall måstestoppas. måste återvinna ekonomisk styrkaoch trygghet, om välfärd skall kunna säkras.Vi begär i reservation nr 7 en arbetsgrupp ellerkommitté med bred parlamentarisk förankring för attfölja utvecklingen. I reservation nr 9 har vi fullföljtkravet på en utvärdering av miljömotivet förmiljöskatter på handelsgödsel. Utskottet har tyvärrinte kunna gå oss till mötes. Det är beklagligt att maninte är beredd att medverka till ökade kunskaper ochinsikter i dessa frågor.Då det gäller det regionalpolitiska stödetkonstaterar vi moderater bl.a. i reservation nr 18 attstödet till primärt motiveras av ett behov avatt ersätta jordbruket där för merkostnader på grundav klimat, avstånd, växtodlingssäsongens längd,dyrare byggnader m.m. Dessutom skulle mindregynnade områden i genom vårt förslag -analogt med den förra regeringens förslag - få ett med50 ökat stöd i förhållande tilluppgörelsen mellan Socialdemokraterna ochCenterpartiet.Vi ser det som positivt att utskottet anslutit sig tillModeraternas syn vad gäller ramen för miljöstödetfrån EU, men beklagar att återflödet från EU inteutnyttjas i enlighet med framförhandlat resultat. Härmissas pengar från EU till som skulle kunnasatsas på t.ex. våtmarker, odlingsfria zoner, mätningaroch andra insatser. Vi har utvecklat detta i reservationnr 29.Då det gäller arealersättningarna från EU somutgår som ersättning för sänkta priser står vi fast vidtidigare regeringsförslag, dvs. att bör ha elvaersättningsområden. Det kan jämföras med nuvaranderegerings och förslag på 7.Vad gäller fördelningen av mjölkkvoter kan storaproblem konstateras. Vi tar upp dem i reservation nr38.Till sist vill jag begära besked avjordbruksministern eller utskottsmajoritetensföreträdare inom Socialdemokraterna ochCenterpartiet om huruvida nya belastningar kommeratt drabba livsmedelssektorn i den planeradeproposition som är på gång.Anf. 2 ()Fru talman! Jag skall börja med att yrka bifall tillhemställan i betänkandet och till reservation 38 mom.53.Efter flera debatter här i kammaren och i utskottethar vi nu ett betänkande som behandlar statsbudgetenför jordbruksutskottets ansvarsområde. Deöverläggningar och diskussioner som förekommit hargenom ett besjälat arbete och engagemang i utskottetlett fram till ett resultat som är bättre för jordbruket äninnehållet i den proposition som vi hademöjlighet att motionera om. Resultatet är bättre därföratt det ger jordbruket bättre konkurrensvillkor - intedärför att det ger mer stöd.Att uppgörelsen mellan ochSocialdemokraterna har varit avgörande för resultatettycker jag är en stor överdrift. Surt sade räven omrönnbären? Nej, så är det inte alls. Det är ändåsamtalen, motionerna och alla de kontakter som hartagits och det engagemang som finns för att svensktjordbruk skall ha möjligheter att konkurrera på likavillkor i den europeiska gemenskapen som präglarbetänkandet.Miljöstöden, LFA-stöden, arealersättningarna,prisorterna, avbytarverksamheten, denparlamentariska kommitté som vi diskuterar förreformeringen av CAP, den ekologiska odlingen, allade samtal och alla de diskussioner vi har haft tidigarei kammaren har lett fram till resultatet.Vi från påpekade i vår motion att detär viktigt att se över och förändra politiken och i ettfall öka stödet till miljön. På punkt efter punkt har vitillgodosetts.Men skall vi gå vidare. Alla som sitter här ikammaren vet att stödet till jordbruket är stort. Detger goda möjligheter för svenskt jordbruk och svensklivsmedelsproduktion att konkurrera och hävda sig påen marknad i Europa.Det finns en baksida. Det är att EU-medlemskapetriskerar att återigen förvandla svenska bönder frånföretagare till bidragstagare till följd av EU:sjordbrukspolitik. Det finns en stor oro blandjordbrukare , framför allt bland yngrejordbruksföretagare, för hur framtiden kommer att tesig. Man känner en oro inför att känna sigreglerad.Som EU-förespråkare och som ett av ja-partiernahar , och naturligtvis också andra ja-partier, en stor uppgift i att gå vidare och reformeraCAP. Det är inget hot. Det är en utmaning. Det är enutmaning för och framtid, och det ärockså en utmaning för jordbruksföretagare.Medlemskapet ger stora möjligheter till ökning avlivsmedelsproduktionen. Svenska bönders produkterär välkända över för att ha hög kvalitet. tar man kontaktutifrån med livsmedelsproducenter i Sverigeför att kunna köpa och handla med . Detkommer naturligtvis att ge en ökad export, ökadsysselsättning, ökade möjligheter till investeringaroch till skatteinbetalningar som också kommer att geSverige ökade ekonomiska förutsättningar.Fru talman! I debatten har vi här i kammaren idecember månad och diskuterat, ochjag har påpekat, vikten av att jordbruksföretagensspelregler blir klara och att man har en långsiktighet.Jordbruksministern instämde men påminde också omatt man skapar en kostym som inte kan fyllas.Jag kan undra om det är det vi gör i dag.EU:s långsiktiga jordbrukspolitik måste på siktförändras. jordbruksföretagare måste bli fria.Jordbruksministern ställde en fråga till mig i enslutreplik : Vad innebär "fria företagare" förEva ? Frågan föranleddes av att ministern sågen paradox i att ställa krav på ökat stöd för jordbruketoch förespråka fri företagsamhet. Det är klart att mankan instämma i det.LRF beskrevs som en kravmaskin somkom med långa listor. Jag blev också beskylld för attvara skrämd av LRF och deras lobbyverksamhet.Uppenbarligen har LRF i alla fall lyckats påverkajordbruksministern, vilket i detta nya skede kanske ärbra för svensk jordbrukspolitik. Man skall börjakonkurrera på en ny marknad.Frågan är vad som händer och på sikt.EU:s jordbrukspolitik måste förändras. Med det följerockså en förändring av regionalpolitik ochmiljöstrategi för det fortsatta politiska agerandet inomEU.Utskottet har mot bakgrund av det perspektivetvid flera tillfällen påpekat vikten av en parlamentariskkommitté för diskussioner och för reformering avCAP - inte minst inför utvidgningen och samarbetetmed länderna i Central- och Östeuropa.Reformeringen av CAP är ingen sidofråga. Det ären ekonomisk fråga, men också en fråga omsolidaritet med våra vänner i öst. EU-länderna harbeslutat att unionen skall utvidgas österut. Det gjordeman i . återstår frågan hurbeslutet skall genomföras.Man kan allmänt konstatera att jordbruket ärviktigare som näring i kandidatländerna än i dagensEU-länder. Om de länder som står på väntelistan, dvs.Visegradländerna, och , skulle blimedlemmar skulle det innebära att EU:s BNPökar med . EU:s jordbrukssektor skulledäremot öka med så mycket som en tredjedel.Jordbrukets ställning i öst avspeglar sig i dess relativthöga andel av BNI och antalet sysselsatta.Dessa tal ger indikationer om jordbrukets plats idessa länders medlemsförhandlingar. Jag tror att detblir tuffa förhandlingar. Jordbruksfrågorna riskerar attbli ännu mer betydelsefulla i ett utvidgat EU än idagens.Det är , fru minister, angeläget att kommitténkommer till för att förbereda oss för en reformeringav CAP, för att möta våra vänner i öst och för att viskall kunna vara pådrivande vad gäller derasmöjligheter att delta i den europeiska gemenskapen.Sveriges riksdag måste få inflytande på den framtidareformeringen av CAP.Fru talman! Jag tycker att det är bra att vi harkunnat lägga fram ett betänkande som ger möjligheterför svenskt jordbruk att konkurrera på lika villkor. Jagtror att det är en nödvändighet för att vi skall kunnafortsätta att diskutera jordbrukspolitiken och varaföregångsland vad gäller jordbrukspolitik,miljöpolitik, handelspolitik och solidariteten med våravänner i öst.Men stödet till jordbruket måste minska av fleraskäl. Det handlar både om miljön, ekonomin,handelspolitiken och inte minst hela EU:s framtid.Det finns flera exempel på vad EU:s miljöpolitikoch jordbrukspolitik har inneburit . Vi harhört beskrivningar om översvämningar i ochpå andra ställen. Vi vet nu att de till stor del har berottpå det intensiva jordbruket som följt avproduktionsstöden. Det har också givit oönskademiljöeffekter.Men det handlar också väldigt mycket om att låtasvenska bönder bli fria företagare. Det var det jagmenade, fru minister, i mitt anförande i februarimånad.Visst finns det många problem att lösa ijordbrukspolitiken för framtiden, men det finns ocksåstora möjligheter.Anf. 3 ()Fru talman! har vi varitmedlemmar i , och har detsvenska jordbruket också varit en del av EU:sjordbrukspolitik. har det blivitalltmer uppenbart hur bakvänd, byråkratisk och rentut sagt dålig EU:s jordbrukspolitik är. De svenskabönderna våndas under drivor avansökningsblanketter, olika stoppdatum och regelverksom står emot varandra. Mjölkkvoterna är ettexempel. Kvotåret har börjat, men bönderna vet intehur stora mjölkkvoter man får leverera . Detär naturligtvis inte rimligt. Man kan ju inte stänga avkranen och tvinga korna att sluta mjölka i decemberom det visar sig att man kommer över gränsen.Grundproblemet är naturligtvis att tvingatsacceptera ett kvotsystem som är perverst och attlandskvoten är för låg i förhållande till produktionen.Ett annat problem med EU:s jordbrukspolitik ärdet makalösa fusket med EU:s olika jordbruksstöd.Närmare 1 miljard ecu, dvs. runt ,är kostnaderna för det fusk som man har upptäcktunder . Det är av deutbetalade stöden. Och får man ändå räkna med attde verkliga siffrorna är mycket högre. Det här ärmycket allvarligt. EU:s jordbruksstöd tar en stor delav EU-budgeten, och det betyder i förlängningen attden medlemsavgift som är med och betalardelvis används till att betala fusk med jordbruksstöd.Ett tredje exempel på bakvändheter är den s.k.gröna ecun, som gör att jordbruksstöden stiger närkronan sjunker. Kortsiktigt gynnas alltså jordbruketoch framför allt de gårdar som inte har stora skulderav de höga räntorna. Den gröna ecun borde enligt minmening avskaffas omedelbart.Det är bl.a. det som är orsaken till den ökadeexporten av svenska livsmedel. Svenska bönder ärduktiga producenter och producerar bra livsmedel,men det är farligt om man underskattar den svagakronans effekt på den ökade exporten, slår sig till rooch tror att det skall gå lika bra i framtiden.Nu är läget som det är, och det handlar om att gillaläget. Det här visar med stor tydlighet hur viktigt detär att aktivt driver på när det gäller attreformera EU:s jordbrukspolitik. Det som jag trorkommer att bli svårigheten är att intresset frånnäringen tycks minska i proportion till utfallet.Från menar vi att ett sätt att kommaåt fusket inom EU:s jordbruk är att alla jordbruksstödkräver nationell medfinansiering och att EU-stödenaldrig får vara .