prot · GJ0935 · 1995-12-11 00:00:00 — Frågorna gäller bl.a. hurmånga platser regeringen avser att inrätta inom denhögre utbildningen, hur de blir fördelade på olikahögskolor samt hur regeringen avser att uppfylla öns-kemålet om ökat antal naturvetenskapliga och teknis-ka platser med tanke på den föreslagna lokaliseringen.Utbyggnaden av högskolan är en central del av re-geringens strategi för produktivitet och tillväxt samtför att bekämpa arbetslösheten. Regeringen vill där-med också vidga debatten om tillväxt och välfärds-politik. Enligt vissa ideologiska doktriner som harutövat ett betydande inflytande såväl i som iUSA utgör offentligt sektor, välfärdspolitik och jäm-likhets- och miljösträvanden ett hinder för tillväxt.Regeringen avvisar detta synsätt. Stora och växandeinkomstskillnader, ökad otrygghet och nedrustning avoffentliga verksamheter leder inte till ökad tillväxteller dynamik i samhället. Det kan tvärtom hävdas atten väl fungerande offentlig sektor som ger medbor-garna god sjuk- och åldringsvård, utbildning, rättssä-kerhet, barnomsorg osv. inte bara bidrar till ett merrättvist samhälle utan också har direkta och indirektapositiva tillväxteffekter.Satsningen på utbildningen är en viktig del avdenna politik. I ett skede med snabba förändringar inäringslivet får sådana satsningar en klar fördelnings-politisk roll. Skall vi kunna minska arbetslösheten ochsamtidigt undvika att vi får stora grupper lågavlönademåste satsningarna på utbildning omfatta alla. En högkunskaps- och utbildningsnivå ger ett i alla avseendenrikare samhälle och förhoppningsvis också ett gottsamhällsklimat, mer präglat av kreativitet och an-svarstagande.De stora skolreformer som genomförts har givit en god ställning när det gällergrundutbildning och vuxenutbildning. Också högsko-lan har byggts ut kraftigt. Likväl behöver vi fler somskaffar sig kvalificerad högskoleutbildning, bådeyngre och äldre. Såvitt man kan bedöma är be-hovet särskilt stort inom de tekniska och naturveten-skapliga områdena.Ungdomars intresse för högre utbildning har ocksåökat starkt. Trots minskade ungdomskullar det senasteåret är antalet sökande till högskolan oförändrat ellert.o.m. Men trots den kraftiga utbyggna-den också med nästan 20 000 platservar det drygt 35 000 sökande som inte kom in pånågon högskoleutbildning . Ocksåantalet sökande till civilingenjörsutbildningen har ökatstarkt.Det finns alltså ett klart behov av en utbyggnad avhögskolan. Det är bakgrunden till regeringens till-växtproposition. De konkreta förslagen kommer attredovisas dels - vad avser arbetsmarknadsfinansieradutbildning - i tilläggsbudgeten , dels ochframför allt i budgetpropositionen september 1996.Viktiga utredningar kommer också att under våren1996 redovisa sina förslag. Det gäller bl.a. studiefi-nansiering, utredningarna om forskningens finansie-ring samt översynen av forskarutbildningens studie-sociala villkor.Regeringen kommer således i vanlig ordning att ipropositioner till redovisa de konkreta för-slagen - tillväxtpropositionen är en principproposition- och därmed också ge svar på frågor.Det vore olämpligt att nu föregripa dessa beredningaroch ställningstaganden. Jag vill emellertid göra någrakorta allmänna kommentarer, närmast som ett klargö-rande av regeringen principiella överväganden införden kommande beredningen.Den första frågan gäller det starka behovet avökad jämställdhet inom högskolan. Det är helt oaccep-tabelt att så få kvinnor innehar högre tjänster inomhögskolan, trots att det finns många, och allt fler,kompetenta kvinnliga forskare och lärare. Vi har interåd att avstå från de kvinnliga akademikernas intresse,kunskaper och engagemang. Högskolan måste föränd-ras, och de förändringarna handlar inte bara omtjänsterna utan också om undervisningens upplägg-ning och om forskningens inriktning. Att så få kvinnorsöker sig till de tekniska utbildningarna har ett sam-band med dessa utbildningars utformning och inrikt-ning. Därför har vi initierat en diskussion om dessautbildningar.Den andra frågan gäller satsningen på de mindreoch medelstora högskolorna. Erfarenheterna både frånSverige och från andra länder visar att högskoleut-bildning liksom forskning kan ha en klart positivregionalpolitisk betydelse. De mindre och medelstorahögskolorna ger ökade möjligheter att rekrytera stude-rande som kommer från miljöer med traditionellt lågtintresse för högskoleutbildning.Det föreligger ingen motsättning i regeringensdubbla ambitioner att satsa på dessa högskolor och attsatsa på NT-utbildningar. Naturvetenskapliga ochtekniska utbildningar finns vid samtliga högsko-lor i de regioner som särskilt nämndes i tillväxtpro-positionen - och för den delen också vid andra mindrehögskolor. De har varit kreativa vad gäller att utveck-la ingenjörsutbildningen, t.ex. i Eskilstuna.Därtill kommer att de mindre högskolorna i flerafall samarbetar med de tekniska högskolorna, vilketinnebär att studenterna läser i civil-ingenjörsutbildningen vid en mindre högskola för attdärefter övergå till t.ex. KTH eller . Jagräknar också med att det skall vara möjligt att utvidgacivilingenjörsutbildningen i framtiden.Vad gäller forskarutbildningen är det uppenbart attdet finns behov att ge fler doktorander tryggad studi-efinansiering. Men det finns också ett stort behov fördisputerade forskare att få tjänster för att fortsättaforskningen och kvalificera sig för en framtida fors-karkarriär inom eller utom högskolan.En viktig fråga är också hur man skall göra licen-tiatexamen till ett mer attraktivt alternativ inom allafakultetsområden. Det skulle gynna de studerandesom önskar fördjupa sina kunskaper inom ett visstområde och skaffa sig viss forskningserfarenhet, mensom likväl inte avser att bli forskare. En sådan ut-bildning borde vara attraktiv på arbetsmarknaden ochskulle kunna bidra till fördjupad kompetens och kun-skap i arbetslivet.Jag vill understryka, fru talman, att en fort-satt kraftig utbyggnad av högskolan, vilket vi förutser,ställer nya och större krav på undervisningens kvalitetoch metodik. Det behövs något av en pedagogiskrevolution inom högskolan.Anf. 26 (m)Fru talman! Jag vill först tacka för svaret på inter-pellationen. Bakgrunden till de frågor jag har ställt äratt regeringen i den s.k. tillväxtpropositionen framhål-ler att en fortsatt utbyggnad av den högre utbildningenär viktig. Det är en mycket välkommen insikt somregeringen ger uttryck för, inte minst mot bakgrund avatt den socialdemokratiska regeringen så sent som iden förra budgetpropositionen gjorde rejäla neddrag-ningar av anslagen till högre utbildning. Visserligengjorde man också specialsatsningar, men det uppvägerinte neddragningarna, och det vore väl också en kraf-tig överdrift att påstå att exempelvis satsningarna påsärskilda varit någon given succé.Problemet med regeringens proposition nu är, somvi moderater ser det, alltså inte ambitionen att byggaut högskoleutbildningen. Däremot blev vi något över-raskade när vi gick igenom propositionen och upp-täckte att den nästan inte innehöll någonting i sak. Detär bara ett allmänt tyckande. Det var därför jag ställdemina frågor.Hur många fler platser föreslår regeringen? Frånvilket år kan man tänka sig en sådan utbyggnad? Vil-ken typ av utbyggnad kommer det att handla om?Regeringen säger också i propositionen att storasatsningar på konjunkturell grund inom utbildningeninte är rimliga. Man avser att avveckla högskoleut-bildning som betalas med arbetsmarknadspolitiskapengar. Därför frågade jag: Hur många platser kom-mer att försvinna med anledning av detta? Om jaginte missminner mig helt har vi en hel del sådanaplatser i systemet i dag.Utbildningsministern har inget svar på dessa frå-gor. Hur många platser högskolan skall tillföras vetregeringen således inte. Vi får vänta med ett besked, ivärsta fall ända tills . Det tycker jag ärallvarligt. Vi vet ju inte ens hur regeringen ser ut då!Däremot har jag fått veta att regeringen i januarikommer att redovisa förslagen rörande arbetsmark-nadsfinansierad utbildning. Läste jag tillväxtproposi-tionen rätt, handlar det om att man skall avveckla, intetillföra, platser. Jag skulle väldigt gärna vilja ha ettsvar från utbildningsministern på denna punkt. Harjag läst rätt? Kommer det också en del andra förslag ijanuari, eller handlar det bara om det som skall för-svinna?Vi vet alltså inte riktigt vad regeringen villnär det gäller omfattningen av den höskoleutbyggnadman anser vara viktig. Det är bra att också denna bristpå sakliga besked klarläggs. Det intryck socialdemo-kraterna har gett runt om i landet har ju på en del hållvarit ett helt annat. Jag känner många lyckliga social-demokrater som tror att de nu kommer att få mängderav högskoleutbildning, men det finns ju inga pengaroch inga platser. Jag är inte så trovärdig när jag sägerdetta, men när utbildningsministern i ett svar redovi-sat det blir det naturligtvis klart.Sedan gäller det min fråga om huruvida det bästasättet att få fler naturvetenskapligt och tekniskt utbil-dade är att prioritera utbyggnad av Högskolan i södraNorrland, Bergslagen och . Utbildningsminis-tern säger att det inte finns någon motsättning mellanregeringens regionalpolitiska ambition och viljan attåstadkomma fler NT-utbildade. Det har jag helleraldrig påstått. Jag skulle inte drömma om att påstådet.Men min fråga gäller om den regionalpolitiskasatsningen kan ge optimal utdelning när det gäller attfå fram fler NT-utbildade av mycket hög kvalitet. Detär ju viktigt att forskning och utbildning är koppladetill varandra. Tyvärr är jag inte säker på att den soci-aldemokratiska ambitionen att i varje läge ägna sig åtsocial eller politisk ingenjörskonst håller. Vi riskeraratt, för ganska minimala regionalpolitiska effekter,förlora i kraft när det gäller att få fram viktig kompe-tens i landet. Därtill kommer att utbildningsministerninte har lyckats hitta några bra exempel på att tekniskutbildning har utvecklats i de regioner som regeringensäger sig vilja prioritera. , som nämns isvaret, ligger ju knappast i Bergslagen, och Kirunaligger definitivt inte i södra . Det finns brautbildning i södra och i Bergslagen, men jagtycker att detta visar på fattigdomen i prioriteringen.Jag har inte heller fått något svar på frågan omvilken utökning av antalet doktorandtjänster regering-en tänker sig. Det ser jag fram emot att få veta. Jagtycker att det är viktigt att vi lyckas lösa detta. Jag troratt utbildningsministern och jag - och våra respektivepartier - är lika ledsna över att vi inte kunnat göramer på det området. Där väntar vi som sagt på ettsvar.Slutligen vill jag fråga utbildningsministern omdet inte känns litet genant att tala så vackert om hög-skoleutbildning, men ändå göra så litet. Vad är det nuvi kommer att få besked om - utbyggnadeller avveckling?Jag skulle också gärna vilja veta en annan sak,även om det kanske är fel att fråga om det också. Vihar ju haft en utredning om . I till-växtspropositionen säger regeringen att man avser attkomma med förslag om försöksverksamhet. Eftersomvi moderater tycker att detta är oerhört viktigt skulledet naturligtvis vara roligt att få veta om det kommernågra besked om detta i januari.Anf. 27 Utbildningsminister ()Fru talman! Jag kan försäkra att detinte känns det minsta genant att företräda regeringennär det gäller utbildningen, just av det skälet att rege-ringen så oerhört tydligt i propositionen har klargjortatt vi avser att satsa på utbildning. Det gäller all ut-bildning, inte minst högskoleutbildning.Propositionen är en principproposition. Det haraldrig varit avsikten att nu lägga fram någon budget.Det är inget specifikt med högskolan i detta avseende.Budgetpropositionen skall läggas fram den20 . Att det tar så beror påomläggningen av budgetåret. Det är inget speciellt fördet här området. Då kommer det att klargöras vilkaresurser som kommer att anslås till olika högskolor.Jag kan försäkra att det är fråga om enexpansion, och inte om någon tillbakagång. Detkommer att bli en ganska rejäl expansion dessutom.Jag tror att vi helt överens om att det här är viktigt.Jag tror också att jag kan lugna . Detkommer att ske en utbyggnad, och den kommer i storutsträckning, om än inte enbart, att ske på de mindreoch medelstora högskolorna. Där finns det uppenbar-ligen en meningsskiljaktighet mellan mig och Beatri-ce . Jag och regeringen anser att dessa högskolorpå ett oerhört konstruktivt sätt kan bidra, och redanhar bidragit, till en utveckling och förnyelse av denhögre utbildningen. Jag har sett detta på många håll.Det är också så att det, med den inriktning vi nuhar, skapas bättre förutsättningar för kontakter mellanhögskolan och det omgivande näringslivet. Det finnsdet också många exempel på. Därmed inte sagt attinte också de stora universiteten bidrar på ett oerhörtbetydelsefullt sätt; det är ju de tunga universiteten ochde har de stora forskningsresurserna, det är självklart.Men i det perspektiv vi nu diskuterar har en ut-byggnad av de mindre och medelstora högskolorna,inte minst på de naturvetenskapliga och tekniska om-rådena, den dubbla positiva effekten att bidra dels högre kompetens allmänt sett, dels till regional-politiken. Man får alltså verkligen en dubbel effekt avdetta. Ett av många exempel på detta är utbyggnadentill ett universitet i . Också påmånga andra håll ser vi detta, jag nämner här baraÖrebro och Karlstad.I propositionen kommer detta att klargöras i sed-vanlig ordning. Detsamma gäller alla frågor som harbudgetkonsekvenser. Vi kan inte hala fram en budgeti månaden, utan vi måste följa den ordning som ärfastställd.När vi tittar på det som har hänt vill jag säga, ochdet gjorde jag för övrigt också i svaret, att det harskett en utökning med ca 20 000 platser i högskolan.Det är riktigt att det också har skett besparingar,men högskolan har kunnat genomföra detta. Man haralltså ökat sin effektivitet. Och det tycker jag är nå-gonting positivt som högskolan skall honoreras för.Men den utbyggnad som vi nu talar om måste finansi-eras. Det går inte att bygga ut högskolan med nyaplatser utan nya resurstillskott. Det är helt klart.Det som har skrivits om den särskilda NT-satsningen - har kanske blivit någotvilseledd av missvisande medierapporter -- är ocksåfelaktigt. Tvärtom är detta en klar framgång. Det ärnärmare 2 000 personer som därigenom har kunnatskaffa sig naturvetenskaplig och teknisk utbildning.Med tanke på att det var det första ansökningstillfälletmåste man betrakta det som ett gott resultat. Jag ärhelt övertygad om att när den här satsningen har ge-nomförts fullt ut - vilket ju tar - kommer detatt visa sig att den har bidragit till en kompetensut-veckling i det svenska näringslivet som ju icke minstinriktar sig mot litet äldre studerande, och det är vär-defullt.När det gäller arbetsmarknadspengarna ochden utbildningssatsning som finansieras med dessakommer, som jag sade, besked att ges i sedvanligordning, i proposition till riskdagen . Detvisar sig då vilka prioriteringar vi gör. Jag kan lugnaBeatrice också på den punkten, att det här intehandlar om några dramatiska nedskärningar. Men påsikt är det självklart att en utbyggnad av högskolanmåste vara permanent och permanent finansierad. Dearbetsmarknadspolitiska insatserna måste också base-ras på olika konjunkturella lägen.Anf. 28 (m)Fru talman! Utbildningsministern säger att man isedvanlig ordning kommer att ange antalet platser ochlämna andra konkreta besked i propositioner, budgetetc. Sedvanlig ordning och sedvanlig ordning, menfinansministern var ju ute och svängde sig med kon-kreta siffror. När tillväxtpropositionen presenteradesfick man en bestämd känsla av att Utbildningsdepar-tementet och kanske inte varriktigt överens. Därför blev det ingenting konkret. Detvar inte säkert att finansministern hade riktigt klart försig hur det blev i slutändan. Så det var något förvirrat,åtminstone enligt den mediebild som vi har fått. Jaghar ju också sådan erfarenhet att jag vet att den typenav diskussioner kan förekomma och att man svävarlitet på målet. Jag är naturligtvis väldigt nyfiken pådet konkreta innehållet i propositionen.Då är också det som jag frågade om i interpella-tionen intressant. Vad får vi besked om ? Fårvi då besked om hur många platser som försvinnerfrån den högskoleutbildning som betalas med arbets-marknadspolitiska pengar? I propositionen säger tydligt att man inte längre skall betala medsysselsättningspengar, utan att det skall bli permanen-ta satsningar. Då skulle jag vilja veta vad som kom-mer först, om det är besparingar.Sedan får vi se om det i bästa fall harblivit något över. Det är ju den oro som man känner, ivarje fall när man befinner sig i opposition. Men jagtror på utbildningsministerns ambition, att han vill seen expansion. Det är bra, och det har jag redan sagtflera gånger.När det sedan gäller detta med politik och att för-söka att måla in varandra i ett hörn har jag inte ennegativ syn på mindre och medelstora högskolor,vilket utbildningsministern antydde. Däremot är detett bekymmer för ett ganska litet land med begränsaderesurser om man så att säga smetar ut pengarna alltförmycket. Det är där som vi ibland har känt en oro, närutbildningsministern i första hand ser till regionalpo-litiska poänger och i andra hand till utbildningenskvalitet. Vi i det här landet är tvingade att koncentreravåra resurser. Det är egentligen bara två områden därvi forskningsmässigt ligger riktigt i täten. Om manhela tiden försöker att lägga ut mer och mer resurserpå olika ställen är jag rädd att det uppstår brister ikvaliteten. Det är därför som jag undrar hur viktigtdetta är. Vår utbildningskvalitet och våra möjligheteratt konkurrera internationellt måste ju vara någotviktigare än de regionalpolitiska strävandena.Angående NT-utbildningen är det väldigt bra om2 000 personer har genomgått den. Men ambitionenvar ju något högre. Detta kan ju inte ha infriat deförväntningar som hade på denna satsning.Det är väl ändå ett bekymmer, som jag antydde i mininledning.Anf. 29 Utbildningsminister ()Fru talman! Beträffande NT-satsningen får vi välse resultatet när den har genomförts. Antalet platser är9 000, men det handlar ju om intagning ,och detta var fösta tillfället. Utifrån den utgångspunk-ten tycker jag att det har varit tillfredsställande. Mendet är alldeles för tidigt att bedöma slutresultatet in-nan utbildningen har genomförts. Såvitt jag kan se avnuvarande tendens har jag likväl ett mycket gott hoppom detta.Vår meningsskiljaktighet består kanske egentligenbara av två saker.Det ena punkten är att är väldigt ny-fiken, och jag kan inte stilla den nyfikenheten . Detfinns ingen anledning för mig att göra det, eftersomregeringen kommer att lägga fram sina förslag närtidpunkten är inne. Då visar det sig också vad de in-nehåller, och då kommer nyfikenhet attbli stillad. Detsamma gäller den oro som hon säger sigkänna för att vi inte skall infria det som vi har utlovati tillväxtpropositionen. Jag kan försäkra att det kom-mer att infrias.Den andra punkten där vi möjligen i sak skiljer ossåt - den första punkten gällde ju någon sorts tidtabell- handlar återigen om de mindre och medelstora hög-skolorna. Det är bra att vi är överens om att de ärbetydelsefulla. Även om jag tycker att det är mycketviktigt med de regionalpolitiska skäl - de har ju ävenen dynamisk effekt på näringslivet - handlar det ocksåom sådana ting som utbildningens förnyelse där demindre och medelstora högskolorna har tagit värdeful-la initiativ. Det har skett en sorts växelspel med deväletablerade universiteten som har påverkat utbild-ningens inriktning. Detta är en central fråga.Vi går in i en högskola där man kan tala om enmassutbildning. Som jag sade finns det nästan300 000 studerande . På litet blir detännu fler studerande. Det är klart att det i en sådansituation måste bli en annan form för undervisningoch utbildning än den traditionella. Här har skett enhel del , men inte tillräckligt enligt minuppfattning. Jag vill gärna illustrera detta med entekniska utbildningen.Alla - både de ansvariga och studenterna - ärganska överens om att alltför mycket i den tekniskautbildningen är bedriven i traditionellaformer. Det påverkar också den bild som studenternahar av denna utbildning, och det påverkar inte minstkvinnornas intresse, vilket måste förändras. Långt neri gymnasieåren påverkas man av denna bild av vadteknisk utbildning egentligen går ut på. Här finnsmånga frågor. Det gäller graden av specialiseringunder , utbildningens inriktning ochundervisningens former. Därför har vi haft ett semi-narium kring detta med berörda intressenter, och vikommer att fortsätta att arbeta med dessa frågor medinriktning på en förnyelse av den tekniska utbildning-en. Här spelar de mindre och medelstora högskolornaen viktig roll, naturligtvis i ett samspel med de storaoch tunga institutionerna, t.ex. KTH här i Stockholm.Det är därför som vi ser satsningen på de mindre ochmedelstora högskolorna som betydelsefull, inte bararegionalpolitiskt utan också för utbildningens inrikt-ning och uppläggning.Anf. 30 (m)Fru talman! Jag vill först säga att det är klart attdet inte bara är min personliga nyfikenhet som dethandlar om. Det finns många människor i olika regio-ner som är oroade respektive förväntansfulla inför vaddet kan tänkas innebära med utbyggnad av den högreutbildningen. Det är ju därför som jag har framställtinterpellationen. Sedan har vi fått lära oss detta att ettja är ett ja och att ett nej är ett nej inte stämmer i allalägen. Även om jag vill tro utbildningsministern kän-ner jag naturligtvis en viss oro tills det kommer kon-kreta besked.Jag skulle vilja veta om vi får besked om ned-dragningarna med anledning av arbetsmark-nadspengarna. Jag skulle vilja veta rent konkret hurdet är med platser inom ramen för det som kan bli enyrkeshögskola. Det vore bra att känna till.Jag kan inte heller låta bli att något förvånas överatt socialdemokraterna anser att de mindre och me-delstora högskolorna är så väsentliga.Jag tycker också att förnyelse av de pedagogiskaarbetsformerna är bra och viktigt när det gäller hög-skoleutbildningen. Men om nu utbildningsministernanser att de mindre högskolorna är så oerhört duktigapå pedagogik och att detta gör det viktigare att satsapå dem än på övriga universitet borde det framförassom ett argument från utbildningsministern litet ofta-re.I tillväxtpropositionen och i det här svaret är detdess värre framför allt de positiva regionalpolitiskaeffekterna som man tar fram, dvs. inte argument somhar att göra med utbildningens kvalitet, som jag trorär väldigt viktig.Nu är sanningen den att det vore oerhört kontro-versiellt om utbildningsministern började värdera denpedagogiska nivån på olika typer av utbildning. Jagkan förstå det skälet. Men om detta är det tunga ar-gumentet borde det lyftas fram . Utbild-ningsministern är ju i varje fall inte känd för att vararädd för att ha synpunkter.Anf. 31 Utbildningsminister ()Fru talman! Det är inte särskilt kontroversiellt att hävda att det krävs en förnyelse av den teknis-ka utbildningen. Jag tror att alla som sysslar med denär ganska överens om att den behöver ses över. Detmåste självfallet väsentligen göras från högskolornasegna utgångspunkter men också med en blick på vadarbetsmarknad och näringsliv behöver. Jag menar atttre olika målsättningar här sammanfaller på ett lyck-ligt sätt.För det första: Vi har behov av att bygga ut hög-skolan. Vi vet att de stora universiteten redan ärmycket stora. Det talar för att man skall lägga tyngd-punkten på utbyggnaden av andra högskolor.För det andra: Vi har ett behov av regionalpolitis-ka satsningar med tanke på sysselsättning och behovav att stimulera näringslivet i olika delar av landet.Därför passar det väl med en utbyggnad av de mindrehögskolorna.För det tredje: Vi behöver ett bidrag också till denpedagogiska utvecklingen. Vi vet att de mindre hög-skolorna har bidragit och kan bidra till den.Självfallet är det så att de stora tunga institutioner-na spelar en nyckelroll. Men dessa tre faktorer sam-verkar, och det är därför vi har gjort den här priorite-ringen.