prot · GI09119 · 1995-06-13 00:00:00 — Tror socialdemokraterna här i riksdagenverkligen att en minskning av pensionsavdraget mins-kar sparandet? Är det inte så, att förslaget i ställetökar osäkerheten och att behovet av att spara kvar-står?Anf. 114 ()replikFru talman! Ni vill sänka fastighetsskatten från1,till . Det tycker vi är oansvarigt i dagensläge när vi har den ekonomiska situation i vårt landsom vi har. Dessa pengar behövs. De har också an-vänts för att hålla nere hyran för människor som bor ivissa bostäder.Den neddragning av pensionsavdraget som vi fö-reslår berör av dem som sparar i pensionsspa-rande. berörs inte över huvud taget.Anf. 115 ()replikFru talman! Om det vore så enkelt som att det baraberör vore jag glad. Men det sänder en psyko-logisk signal till människor som sparar i pensionsspa-rande. De undrar om detta ytterligare kommer attförändras . Blir det ytterligare neddrag-ningar ? Kan man lita på att politikerna ser tillatt det finns stabilitet i de olika ekonomiska syste-men? Jag är rädd för att detta ökar osäkerheten ytter-ligare som det kanske blir helt kontrapro-duktivt. Det gör människor så osäkra att de spararännu mera.Anf. 116 ()replikFru talman! Vi skall också komma ihåg att pen-sionssparandet är ett gynnat sparande. Jagtror att de flesta kommer att fortsätta att spara i pen-sionssparande.Anf. 117 () replikFru talman! sade att honhade förståelse för problemet med de små fiskebåtar-na. Varför då inte hjälpa dessa fiskare? Fiskare somjag har talat med är bestörta över det som de uppleversom en ren trångsynthet. Kontrollskälen är ju intelängre aktuella. Det krävs ett speciellt fartygstillståndför att man skall få bedriva yrkesmässigt fiske. Dåbehöver man inte befara att fritidsbåtar tankar påfelaktiga grunder. Fiskarna säger också att de inte blirräddade av någon allmän välvilja.Jag vill också ta upp detta med pensionssparandesom är speciellt viktigt för kvinnor som har en ojämnarbetsinkomst - livsinkomsten skall ju vara det avgö-rande. Jag har mött kvinnor som har blivit väldigtoroade just över de signaler som har sänts ut.Sedan lever vi i en ekonomisk internationell miljö.Alternativet till pensionssparande i ärju att man sparar utomlands. placerades 10miljarder kronor utomlands, men det gjordes säkertinte av dessa kvinnor, och bara 6 miljarder inom lan-det. Oroar inte detta ? Är inteni socialdemokrater medvetna om behovet av fastaspelregler för sparande, speciellt när det gäller pen-sionssparande?Anf. 118 ()replikFru talman! När det gäller de mindre fiskefarty-gens skattebefrielse sade jag i mitt inledningsanföran-de att vi är medvetna om att det finns problem. Viutgår också ifrån att regeringen noga följer frågan ochom det behövs prövar möjligheterna till alternativalösningar som minskar olägenheterna med nuvarandebestämmelser. Vi har alltså uppmärksammat frågan.När det sedan gäller pensionssparandet för kvin-norna vill jag återigen upprepa att det är avpensionsspararna som berörs av detta. Jag är helt övertygad om att det är ett ytterst fåtalkvinnor som befinner sig bland dessa , tyvärrmåste jag säga.Det investerades 10 miljarder utomlands i olikaförsäkringar och 6 miljarder inom landet. Hur kan detkomma sig att detta hände ? Vi hade ju enborgerlig regering ända fram till oktober månad.Anf. 119 () replikFru talman! Jag är oroad över att man på det visetfår ett ökat utländskt sparande, men det tycks inteLisbeth Staaf-Igelström vara.Jag vill ta upp det här med båtskatten, som harvarit en stor fråga. I morse framställdes det som attdetta med båtarna är en nagel i ögat på socialdemo-kraterna. Det var därför som jag talade om avundsju-ka och undrade hur mycket den var värd. Alldelesnyss fick vi veta att det skulle kosta att meta. skalldet kosta att ha båt. Vad är det nästa som man fårbetala för? Skall det kosta att ha cykel?Båtägarna betalar ju ändå ganska mycket i ochmed drivmedelsskatten. Båtklubbarna bedriver enideell verksamhet, och det ser jag som någontingpositivt till motsats vad som har sagts här förut. hemma i jobbar man medstrandstädning och engagerar sig för sjöräddning. Detär ideella verksamheter. Man tar ansvar för bryggoroch båtuppställning, och man arbetar verkligen medsin fritidssysselsättning. Man tycker inte att det be-hövs något statligt båtregister, eftersom det frivilligafungerar väldigt väl. Staten behöver inte lägga sig i såmycket.Anf. 120 () replikFru talman! Först och främst, , fickjag inte något svar på min fråga vad det berodde påatt gick till olika försäkringar iutlandet då det var en borgerlig regeringfram till oktober månad. Den frågan fick jag intenågot svar på.När det gäller vårt pensionsförslag leder inte dettatill att pensionssparandet i utlandet ökar. Det gäller dåavdragsmöjligheten.Beträffande båtskatten vill jag hänvisa till min vänLars . Han har tyvärr lämnat kammaren ,men han talade så vällovligt om båtskatt tidigare attjag kan instämma i det.Fru talman! När det sedan gäller skatt på cykel ärjag en mycket stor cykelentusiast. Det tror jag inte attjag kommer att medverka till.Anf. 121 ()Fru talman! Vi behandlar nu ett ärende som kallasFinansiering av medlemskapet i Europeiska unionen,m.m. Jag skall tala om "m.m.", dvs. min motion omhundskatten. Det är en motion som jag har upprepatett par gånger. Den gäller att man skall avskaffa bådehundskatten och kommunernas skyldighet att hålla etthundregister.En del frågar mig hur många hundar jag har - detror alltså att jag agerar i egen sak. Då måste jag göradem besvikna. Jag har ingen hund. Jag är envis medmitt motionerande därför att jag är liberal och villavskaffa förlegade regler av olika slag.Från många års yrkesverksamhet med tekniskafordonsbestämmelser vet jag att det är lätt att införanya regler, men det är ofta mindre uppskattat att arbe-ta för att förenkla regelsystem, som man ibland t.o.m.struntar i för att de är så angelägna. Viliberaler anser också att det är viktigt att det inte in-förs krångliga nya skatter, t.ex. på fritidsbåtar, eller enny fiskevårdsavgift.Hundskatten har redan funnits alltför länge ochbör nu avskaffas. Det ursprungliga syftet att hålla redapå hundägandet och att kunna ta hand om herrelösahundar kräver inte nu längre ett system med hundre-gister och hundskatt.Med stor glädje har jag noterat att ett enigt utskottföreslår bifall till min och övriga motioner där manyrkar på ett borttagande av hundskatten.Detta är ett litet steg mot ett bättre samhälle. I detstora perspektivet är det en liten fråga, men det ärviktigt att vi ger signaler om att ta bort krångelregler.Fru talman! Människans bästa vän är ju hunden.Hundens bästa vän kanske är , som görett tydligt tillkännagivande till regeringen.Jag yrkar alltså bifall till utskottets hemställan pådenna punkt.Anf. 122 ()Fru talman! I detta betänkande tillstyrks min mo-tion angående hundskatten, och jag vill tacka för det.Patrik från , frånCentern och från harockså motionerat i frågan.Utskottet säger till vår glädje att tiden nu är mo-gen att överväga ett avskaffande av hundskatten ochregisterskyldigheten. Regeringens överväganden börenligt skatteutskottet inriktas på att lagen om hund-skatt upphävs, och detta bör som sin me-ning ge regeringen till känna.Tiden är verkligen mogen, och hundskatten hållerpå att tas bort ute i kommunerna. Detta har stöd idomstolsbeslut.Flera utredningar har behandlat hundskatten, se-nast , som föreslog att skyldighe-ten att betala hundskatt skulle avkriminaliseras och attlagen om hundskatt upphävs.Jag var med i utredningen, och i de enkäter viskickade ut till t.ex. polis och åklagare om förslag påbrott som kan avkriminaliseras återkom hundskatten imånga svar. Vi samlade också in synpunkter från dekommuner som redan avskaffat hundskatten och fråndem som hade den kvar.I betänkandet SOU 1992:61, Ett reformeratåklagarväsende, skrev vi:"Hundskatten uppgår i regel till endast ett parhundra kronor . Det är tveksamt om skatten ensräcker till att täcka de kostnader i form av registreringoch uppbörd och liknande som är förbundna medhundskattesystemet. "I regeringens proposition 1994/95:23 Ett effekti-vare brottsmålsförfarande fanns inte förslag om av-kriminalisering av skyldigheten att betala hundskattmed. ansåg dock enhälligt att rättsvä-sendet inte skall belastas med mål om brott mot hund-skattelagen och tillstyrkte motionerna.Flera kommuner har behållit hundskatten just föratt inte bryta mot gällande lag. Efter att regeringsrät-ten i en dom gett ,och därmed alla kommuner, rätt att avskaffa hundskat-ten har ännu flera gjort det, bl.a. min hemkommunBollnäs.Fru talman! I detta betänkande har skatteutskottettagit klar ställning, och återstår bara regeringensöverväganden. Även om hundskatten är en liten frågahar den debatterats livligt och länge i beslutande för-samlingar. Talesättet "mycket väsen och litet ull"passar bra in på 72-åringen som föreslås bli histo-ria.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )8 § Vissa inkomstskattefrågorFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1994/95:SkU31Vissa inkomstskattefrågor (prop. 1994/95:187)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades efter 12 §. )9 § Undantag från förmånsbeskattningbeträffande statsministerns tjänstebostadFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1994/95:SkU43Undantag från förmånsbeskattning beträffande stats-ministerns tjänstebostadAnf. 123 ()Fru talman! Ett enhälligt skatteutskott står bakomdet här betänkandet och det utskottsinitiativ som ärtaget. Det är bra. Vi i tycker att det ärett bra beslut. Jag vill ändå kommentera det litetgrand, och därför har jag satt upp mig på talarlistan.Den här frågan har väckt en oerhört stor debatt iframför allt medierna. Det kommer fram människortill mig som vet att jag är skattepolitiker och säger:Där ser ni, politiker, vilka lagar ni har skapat! Inte enslandets statsminister kan leva efter de regler ni harinfört, utan ni måste skapa undantagsbestämmelser.Det här skapar en tveksamhet och utgör en möjliggrogrund för kritik, som är obefogad.Jag läste i en tidning att det skulle vara fråga omskatteeffekter på , att landets statsministerinte ens skulle klara att betala hyran. Det verkar jukonstigt. Om inte ens statsministern kan klara hyran,hur skall då en vanlig skattskyldig klara att leva efterde regler som finns i det svenska samhället?Jag vill i samband med detta ärende säga - kanskeinte så mycket till kammarens ledamöter, som jag trorär hyfsat insatta i de här frågorna - att de medieupp-gifter som har cirkulerat är inte korrekta. Det är justuppgifter - det finns inga beslut i den här frågan. Detfinns uppgifter om ett förhandsbesked. Mig veterligenär ett förhandsbesked en affär mellan den som harbegärt beskedet och den som har lämnat det, dvs.mellan den som skall ha beskedet och skattemyndig-heten. Jag kan inte gå in och titta i några handlingaroch utläsa vilka kostnadseffekterna blir. Detta är bararykten, antaganden och gissningar.Då kan jag tillåta mig att anta, att om vi inte hadegjort den här ändringen hade det blivit effekter, meninte alls i den omfattning som har diskuterats. Detkanske kunde ha blivit fråga om ett förmånsvärde på10 - det är min gissning - som sedan kanskeockså borde jämkas med tanke på de säkerhetsaspek-ter som finns.Det är ju så, att vad gäller hademan gjort en jämkning i förhållande till representa-tionsuppdrag och i förhållande till säkerhetsaspekten ifråga om personskyddet, och det hade sänkt förmåns-värdet väsentligt.Vi kan alla erinra oss debatten om , che-fen för ABB. Den debatten gick i motsatt riktning. Dåskrev en del medier att det var uppseendeväckandelåga förmånsvärden. extrapolerar man det åt detandra hållet.Om jag då säger att man kanske inte hade behövtgöra den här lagändringen. Jo, jag tror att man behö-ver göra den i alla fall. Landets statsminister är näm-ligen inte bara en person vilken som helst, utan det ärvår nations politiske representant. Här är det inte barafråga om personskydd i största allmänhet, utan här ärdet fråga om ett nationellt skyddsintresse, som äroerhört viktigt att beakta. Då menar jag att det ärrimligt att man utformar en särregel med tanke på detnationella skyddsintresset och det här uppdragetsoerhört speciella och viktiga karaktär för nationen.Här har skatteutskottet kommit fram till en mycketbra teknisk lösning, som tillgodoser alla krav som kanställas. Det finns ett uttryck från en gammal pjäs somjag en gång såg, och det är att "hustru får inteens misstänkas". Det är riktigt. Landets främste före-trädare får inte ens misstänkas för att få otillbörligaförmåner. Med den konstruktiva anda som har rått iskatteutskottet har vi skapat en lagparagraf som till-godoser det kravet, dvs. att inte ens en misstankefaller om otillbörlig förmån.Därmed vill jag också säga att detta inte på någotsätt är en indikation på att lagstiftningen i övrigtskulle vara grovt felaktig. Men visst kan vi se överden, som utskottet har sagt. Jag vill dock med det härsäga att vi politiker får akta oss för att ta intryck av enuppskruvad mediedebatt, som ibland kan förekomma.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )10 § Ny pantbankslagFöredrogsNäringsutskottets betänkande 1994/95:NU27Ny pantbankslag (prop. 1994/95:178)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades efter 12 §. )11 § betänkande 1994/95:NU28Kompletteringspropositionen (prop. 1994/95:150delvis)Anf. 124 ()Fru talman! Vi har att hantera näringsutskottetsdelar av vårens kompletteringsproposition. Vi kanmed denna kompletteringsproposition konstatera densocialdemokratiska regeringens kortsiktighet på nä-ringspolitikens område. Det som var högsta visdom ijanuaribudgeten tvingas man nu revidera och justera.Man justerar och går i riktning mot en del av deinvändningar vi moderater hade då.I januari föreslog man utgiftsökningar på t.ex. an-slag för främjande av kvinnors företagande, tek-niköverföring och investeringsfrämjande. ändrarman inriktning och föreslår indragningar.Bristen på en klar strategi och inriktning av nä-ringspolitiken är skadlig. Tillsammans med de tidiga-re återställarna med återreglering av arbetsmarknadenoch de stora skattehöjningarna, har det bidragit tillförsämringar av näringsklimatet i landet. Den opti-mism som fanns i många företagarkretsar för ett årsedan har förbytts i misstro.I dagens betänkande behandlas ökade anslag tillKommerskollegium och till . Vidare tillstyrkslagändringar vad gäller avvecklingsstyrelsens verk-samhet samt kreditgarantier till flygmotorindustrin. Idessa delar instämmer vi moderater i utskottsmajorite-tens ståndpunkt, varför jag yrkar bifall till utskottetshemställan i dessa delar.Vidare föreslås också att avkastningskraven vadgäller respektive Industri- och nyföretagarfon-den sänks. Vi anser att detta är fel. Det innebär delsatt kapitalet kommer att förbrukas, dels att vissa lånblir ännu mer subventionerade än normala lån påmarknaden. Vi bör ha en fungerande riskkapitalmark-nad där det med riskkapitalavdrag och skattevillkoräven i övrigt blir lättare att förmedla kapital. Med denhär föreslagna förändringen fördröjs den nödvändigautvecklingen. Jag yrkar därför bifall till den moderatareservationen, reservation nr 1.Fru talman! Eftersom detta väl är näringsutskottetssista debatt för riksdagsåret vill jag också passa på atttill protokollet få framföra mitt tack till för trevligt genomförda sammanträden.Anf. 125 BO ()Fru talman! har, som framgår avbetänkandet, kunnat enas på de flesta punkter i NU28.Det gäller t.ex. anslaget till , för-valtningen av det som återstår av löntagarfondsmed-len och kreditgarantier för civil flygmotorproduktion.Däremot har vi inte lyckats bli eniga om att sänkaavkastningskraven för och för Industri- ochnyföretagarfonden. Det är ett förslag som har till syfteatt öka utlåningen till projekt som kan bidra till ökadtillväxt, teknologisk förnyelse och nya jobb - inteminst i de mindre och medelstora företagen.I den reservation som står bakomframförs i princip två invändningar.Med den första invändningen uttrycker man en oroför att ett sänkt avkastningskrav skall leda till attkapitalet urholkas . Det är förstås svårt att häv-da motsatsen. Det sker med viss automatik om manförändrar avkastningskravet till att kapitalet bara skallbevaras nominellt intakt.Den andra invändningen handlar om att den härförändringen skulle innebära en subventionering avden här typen av lån i förhållande till de lån sommarknaden erbjuder. Detta skulle i sin tur försvåra enövergång till en kommersiellt fungerande riskkapital-och kreditmarknad, som man uttrycker det i reserva-tionen.Det går som sagt inte att invända mot att ett sänktavkastningskrav innebär att kapitalet mer eller mind-re, beroende på inflationen, urholkas. Det uppstårmed andra ord förr eller senare en kostnad för staten.Den här åtgärden måste dock, som vi ser det, sesmot bakgrund av de svårigheter som mindre och me-delstora företag och för tillfället upplevernär det gäller tillgången till riskvilliga krediter. Det ärsvårigheter som i sin tur beror på problemen allmänt iekonomin och på krisen som banksektorn har genom-levt och delvis fortfarande genomlever.I det här läget menar vi att det krävs särskilda åt-gärder bl.a. på det här området för att underlättakreditförsörjningen och för att främja nya företag somkan bidra till att öka tillväxten och skapa nya jobb.Vi måste därmed ta i beaktande att när förutsätt-ningarna förändras, t.ex. så att den kommersiellakreditgivningen fungerar bättre än på de härområdena, kommer regering och riksdag att vidtaåtgärder som anpassar avkastningskraven till de änd-rade förutsättningarna. Det är förstås fullt tänkbart iett bättre statsfinansiellt läge att tillföra nytt kapital.Det viktiga , i det korta perspektivet, äratt ge och ett ökat handlingsut-rymme i en situation där behovet av insatser är stort.Argumentet att ALMI:s och Industrifondens verk-samhet skulle fördröja utvecklingen mot en normaltfungerande kommersiell riskkapital- och kreditmark-nad tycker jag är litet svårt att förstå. Det handlar juom att skapa utrymme för ett något större risktagandeoch att därmed också ge utrymme för nya projekt.ALMI:s och Industrifondens verksamhet har fram-för allt kommit till för att komplettera marknaden påavsnitt där den här marknaden inte fungerar. Det finnsbevisligen segment på riskkapital- och kreditområdetdär den kommersiella utlåningen inte fungerar till-fredsställande. Det är generellt sett där riskerna ärnågot större, vid nya projekt och utvecklingsområden,vid nyetablering av företag osv.Ofta fungerar krediterna från som en nyckelsom öppnar dörren också för mer kommersiella kredi-ter. Industrifondens verksamhet är på motsvarandesätt ofta en förutsättning för att ett teknologiförnyel-seprojekt skall komma till stånd över huvud taget.Vi menar att det är viktigare att de olika kredit-formerna, samhällets insatser och de mer kommersiel-la insatserna kompletterar varandra snarare än attkonkurrera med varandra.Fru talman! Jag låter mig nöja med detta.Ola sade att det sker vissa justeringar avsummorna bl.a. till kvinnligt företagande i komplette-ringspropositionen. Jag vill bara konstatera att detsker förvisso en sådan justering av anslagssummorna,men det sker ingen förändring av den principiellainriktningen på det området och inte heller på andraområden. Det är fortfarande en prioriterad verksam-het, liksom teknologiförnyelse, teknikspridning ochandra insatser som tidigare är aviserade.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets hemstäl-lan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )12 § Ändring i övergångsbestämmelserna till la-gen om kreditmarknadsbolagFöredrogsNäringsutskottets betänkande 1994/95:NU29Ändring i övergångsbestämmelserna till lagen omkreditmarknadsbolagTalmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld.BeslutSkU28 Finansiering av medlemskapet i Europeiskaunionen, m.m.Mom. 1 (privat pensionssparande)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (m, fp, kds)Votering:204 för utskottet107 för res. 138 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 22 c, 16 v, 15 mp, 1 kdsFör res. 1: 75 m, 23 fp, 9 kdsFrånvarande: 11 s, 5 m, 5 c, 3 fp, 6 v, 3 mp, 5 kdsIngrid () anmälde att hon avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Mom. 7 (naturvårdsavgift)1. utskottet2. 5 (m, c)Votering:216 för utskottet97 för res. 536 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 23 fp, 16 v, 16 mp, 11 kdsFör res. 5: 75 m, 22 cFrånvarande: 11 s, 5 m, 5 c, 3 fp, 6 v, 2 mp, 4 kdsMom. 15 (attraktiva områden)1. utskottet2. 11 (m, fp, v, kds)Votering:184 för utskottet126 för res. 111 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 19 c, 15 mpFör res. 11: 75 m, 2 c, 22 fp, 16 v, 11 kdsAvstod: 1 mpFrånvarande: 11 s, 5 m, 6 c, 4 fp, 6 v, 2 mp, 4 kdsMom. 18 (industrins energiskatter)1. utskottet2. 19 (mp)Votering:212 för utskottet17 för res. 1985 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 2 m, 23 c, 23 fp, 3 v, 11 kdsFör res. 19: 1 m, 16 mpAvstod: 72 m, 13 vFrånvarande: 11 s, 5 m, 4 c, 3 fp, 6 v, 2 mp, 4 kdsMom. 25 (skatterna och miljön)1. utskottet2. 29 (mp)3. res. 30 (kds)Förberedande votering:22 för res. 2911 för res. 30280 avstod36 frånvarandeKammaren biträdde res. 29.Huvudvotering:152 för utskottet22 för res. 29139 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 149 s, 1 c, 1 fp, 1 vFör res. 29: 6 v, 16 mpAvstod: 75 m, 22 c, 22 fp, 9 v, 11 kdsFrånvarande: 12 s, 5 m, 4 c, 3 fp, 6 v, 2 mp, 4 kdsMom. 42 (smörjoljor)1. utskottet2. 57 (v)Votering:280 för utskottet31 för res. 571 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 75 m, 23 c, 23 fp, 11 kdsFör res. 57: 16 v, 15 mpAvstod: 1 mpFrånvarande: 13 s, 5 m, 4 c, 3 fp, 6 v, 2 mp, 4 kdsMom. 46 (en avfallsskatt)1. utskottet2. 62 (kds)Votering:248 för utskottet27 för res. 6238 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 75 m, 22 c, 1 fpFör res. 62: 16 mp, 11 kdsAvstod: 22 fp, 16 vFrånvarande: 11 s, 5 m, 5 c, 3 fp, 6 v, 2 mp, 4 kdsMom. 49 (båtskatt)1. utskottet2. 64 (m, c, fp, kds)Votering:182 för utskottet129 för res. 643 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 149 s, 2 c, 16 v, 15 mpFör res. 64: 75 m, 20 c, 23 fp, 1 mp, 10 kdsAvstod: 1 s, 1 c, 1 kdsFrånvarande: 11 s, 5 m, 4 c, 3 fp, 6 v, 2 mp, 4 kdsPer () anmälde att han avsett att rösta ja menmarkerats ha röstat nej.Mom. 52 (reklamskatt)1. utskottet2. 68 (v)Votering:217 för utskottet18 för res. 6878 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 1 m, 23 c, 23 fp, 10 mp, 10kdsFör res. 68: 16 v, 2 mpAvstod: 74 m, 4 mpFrånvarande: 11 s, 5 m, 4 c, 3 fp, 6 v, 2 mp, 5 kdsGudrun () anmälde att hon avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SkU31 Vissa inkomstskattefrågorKammaren biföll utskottets hemställan.SkU43 Undantag från förmånsbeskattning beträf-fande statsministerns tjänstebostadKammaren biföll utskottets hemställan.NU27 Ny pantbankslagKammaren biföll utskottets hemställan.NU28 KompletteringspropositionenMom. 3 (avkastningen på vissa lånemedel, m.m.)1. utskottet2. 1 (m)Votering:237 för utskottet75 för res. 137 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 149 s, 23 c, 22 fp, 16 v, 16 mp, 11kdsFör res. 1: 75 mFrånvarande: 12 s, 5 m, 4 c, 4 fp, 6 v, 2 mp, 4 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.NU29 Ändring i övergångsbestämmelserna tilllagen om kreditmarknadsbolagKammaren biföll utskottets hemställan.13 § Kammaren åtskildes kl. 17.31.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 3 § anf.