prot · GJ0927 · 1995-11-22 00:00:00 — Jagstår således bakom samtliga våra reservationer, menjag nöjer mig med att här yrka bifall till nämnda re-servationer, dvs. reservationerna 20, 25 och 29.Anf. 218 ()Herr talman! Efter inledning harjag av ett flertal ledamöter uppmanats att ha en lik-nande inledning på mitt anförande, men jag skallbespara kammaren det.Det betänkande som vi nu debatterar och somriksdagen senare skall fatta beslut om handlar omPBL och bygger i huvudsak på delbetänkande, men främst handlar det om enöversiktsplanering och om hur miljöhänsynen skallöka. Utgångspunkten är att översiktsplaneringen skallanvändas som ett instrument för att höja ambitionsni-vån. Ett ökat medborgarinflytande skall också stärkavärnet om miljön.Miljökonsekvensbeskrivningar skall användas istörre utsträckning. Större tyngd skall läggas vid sam-råd. Medborgarnas synpunkter bör tas in tidigt i plan-processen, och åtgärder för att stimulera till diskus-sion i tidiga planeringsskeden bör lyftas fram. Pro-positionen tar syfte på att bättre än värna omparker och grönområden. Dessa gröna lungor äromistliga värden i våra tätorter och bör därför ges enhög status.Den förra regeringens agerande när det gällerhantering av PBL-frågan har jag tidigare kritiserat i endebatt här i kammaren . Den uppgörelsemellan och Socialdemokraterna som låg tillgrund för PBL:s tillkomst 1987 bröts då den förraregeringen tillsatte en utredare och antog direktiv utanatt samverka med Socialdemokraterna. Jag har kritise-rat detta, och jag skall inte upprepa alla dessa argu-ment. Utredningen borde ha lagt fram ett samlat be-tänkande och inte splittrat upp det i flera delar som nuhar skett. Detta har skapat förvirring, och det harförsvårat helhetssynen på lagen. Förslag i senare ut-rednings- och lagförslag gör att beslut som vi harfattat i tidigare skeden kan behöva ändras när man fårse helhetsbilden. får vi fortsätta på den inslagnavägen. Och i detta betänkande gör vi förändringar idet beslut som fattades 1994.De lagändringar som trädde i kraft i århar skapat förvirring i kommunerna. Bygganmälanoch samrådsträffar fungerar inte. Kommunerna harbesvär med att få de sökande att förstå det nya syste-met. Det gäller framför allt småärenden. Det visar attvår kritik på detta område i högsta grad var befogad.Tillgänglighet har diskuterats mycket i utskottet.Vi har i vårt land högt ställda krav på detta. Regering-en anser att ett kommunalt tillgänglighetsprogram böringå i varje kommuns översiktsplan. Handikapporga-nisationerna bör vara en självklar part vid utarbetandeav detta program. I lagrådsremissen som föregickpropositionen fanns förslag på tillgänglighetsskapan-de åtgärder . Kommuner och landstingtyckte att kostnadskonsekvenserna borde utredasbättre innan detta förslag antogs. Regeringen gav dåBoverket i uppdrag att belysa detta. Uppdraget skallredovisas senast den 15 maj.Det är rimligt att detta sker. En ordentlig kost-nadsanalys behövs innan mer preciserade åtgärderkrävs. Det tycker också utskottet. Men utskottet anseratt dessa frågor har ett sådant väsentligt intresse att deåtgärder som enkelt och med små kostnader kan åt-gärdas bör behandlas skyndsamt. Regeringen bör,efter redovisning, återkomma tillriksdagen med förslag till bättre tillgänglighet i be-fintliga offentliga lokaler och på allmänna platser. Omdetta är utskottet enigt, vilket är glädjande.1992 drev den dåvarande riksdagsmajoriteten ige-nom ett förbud för kommunerna att i detaljplan styraviss form av handel. Det gällde handel med skrym-mande varor och livsmedel. Detta var ju ett av BertKarlssons stora paradnummer här i kammaren. Ge-nom detta beslut skulle matpriserna sjunka kraftigt.Detta leder till stora etableringar av försäljningsstäl-len i industriområden och utanför tätbebyggelse somfrämst vänder sig till bilburna kunder. Förlorarna ärkunder utan bil, främst äldre människor. De får se sinanärbutiker i bostadsområden och tätorter läggas nedtill fördel för mer perifert belägna butiker. De tvingasnu i större utsträckning anlita färdtjänst och hemtjänstför att uträtta ärenden som de själva tidigare kundegöra. Kommunerna får ta hand om parkeringsproble-men och trafikproblemen.Den förra riksdagsmajoritetens beställning att medretroaktiv verkan gå in och göra motsvarande änd-ringar i gamla planer blir nu av förklarliga skäl inteav. Vi vill nu ge kommunerna tillbaka rättigheten att idetaljplan styra dessa verksamheter. Regeringen börskyndsamt lägga fram ett förslag med denna innebörd.Plan- och byggutredningen föreslog också attkommunerna i översiktsplanen områdesvis skullekunna göra undantag från lokaliseringsprövning av nybebyggelse utanför samlad bebyggelse. Det skulle gemarkägare oinskränkt rätt att avgöra var det skullebyggas, vem som skulle bygga och vad som skullebyggas. I princip betydde detta att planmonopoletsom infördes i stor enighet här i 1947 skulleupphävas i dessa områden. Detta förslag är numeradjupt begravt i en sällan öppnad byrålåda på Miljöde-partementet.På ligger också förslaget omatt tvinga kommunerna att upprätta detaljplaner om någon söker bygglov och kommunen avslåransökan med motiveringen att detaljplan erfordras. Iannat fall skulle bygglov beviljas. Det skulle försättamånga kommuner, framför allt de med ett högt be-byggelsetryck, i en ohållbar situation. Dessa frågorhar också tagits upp i reservationer.Till betänkandet har fogats 35 reservationer. Jagskall kommentera några av dem. ochMiljöpartiet ägnar sig i några reservationer åt ordki-neseri. De vill byta ut vissa ord mot andra som ansesmera långtgående. Vi anser inte att dessa förändringarskulle tjäna något rejält syfte och yrkar avslag pådessa reservationer.Moderaterna vill att översiktsplanen skall varafrivillig och är naturligtvis ensamma om den uppfatt-ningen.Folkpartiet vill att samrådskretsen skall utvidgasvid upprättande av detaljplan och ger exempel påsådana organisationer som bör ingå. slårhär in öppna dörrar, då det som partiet efterlysersedan många år är praxis.I en reservation tas barnens ställning vid planeringupp. I reservationen anförs att en särskild tjänstemanskall utses för att ha ansvar för barnens intressen. Viär ense med reservanterna om att barnens intressen ärviktiga att bevaka i planeringen. För den skull finnsen mängd råd och riktlinjer om hur detta bör ske. Desom upprättar planer och de kommunpolitiker somfattar beslut om dessa har här ett stort ansvar. De skalltillvarata allas intressen, dvs. alla invånare - barn,pensionärer, handikappade, m.fl. Detta ingår i plan-processen. Det skulle inte tjäna något större syfte omalla dessa grupper skulle ha var sin ansvarig sombevakar deras speciella intressen. Det bör som påett naturligt sätt ingå i planprocessen.Moderaterna tycker att kravet på att översiktspla-nen skall aktualiseras en gång per mandatperiod äronödigt. De anser att man skall låta kommunernasjälva avgöra när detta bör ske. Om ändringsbehovetär litet drar detta onödiga kostnader.Jag tror att det är bra ur många synpunkter attöversiktsplanen kommer till kommunfullmäktige engång per mandatperiod. Vad som skall ändras i planenär ju upp till varje kommun att avgöra.Moderaterna tycker inte att större uppmärksamhetbör ägnas parker och grönområden. De är ensammaäven om denna uppfattning.Krav på rivningsplaner införs nu liksom kvali-tetsansvarig för detta arbete. och Väns-terpartiet vill gå längre genom att kräva detta även vidutrivning i samband med ändring av byggnad. Vianser att man får följa dessa frågor och återkommaom så erfordras.I en fempartireservation varnas för kommunalmonopolisering på hanteringen av rivningsmaterial.Både utredningen och regeringen anser att dessa frå-gor inte bör regleras i PBL utan bör regleras enligtrenhållningsförordningen. Vi delar den uppfattningen.Risken för fördyringar är obefintliga. I dagens eko-nomiska situation väljs säkert det billigaste alternati-vet. Kretsloppsdelegationen förväntas komma medförslag i ämnet.Moderaterna vill minska strandskyddet. Detta äringet nytt. De är ensamma om denna uppfattning.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillhemställan i utskottets betänkande och avslag påreservationerna.Anf. 219 () replikFru talman! Jag tänker inte be om ursäkt för mininledning, om det var detta som hadetänkt sig. Engagemang, , kräver bådehjärna och hjärta, och det har vi i . och hans parti tycker jag att det iblandhandlar mycket om ord men att man sedan inte kom-mer till skott så att det blir något.Ett typexempel på detta är frågan om barns rättig-heter att få delta i planeringen. Vi har ratificerat barn-konventionen, och vi har talat om att lyfta in den ilagstiftningen. Sedan kommer det ett litet ynka kon-kret exempel på vad man kan göra. Då generaliserarRune och säger att man tar till vara barnensintressen på alla möjliga sätt. Men tanken med detta,, var ju att barnen skulle kunna hävdasina egna intressen. Jag tror att barn tänker litet annor-lunda än vuxna. Ofta är de dessutom mycket klokare,vilket är det värsta. Det vore därför mycket bra att tatill vara deras åsikter i dessa frågor för framtiden. Vivet att det är deras miljöer som det kommer att handlamycket om. Om norrmännen kan, så varför skulle intevi kunna göra det?När det gäller rivningar undrar jag, , varför man inte skall ta med alla rivningar. Vihoppas att detta med s.k. utrivningar är det som skallgälla för framtiden - varsamma rivningar där man tartill vara människors behov av den miljö de har. Manskall inte göra några lyxrivningar osv.Det finns ingen anledning att lämna det här utan-för.Sedan har jag under det här året lärt mig att ordbetyder väldigt mycket. Jag har t.o.m. blivit luradnågra gånger i utskottet för att jag trodde att de be-tydde någonting annat. Men vet jag att det är till-kännagivanden som gäller om det skall bli någontingav. Skall vi ändra orden så att det blir den inriktningsom vi vill ha mot det ekologiskt hållbara samhälletmåste vi använda de orden. Då duger inte de andra.Så är det bara.Anf. 220 () replikFru talman! När det gäller barn och planering gårmycket av det som föreslår bra attgenomföra ute i kommunerna. Man kan om man vill ikommunerna utse människor som har denna speciellauppgift, men man behöver inte lagstifta om det. Enordentlig och duktig planerare skall ta ansvar för allasrätt i samhället att kunna vara med i planeringen. Detgäller inte bara barn, utan det gäller - som jag sade imitt anförande - såväl pensionärer som handikappadeoch alla möjliga grupper. Skulle vi ha ansvar för olikapersoner och grupper i samhället, skulle det bli full-komligt ohållbart. Detta är viktiga frågor, men viklarar dem inom ramen för den lagstiftning som redangäller i dag.Sedan slog sig för bröstet och tog åtsig äran för det tillkännagivande som bostadsutskottetnu vill att skall göra när det gäller handi-kappfrågorna. Jag vill bara påpeka att utskottet varenigt och att alla partier var överens om detta. Det varinget speciellt för vidkommande.Jag tycker att det är bra att det nu införs krav pårivningsplaner. Då kan man få ordning på omhänder-tagandet av rivningsmaterial och då även av miljöfar-ligt rivningsmaterial. Det betyder också att kan gå in och stoppa en rivning om maninte följer rivningsplanen. Det införs nu också enkvalitetsansvarig för rivning - det fanns inte med i detförslag som den förra regeringen lade fram. Det tyck-er jag är väldigt bra, och det har efterlysts av mångamänniskor ute i kommunerna som jobbar med dessafrågor.Men vi är inte beredda att driva frågan vidare närdet gäller utrivning, utan vi vill ta en sak i sänder ochutvärdera. , som repre-senterar, brukar alltid vilja gå litet längre än andrapartier. De vill betala litet mera, men det är bara detatt andra partier väger saker och ting för och emot ochtar reda på vad det kostar att göra en massa efter-forskningar innan de fattar beslut. Det är skillnadenmellan andra partier och Vänsterpartiet.Anf. 221 () replikFru talman! Ja, , barnen har fak-tiskt ingen egen intresseorganisation. Men det har deandra grupperna. Därför tyckte inte vi att de handi-kappade skulle få någon särskild rätt att vara med idessa sammanhang annat än genom sina intresseor-ganisationer. Precis som jag säger tänker barnen an-norlunda. Vi vill genom lagstiftningen ge en liten vinktill kommunerna att de borde utse någon som är an-svarig för dessa frågor och som tänker i dessa banor.Det är ingenting som säger att sådant uppstår av sigsjälvt. Eller skall åka runt i landets287 kommuner och propagera för detta? Det vore kulom han i stället kunde göra det.Vad är det för kostnader i samband med utriv-ningar? Jag tror snarare att det är precis tvärtom. Tarvi in det här i lagstiftningen får vi en annan organisa-tion och funktion av detta på en gång. Det skulle välvara väldigt mycket bättre än att som vanligt väntaoch vänta.Anf. 222 () replikFru talman! Jag vill bara säga något om detta medrivningsplaner och utrivning.Det är en väldig skillnad på att riva en byggnadoch på att riva ut ur en byggnad. Det är alltså frågaom skiftande processer från bygge till bygge och frånhus till hus. På vissa ställen river man ut väldigtmycket, kanske hela innehållet i huset. På andra stäl-len river man bara ut stammar eller bara byter fönster.Skulle vi gå in och lagstifta här skulle det bli en väl-digt konstig situation. Vi säger att om man skall göradet måste man ha bra mycket på fötterna. Vi måsteveta vad vi pratar om och kan inte bara rusa i väg somOwe vill göra.Anf. 223 () re-plikFru talman! har framhållit att hu-vudsyftet med det här betänkandet är att miljöhänsy-nen skall öka. Det är bra.Sedan hävdar att slårin öppna dörrar när vi framför kritik mot att inte mil-jögrupper nämns när det gäller samrådskretsen. Detgläder mig om har rätt, men det blirlitet osäkert i och med att miljögrupperna inte nämns iförarbetena.I förarbetena nämns bl.a. fackföreningar och andragrupper som har ett väsentligt intresse av planförsla-get. Då tycker jag att det vore bättre om man klarthade kunnat uttala att miljögrupperna skulle ingå isamrådskretsen och på ett tydligt sätt gett dem denrätten.Vi tycker alltså inte att förarbetena är tillräckligttydliga. Därför har och ge-mensamt reserverat sig i det här avseendet. Det ärdärför som jag yrkar bifall till reservation 11.Varför, , kunde man inte gå med påatt klart uttala att miljögrupperna skall ha denna rätt?Anf. 224 () replikFru talman! Miljögrupperna är redan med ochsamråder. Jag har själv suttit i iväldigt , och i alla planeringssammanhanghar alltid SNF och olika lokala miljögrupper i samhäl-let tillfrågats. Det är oerhört viktigt att man i ett tidigtskede får klart för sig vad dessa människor vill så kan väga in detta i planeringen.Som jag sade i mitt huvudanförande tycker jag attFolkpartiet i det avseendet slår in öppna dörrar. Degrupper som kallas - miljögrupper, naturvårdsföre-ningar men också köpmannaföreningar och företagar-föreningar - är ju inga sakägare och de kan inteöverklaga en plan. Däremot är deras åsikter oerhörtbetydelsefulla i samband med planeringen. Det räknasupp redan i förarbetena till PBL exempel på alla or-ganisationer som skall och bör kallas. Jag tycker attdetta fungerar väldigt bra . Det finns ingen an-ledning att göra den förändring som villgöra.Anf. 225 () re-plikFru talman! I så fall förstår jag inte varför maninte hade kunnat vara tillmötesgående. Då hade vi intebehövt att avge någon reservation. Man borde hakunnat skriva in det här. Visserligen sker ett sådantarbete , men om man inte skriver in denna rätt ärdet ju inte säkert att dessa grupper kommer att fåsamma inflytande också . Då har det sittinflytande så att säga mera på nåder. Det är bättre omman klargör att de har denna rättighet.Anf. 226 () replikFru talman! Om man skulle göra så som Folkpar-tiet föreslår, dvs. om man skulle räkna upp de organi-sationer som skall vara med i dessa samråd, då blirdet en förskräckligt massa organisationer. Inom dessaorganisationer finns det lokala grupper som bildas isamhället , enfrågegrupper och annat. De måsteju också få vara med i planeringsarbetet. Det skullealltså vara väldigt besvärligt att i detalj ange vilkagrupper som skulle vara med så att det blev en hel-täckande uppräkning i lagstiftningen. Därför tyckerjag att det är bra som det är . Det fungerar ocksåväldigt bra.Anf. 227 () replikFru talman! Jag vill säga några ord till RuneEvensson om det här med att återinföra möjligheternaför kommunerna att precisera handelsändamålet. Jaghar faktiskt inget minne av att var på-drivande i den här frågan. Däremot vill jag påstå attdet inte är detta som är det viktigaste, utan det viktigaär ju att gå på sakfrågan. För min del är det viktigareän om det är eller någon annan som harföreslagit någonting.Jag har flera exempel på etableringsmöjlighetersom har spolierats framför allt i små kommuner, där-för att man inte har fått etablera sig i de lägen somman hade bedömt som möjliga för att över huvudtaget kunna driva i gång ett handelsändamål i enmindre kommun. Då finns det naturligtvis behov avmöjligheter till parkeringar. Faktum är, , att parkeringsproblemen är ju större i centrum änvad de är i utkanterna. Är det inte också så att äldremänniskor sällan bor precis i centrum där det finnsväldigt mycket lokaler och affärer? Man bor också iförorter. Om det då etableras affärsmöjligheter i föror-ter och i utkanterna av tätorterna kan det faktiskt varaen fördel också för äldre.En annan sak är konkurrensen, möjligheten atthandla till vettiga priser. Detta innebär storköpsmöj-ligheter för barnfamiljer, som är tvingade attpressa sina priser. För att familjerna skall klara dessastorköp måste de ha tillgång till en nära och stor par-keringsplats.Jag vill också påstå att detta ofta stimulerar decentralt belägna butikerna till att vidta åtgärder ochvara litet av innovatörer för att locka kunder till sinabutiker.Det Socialdemokraterna och en del andra här ärinne på är, menar jag, ett steg tillbaka. Är det inte såegentligen, ?Anf. 228 () replikFru talman! Det som nu tar upp varsom jag sade ett av stora paradnum-mer. Jag minns när han stod i talarstolen med en kavi-artub i var hand och förde en våldsam debatt i dessafrågor. Sedan kan man ju ifrågasätta - han kan ju ha talat i eget intresse, men detkanske vi inte skall gå in på här.När man planerar för industriområden och han-delsområden och har någon form av handel som intealstrar så mycket parkering kan man alltså skriva indet i sin detaljplan. Men om det sedan plötsligt etable-ras livsmedelsförsäljning i området kan det uppståenorma parkeringsproblem där. Vem skall då ta handom dem? Jo, det måste ju kommunen göra. Planernaär alltså inte dimensionerade för den trafik som kom-mer att uppstå efter sådana affärsetableringar därkommunen inte kan vara med och styra.Efter det att den här lagändringen gjordes hartransportresorna till dessa perifert belägna områdenökat våldsamt, och det har ur miljösynpunkt väldigtstor betydelse.Förlorarna i detta spel är de gamla människorna,det är de som inte har bil, det är pensionärerna. Jagförstår inte att kds inte ställer upp mer för de männi-skorna än vad man gör.Sonia , som finns med senare på talarlis-tan, kommer att mer i detalj beskriva situationen i dehär frågorna.Anf. 229 () replikFru talman! Det är märkligt att tillvarje pris skall nämna att det var somtalade om den här frågan. Jag tycker faktiskt att det ärointressant i sammanhanget. Det är sakfrågan detgäller. Förslaget måste ju dessutom inte vara dåligtbara därför att möjligen har framförtdet från den här talarstolen.Kommunerna har ju ett ansvar även för att detfinns tillgång till parkeringsplatser vid butiker somligger centralt i samhället, även för små samhällen.Kommunerna har ett ansvar för att det skapas parke-ringsmöjligheter på något sätt, vare sig det blir i ut-kanten eller i centrum.Jag tror att har storstadsperspekti-vet i huvudet. Han tänker på och Stock-holm, där det naturligtvis blir litet längre transporternär man skall till utkanten av staden. Jag har all för-ståelse för att det är på det viset. Men jag vill påstå atthan ändå tänker litet för storskaligt. Det handlar nuom de små, de mindre kommunerna. Där blir det intefråga om så långa transporter om det t.ex. görs enetablering vid rondellen som ligger 300-400 meterfrån centrum. Det är korta avstånd, vill jag påstå. Menparkeringsmöjligheterna finns, storköpsmöjligheternafinns, möjligheten att konkurrera med de centralabutikerna finns. Dessutom ger det här bättre priser förbarnfamiljer och andra som behövertänka på hur man använder sina pengar.Socialdemokraterna och vill intestimulera handel, handelsverksamhet och konkurrenssom leder till att priserna pressas, utan man vill göraprecis tvärtom, och det drabbas människor faktisktmer av än vad de drabbas av de problem som RuneEvensson tar upp.Anf. 230 () replikFru talman! Det är klart att har enpoäng i det han säger - parti hade juinte ensam majoritet i den här kammaren, utan hanhade faktiskt de borgerliga partierna med sig. Det vardärför de här förändringarna kunde genomföras.Inte nog med att man gick in och gjorde dessa för-ändringar i framtida handelsplaner, utan man försökteockså få igenom ett förslag som innebar att manskulle kunna gå in retroaktivt i befintliga planer. Detförslaget kom dock aldrig till verkställighet, och detlär inte göra så heller.Samråd är en oerhört viktig del i en planprocess.Det har påpekats i debatten. Så mångagrupper som möjligt skall vara med i samrådet och fålägga fram sina synpunkter. Pensionärsföreningar ärmed, och alla möjliga andra organisationer är med. Ennärbutik är en oerhört stor tillgång i väldigt mångabostadsområden, och dessa grupper kan under samrå-det föra fram att man vill slå vakt om är sin närbutik.Den lagändring som slår vakt om kankomma att innebära att dessa grupper förvägras denhär möjligheten att föra fram sina synpunkter, och detär märkligt att man inom kds inte lyssnar på männi-skors åsikter och synpunkter.Kom ihåg att närbutiken är en väldig tillgång!Många människor bosätter sig i ett visst område föratt kunna ha gångavstånd till en närbutik. Det gäller,som jag påpekat tidigare, framför allt äldre männi-skor, människor med någon form av handikapp ochmänniskor som inte har bil. För dem är detta oerhörtviktigt.Anf. 231 () replikFru talman! är ett avlångt land med mångaolika förhållanden. Det har uppenbarligen inte Social-demokraterna upptäckt - i varje fall inte . Det är därför vi moderater anser att kommunernaskall ha ett stort inflytande över bestämmandet. Det ärdärför vi tycker att kommunerna skall få besluta ex-empelvis när en översiktsplan skall tas upp till pröv-ning.Det är klart att det innebär kostnader för kommu-nerna om de tvingas göra detta med en viss regelbun-denhet. I väldigt många kommuner är det någon formav förändring som gör att översiktsplanen måste tasupp till prövning, och då blir det aktuellt med samråd,utställningar och hela den ruljangsen, något som bådetar och kostar väldigt mycket pengar. Är detdå fråga om smärre ändringar kan man tycka att dethär är litet onödigt.Olika delar av ser olika ut också på ett an-nat sätt. Det är därför vi har föreslagit att det generel-la strandskyddet skall tas bort. Behovet att värna omstrandskyddet kan rimligtvis inte vara detsamma iStockholm som i . Vi tror att de kommunalapolitikerna har kompetensen, viljan och förmågan att isina översiktsplaner göra de bedömningar som passarbäst i den egna kommunen.Jag tror att frågan om handelsetableringar tar förlång tid att debattera, men jag har ett fint exempelfrån på hur det kan gå till när politikerna sättersig ner och reglerar sådana här saker. Men den dis-kussionen får vi kanske ta enskilt.Anf. 232 () replikFru talman! Jag diskuterar gärna planerna i Umeåenskilt vid något annat tillfälle.Det är glädjande att accepterarPBL. De förde ju en våldsam kampanj mot PBL närlagen kom. Men verkligheten har visat även Mode-raterna att det var ett riktigt beslut som fattades, ochjag gläder mig åt att de nu är med på tåget.Ulla menar att översiktsplanen skall varafrivillig, men det skulle ju bli väldigt konstigt med ensådan lagstiftning.