prot · GI0996 · 1995-04-27 00:00:00 — För ett litet land somvårt, med stort utrikeshandelsberoende, har detta varit- och kommer att vara - en oerhört viktig förutsätt-ning för vårt välstånd.Frihandel är likaså en avgörande drivkraft för denglobala ekonomiska utvecklingen - inte minst i tredjevärlden.Under hela efterkrigstiden har det skett en gradvisliberalisering av världshandeln, vilket främjat denekonomiska utvecklingen. har spelat en aktivroll i det internationella samarbetet inom ramen förbl.a. , , EG och EFTA.Det har varit en styrka att det rått enbred politisk enighet i landet om vikten av att ökafrihandeln.Det senaste året har vi här i kammaren haft möj-lighet att diskutera frihandel vid ett flertal tillfällen -dels i samband med medlemskapet i EU, dels vad detgäller anslutning till Världshandelsorganisa-tionen, WTO.WTO är ett viktigt led i en fortgående liberalise-ring av världshandeln, och det träffade avtaletkommer att ge stora välfärdsvinster. Resultatet ärockså av stort värde för . Deras möjlighetatt delta i världshandeln har stärkts väsentligt. FörSverige är det en målsättning att alla länder skallomfattas av detta gemensamma regelverk.Men det är viktigt att inte slå sig till ro med dessaframsteg. måste aktivt driva på fören friare världshandel och minskad protektionism.Särskilda ansträngningar kommer därför att göraspå de områden där EU fört en mer restriktiv politik änvad gjort. Det gäller områden som bl.a. tekooch jordbruk. Det handlar om användandet av han-delspolitiska skyddsinstrument. Det handlar om an-vändningen av antidumpningsåtgärder. harockså tagit initiativ till att det inom EU skall göras enkonsekvensanalys av EU:s handelspolitiska instru-ment.Regeringen har också deklarerat att den kommeratt verka för att berättigade u-landsintressen skall tastill vara såväl inom EU som inom WTO.Stora framsteg har således gjorts, och görs, för enfriare världshandel. Det är nu också viktigt att förbe-reda förhandlingar om de stora framtidsfrågorna, somsambanden mellan handel och miljö och mellan han-del och arbetsvillkor.Utskottet understryker därför att strävan efter enmiljömässigt hållbar utveckling måste ges en högprioritet vid utformningen av handelspolitiken. Dettahar också slagits fast ett flertal gånger i denna kam-mare. På samma sätt anser utskottet att arbetsvillkorbör integreras i handelsreglerna.Vad det gäller miljön har tillsammansmed de övriga nordiska länderna aktivt verkat för attfå till stånd en seriös diskussion om handel och miljö iWTO-förhandlingarna.I propositionen om Världshandelsorganisationensägs att det är viktigt att det i /WTO ges ut-rymme för åtgärder som överenskommits inom ramenför internationella miljökonventioner. Det är i dettasammanhang viktigt att påtala att åtgärder som vidtasav ett enskilt land och som inte har stöd i globalaöverenskommelser ofta har en begränsad effekt på deglobala miljöproblemen. Det finns också stor risk föratt sådana åtgärder utnyttjas i protektionistiska syften.En speciell miljökommitté har upprättats iGATT/WTO. Arbetsprogrammet är upplagt så, att detinrymmer punkter av intresse för såväl i- som . Frågan om internationella miljökonventionerfinns med, liksom bl.a. olika miljöreglers effekter påmöjligheterna till marknadstillträde samt, inte minstviktigt, märknings- och förpackningsfrågor.WTO:s miljökommitté skall gå igenom handelsre-gelverket med avseende på miljöeffekter, och enmiljökonsekvensbedömning av WTO-avtalen harredan påbörjats inom ramen för FN:s miljöprogram.Den arbetar också för attsubstitutions- och försiktighetsprinciper skall accepte-ras inom EU. Dessutom pågår ett arbete för att han-delsåtgärder skall kunna vidtas inte endast som förnärvarande mot miljöskadliga produkter utan ävenmot process- och produktionsmetoder.Vad beträffar handel och arbetsvillkor har maninte kommit lika långt. Men frågan börjar diskuterasmer och mer. Det handlar om möjligheterna att ställakrav på det exporterande landet när det gäller hindermot tvångsarbete och barnarbete liksom i fråga omgod arbetsmiljö och de anställdas organisations- ochförhandlingsrätt.Man kan förvänta sig att diskussionen kommer attta ytterligare fart efter det avskyvärda mordet på denpakistanska barnarbetaren, som fick betala med sitt livför att han kämpade för barnens rättigheter och för enminskning av det förödande barnarbetet.Herr talman! Att på olika sätt arbeta för att ge barndrägliga villkor är en av de största utmaningar vi i dagstår inför i hela världen. Enligt arbetar mer än200 miljoner barn i tredje världen - oftast under slav-liknande förhållanden.Fattigdomen skapar barnarbetare, och barnarbeta-re skapar fattigdom, eftersom barnens arbete mångagånger bromsar föräldrarnas löneökningar. Och så ärden onda cirkeln sluten. Ett stort ansvar åligger härkonsumenter, producenter, föräldrar och politiker.Den anser att arbetsvillkor börintegreras i reglerna för den internationella handeln.Utskottet delar den uppfattningen. Precis som vadgäller övriga handelsåtgärder är det dock viktigt attdetta grundas på internationella överenskommelser.Sambandet mellan handels- och arbetsrättsligavillkor har behandlats vid ett ministerrådsmöte inomEU . Man kan också förvänta att frågankommer upp på nästa års ministerkonferens i WTO.Diskussionen förs också i , där en rapportkommer att vara klar i början på nästa år.Det finns en stor oro bland för att kravpå arbetsrättsliga villkor egentligen handlar om att i-länderna vill slå vakt om de egna arbetstillfällena -alltså en maskerad protektionism.Detta är självklart en svår avvägning, som manabsolut inte får bortse från. Det är svårigheten attskilja mellan dem som motiveras av en genuin önskanom att de mänskliga rättigheterna respekteras och demsom använder de mänskliga rättigheterna som entäckmantel för protektionism. Här kan spelaen oerhört viktig roll, genom vår långa tradition avinternationellt arbete som inte har grundat sig påegennytta.Det är viktigt att en noggrann analys görs av de ef-fekter som regler om arbetsvillkor kan få på långsiktiga utvecklingsmöjligheter. Even-tuella regler bör utformas så att kan utnytt-ja sina fördelar när det gäller att tillhandahålla olikaprodukter och tjänster. Ett avtal på detta område böräven innefatta olika former av stödåtgärder, så att kan få stöd när det gäller att förbättra ar-betsvillkoren.Avslutningsvis vill jag säga att vi socialdemokra-ter, till skillnad från de borgerliga, som har reserveratsig på den här punkten, anser att också värderingaroch moral hör hemma i handelspolitiken.Herr talman! Med detta vill jag yrka bifall till ut-skottets hemställan.Anf. 127 ()Herr talman! har drivit frihandel i interna-tionella organ . Men just har vi genom-fört en höjning av våra tullmurar som antagligen ärden största sedan . Vi har genom-fört kraftiga höjningar av tullarna när det gäller te-koprodukter och industrivaror. Gentemot u-världenoch gentemot har tullarna höjts.Nu är vi medlemmar i den europeiska unionen. Idet läget är det ändå bra att regering och riksdag äreniga om att driva frågan om en rivning av tullmurar-na gentemot och gentemot Östeuropa.EU:s tullar är ju i första hand riktade just mot dem.Vi skall också komma ihåg att frihandeln, hurmycket positivt den än för med sig, har ett janusansik-te. Å ena sidan är det den vackra frihandelsteorin,som också har gett ökad välfärd i delar av världen. Åandra sidan är det den mörka sidan, som mera visarfattigdom i tredje världen, rovdrift på naturresurseroch ökad miljöförstöring.De här båda sidorna av frihandeln måste man tastor hänsyn till. När man diskuterar fri handel kanman inte bara tala om den ena sidan. Man måste ock-så försöka inse att en fri handel världen över ocksåkräver regler, precis som alla andra marknader ochsamhällsorganisationer. Utan miljöklausuler, försik-tighetsprinciper, substitutionsprinciper och annatkommer frihandeln att leda till större utsug-ning, rovdrift, miljöförstöring och en sämre ekono-misk välfärd i stället för en bättre.Frihandel kan leda till att människor får det bättreoch att de ekonomiska skillnaderna minskar, men detär inte givet. Den kan också leda till ökad fattigdomoch ökad miljöförstöring. Därför är det alldeles förenkelt, naivt och ytligt att bara applådera mer frihan-del.Det är bättre, som Socialdemokraterna nu är medom att göra riktigt på allvar, att talaom "fair trade" än om "free trade". Det är något somman måste kommentera ordentligt, därför att det är ettsteg framåt i riksdag som tas med be-tänkandet om frihandel. Majoriteten är faktiskt villigatt hårdare än tidigare i frihandeln driva frågor ommiljöklausuler och sociala klausuler, när det gällertvångsarbete och barnarbete, i internationella han-delsorganisationer.I det här betänkandet tas ett viktigt steg framåt,men det finns mycket kvar. Det gäller framför allt attfölja upp, också med aktiv handling. Det har vi intesett särskilt mycket av än så . Det handlar fram-för allt om regeringens arbete, om utrikeshandelsmi-nisterns och den övriga regeringens insatser i WTO,inom EU och i andra internationella organisationer.Vi i yrkar bifall till utskottets hemstäl-lan, men vi vill följa upp och mycket starkt drivafrågan vidare för att stärka frihandeln världen runt,med miljöklausuler och sociala klausuler, och se tillatt nu också följer upp detta internationelltmed aktiv handling.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )10 § samarbete med Central- ochÖsteuropa (fortsatt överläggning)betänkande 1994/95:UU16Sveriges samarbete med (fortsatt överläggning)Anf. 128 ()Herr talman! samarbete med Central- ochÖsteuropa intar självfallet en central plats i svenskutrikespolitik, som präglas av ett samlat agerande försäkerhet och solidaritet.Utskottsmajoriteten framhåller att det är ettgrundläggande svenskt intresse att utvecklingen idessa europeiska stater leder till en fördjupad demo-kratisk kultur, ekonomiska framsteg och socialaframsteg, att miljön förbättras med bl.a. effektivareenergisystem och att det blir en ökad öppenhet motomvärlden.En viktig strävan för blir att engagera såmånga andra stater som möjligt, inte minst inom EU, isamarbetet med länderna i Central- och Östeuropa.Dessa länders integration i bidrar till en ökadpolitisk och ekonomisk stabilitet på den europeiskakontinenten. För flera av de här länderna är ett med-lemskap i EU en konkret målsättning.Regeringen föreslår nu ett nytt samarbetsprogramför om totalt 4 miljarder kro-nor från /96 . Utskottsma-joriteten ställer sig bakom detta förslag.Samarbetet kommer att inriktas särskilt på Est-land, , , och . Undertidigare år har av vårt samlade öst-samarbete gått till . Det vidgas nu något tillövriga länder också.Det är viktigt att det skapas en hållbar säkerhets-gemenskap kring . Det tidigare anslaget tillsuveränitetsbistånd skulle användas till stöd för densjälvständighet som de baltiska republikerna fått. Nuutvidgas syftet till ett allmänt säkerhetspolitiskt måloch omfattar också flera länder än de baltiska. Ansla-get ökas till 100 miljoner kronor.Med detta vidgade säkerhetspolitiska mål menasatt vi skall stödja sådant som polis- och tullväsende,civilförsvar och räddningstjänst, kust- och gränsbe-vakning liksom kampen mot organiserad brottslighet,maffian, flyktingsmuggling, vapenförsäljning, olagahantering av kärnbränsle och radioaktiva ämnen.Detta ingår i ett säkerhetspolitiskt perspektiv.När det gäller stöd till demokratin spelar folkrö-relser och enskilda organisationer en viktig roll. Härär det önskvärt med kraftfulla insatser, och därför blirdet en ökning av stödet till sådan verksamhet.Det gäller även stödet till kulturutbyte och tillutbildningsprogram.Ett nytt stöd har också introducerats genom att or-ganisationer som är knutna till svenska riksdagspartierkan använda medel för att bistå syster- och broderor-ganisationer i tredje världen, men också i Öst- ochCentraleuropa. Det är naturligtvis grundläggande attdet finns demokratiska partier i en demokrati. Stödettill partiuppbyggnad är en försöksverksamhet somskall utvärderas om några år.Vi vill se en socialt hållbar ekonomisk omdaning.Därför satsas det på en social dimension i samarbetetmed Öst- och . Det blir stöd till refor-mer inom arbetsrätten, socialförsäkringssystemen,satsningar på arbetsmarknadspolitik och på särskiltutsatta grupper.Näringslivsutvecklingen har hög prioritet. Detprogram som stöder småföretag och privatiseringutvecklas. En särskild ambassadör är utsedd för atthålla kontakt med svenska företag i syfte att dessaskall engagera sig än mer i samarbetet.Exportkreditgarantierna, som tidigare i huvudsakgick till , fördubblas till 2 miljarder kronoroch kommer även att kunna gå till , , och Kazakstan.Miljön är en oerhört viktig fråga. får vi ensammanhållen miljöstrategi för Östersjöregionen.Stödet uppgår till . att vi kan medverka till rening av utsläpp från detre största hamnarna i Baltikum.När det gäller EU-medlemskapet betyder det att viav dessa pengar betalar ca per år.Samtidigt blir vi delaktiga i en större EU-fond på intemindre än , som vi skall vara medoch påverka. Och ambitionen skall vara att låta sam-ma principer styra vårt arbete inom EU som i detbilaterala samarbetet.Detta var en mycket kortfattad redovisning av in-riktningen av det nya samarbetsprogrammet för Cen-tral- och Östeuropa.Det är utskottets uppfattning att det föreslagnasamarbetsprogrammet är ett viktigt steg på vägen moten mer samlad och överblickbar organisation ochhantering av samarbetet.Det statligt finansierade samarbetet speglar ju intepå något fullständigt sätt allt som pågår. Mångfalden ide kontakter som håller på att utvecklas med ländernai är inte bara ett arbetsfält förcentrala myndigheter, utan det utvecklas ju på enmängd olika nivåer i samhället.Utskottet betonar den viktiga roll som enskildaorganisationer och folkrörelser, kommuner och andraregionala organ spelar i detta samarbete.Det finns ett antal reservationer till betänkandet.Göran Lennmarker redovisade den modera-ta reservationen. Eftersom ärendebehandlingen fickavbrytas för att fortsätta kan inte delta i debatten. Jag går därför inte i polemikmed hans inlägg . Jag vill kommenteramoderaternas motioner och reservationer genom attnågot redovisa vad utskottsmajoriteten skriver i be-tänkandet.Utskottsmajoriteten säger att det föreslagna sam-arbetsprogrammet inte utgör ett stöd till en ohämmadekonomisk omvandling. Utvecklingen måste, somframgår av två av de fyra mål som är uppställda församarbetet, vara att utvecklingen blir socialt ochmiljömässigt hållbar.Utskottsmajoriteten delar inte den syn på om-vandlingsprocessens förutsättningar som moderaternauttalar i sin reservation. Det socialistiska enpartisys-temet behöver inte avvecklas. Det är gjort sedan fleraår tillbaka i flertalet stater i Central- och Östeuropa.Den stora utmaning som dessa stater står inför äri stället att bygga upp fungerande samhällen medsocialt och miljömässigt bärkraftiga ekonomiskasystem.Det var nödvändigt i reformprocessens inlednings-skede med grundläggande och snabba förändringarnär det gällde att hindra företrädare för det gamlasystemet att stoppa och vrida klockan tillbaka. Menäven flertalet av de äldre politiker som återkommertill makten som en följd av utslag i fria val har insettatt förändringsbehovet inte kan förnekas. Utskottsma-joriteten delar därför den grundsyn som återspeglas ipropositionen, nämligen att vad som krävs är ge-nomgripande institutionella reformer. Det är viktigtatt inse att en sådan genomgripande omställning kanta tid. Som framhålls i propositionen måste de socialaproblem som uppstår lösas. I annat fallutsätts reformprocessen för stora påfrestningar. Där-för vill utskottsmajoriteten i likhet med regeringenbetona vikten av att man ägnar den sociala dimensio-nen av den ekonomiska omvandlingen ökad uppmärk-samhet i syfte att befästa de demokratiska och mark-nadsekonomiska landvinningarna.Dessa synpunkter är också ett svar på folkpartietsreservation om samarbetsprogrammets allmänna in-riktning och karaktär. Jag tror att inte heller LennartRohdin har tillfälle att vara här , så hans syn-punkter får kommenteras vid ett senare tillfälle.Vänsterpartiet har i sin reservation synpunkter påRysslands andel av exportkreditgarantiramen. eller näringsutskottet, som yttrat sig, delar desynpukter som för fram.Det föreligger några reservationer som tar uppmiljösamarbetets innehåll och organisation. Alltsedanöstsamarbetet började har miljöfrågorna haft högstaprioritet. säger i sitt yttrande i allt väsentligt ansluter sig till regeringens över-väganden om åtgärder för att stödja en miljömässigthållbar utveckling. finner också attmånga av de yrkanden om miljöinsatser som förtsfram i motionerna ligger väl i linje med samarbets-programmets inriktning och syften.När det gäller anslagen till miljösamarbetet fram-för partierna krav på olika belopp. Utskottsmajorite-ten anser dock att de ca somredan anvisats till miljöinsatser innebär en mycketklar markering av den betydelse som tillmäts miljöar-betet.Frågan om ansvaret för miljöarbetet förs fram inågra reservationer. Som sades är det välatt betrakta som en intern sak för regeringskansliet.Det bör dock påpekas att det i propositionen framgåratt det skall vara en nära samverkan mellan berördadepartement och myndigheter i fråga om miljöstödet.En särskild beredningsgrupp skall tillsättas för detta.Kds för fram en tanke om skuldavskrivning i sinreservation. Den är inte jordbruksutskottet beredd atttillmötesgå och utskottet ansluter sig till den bedöm-ningen.Ett par reservationer berör kärnsäkerhetsfrågoroch kärnkraft. Här vill utskottet påpeka att det klartframgår av propositionen att inga svenska insatsergörs i Central- och kärnkraftverk medavsikt att förlänga deras tekniska livslängd. Syftet äruteslutande att åstadkomma en så säker driftssituationsom möjligt som kärnkraftverken måsteanvändas p.g.a. den svåra energisituationen i mångaländer i Central- och Östeuropa.När det gäller storleken av anslagen har partiernaolika uppfattning.Utskottsmajoriteten har den uppfattningen attstorleken på anslagen inte enbart avgörs av våra egnaekonomiska förutsättningar, utan också är avhängigautvecklingen i de aktuella mottagarländerna. Måletför vårt samarbete är att bidra till att inlemma de härländerna i det normala internationella samarbetet.Därför måste insatserna och projekten anpassas tillvarje lands behov , som debör vara tillräckligt långsiktiga för att effekterna skallkunna avläsas. Man måste dock också ta hänsyn tillmottagarländernas kapacitet att kunna tillgodogöra siginsatserna. Detta sammanhänger i sin tur med hurreformarbetet i varje enskilt land fortgår och vilkakonsekvenser som omvandlingsprocessen för med sig.Som framgick av inläggen finns det enbred samsyn på detta nya samarbetsprogram för vårainsatser för länderna i . Detfinns skilda förslag när det gäller fördelningen avpengarna, och det finns skilda förslag när det gäller detotala beloppen. Men vi befinner oss i en samhälls-ekonomisk situation som gör att vi har gjort en av-vägning och därmed kan behålla ett program i samar-bete med dessa länder som är ambitiöst jämfört medvad andra länder bidrar med. Jag tror att vi, genomden samordning och samverkan som sker med denorganisation som kommer att gälla från ,kommer att få ett effektivare bistånd till dessa länder.Utskottsmajoriteten tillstyrker förslaget till nyttprogram för samarbete med Central- och Östeuropa.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan och avslag påreservationerna.Anf. 129 () replikHerr talman! Jag beklagar att miljöminister inte får ansvaret för miljöbiståndet. Jag inser attjag är en ensam röst i öknen. För att underlätta kam-marens arbete drar jag tillbaka mitt yrkande om bifalltill reservation nr 5.Anf. 130 () replikHerr talman! Jag tror inte att be-höver vara bekymrad över att inte miljödepartementetoch de myndigheter som arbetar med miljöfrågorkommer in i processen. Jag vet av egen erfarenhet attredan i det samarbete som pågår inom ramen förBITS insatser sker ett mycket nära samarbete medolika miljöorganisationer.Anf. 131 () replikHerr talman! Som sade och somframgick av debatten i går är vi i mångt och mycketöverens om inriktningen och om frågan vilka insatsersom behöver göras.Jag skulle vilja litet beröra frågan om att ge hjälp iform av skuldavskrivningar, vilket vi har föreslagitnär det gäller . Av det sade fårman den uppfattningen att det vore ett bra sätt. Län-derna får i det fallet själva vara med genom att desätter in ett belopp motsvarande det som avskrivs pådet som de själva vill satsa på. Annars tar det kanskeväldigt innan vi får se pengarna.Den största invändning vi har gäller nivån påsatsningen på miljön. Vi ligger där hela 246 miljonerhögre. Vi tycker att det är angeläget att vi har en hög-re nivå med tanke på att så oerhört mycket behövergöras, speciellt vad gäller Östersjösamarbetet. Det rörsig om en så stor summa som 150 miljarder på 20 år.Det är ingenting som vi själva varken kan eller skallfå fram. Men vi skulle alltså behöva göra en mycketkraftigare satsning än vad vi gör. Vi hade gärna velatse att vi hade fått medhåll från utskottet.Anf. 132 () replikHerr talman! Skuldavskrivning skall naturligtvisinte avvisas. Den används i andra sammanhang. Mendet är bara något enstaka land som som gått in iett sådant samarbete. Vi har från näringsutskottet fåttett yttrande, och där har man inte ansett att vi skullege oss in på den här typen av metoder. Man skallaldrig säga att det inte kan bli aktuellt. Men för närva-rande finns det inget stöd för den tanke som kds förfram.När det gäller nivån på anslaget till miljön kanman naturligtvis önska att det skulle vara högre. Vihar att göra avvägningar och se dels vad våra statsfi-nanser tillåter, dels vilka resurser man har på motta-garsidan att göra ett effektivt program med de pengarsom står till förfogande. Det är trots allt inte litetpengar. Genom vårt gemenskap i EU får vi storabelopp att använda framöver. Där skall Sverigesjälvklart vara med och påverka för vilka insatserpengarna skall användas.Anf. 133 () replikHerr talman! Det var ju trevligt att höra att detkanske till ett annat år går att tänka över det här medPolen. Det finns redan länder, bl.a. , som samar-betar på det här sättet. Man har avskrivit avskulden. Det finns även andra länder som gör det,som och . Förhandlingar pågår medItalien och . Redan fem länder hålleralltså på med det här, det är inte något okänt. Det ären fråga som vi kanske kan återkomma till. Vi är intefrämmande för det. Som sade gör viså i u-länder.När det gäller nivån måste jag få påpeka att detrimmar väldigt illa med vad sade iregeringsdeklarationen: miljö skulle lyftasupp. Man sade att skall vara pådrivande i detinternationella miljöarbetet. Projektet att återställaÖstersjöns ekologiska balans, som initierades 1990,kommer att drivas med förnyad kraft.Det man gör är att man sänker nivån med 50 mil-joner i förhållande till föregående år. Det kan mannäppeligen tolka så att frågan drivs med förnyad kraft.Sedan är det naturligtvis fråga om vilka resurser vihar att ställa till förfogande. Det är en fråga om priori-teringar. Här har kds prioriterat miljön i Östersjön.Anf. 134 () replikHerr talman! Miljöbiståndet har varitprioriterat, också i det nya samarbetsprogrammet.Men det finns många andra angelägna saker som vivill satsa på. Det sker en avvägning. Nog kan vi re-dovisa olika procenttal här, hur vi räknar dessa be-lopp. Om man inkluderar insatserna för att höja kärn-säkerheten och annat sådant kommer man naturligtvistill större belopp.De belopp som är föreslagna i programmet ärde som vi fördelar under den kommande perioden.Ingrid tycker att det är för litet. I den avväg-ning som vi gjort har vi kommit fram till dessa be-lopp.Anf. 135 ()Herr talman! Jag vill erinra omatt stod här ochsade att alternativ till kärnkraft var kärnkraft. Det äratt förlänga kärnkraftens användningstid i öst. Somsvar på en rak fråga om han stod bakom detta fick jagatt det finns tillsammans med EU-länderna en plan föratt fortsätta att bygga ut kärnkraften.