prot · GI0996 · 1995-04-27 00:00:00 — Jag känner migmycket tveksam till om nationella upprop verkligenskulle ha önskvärd effekt.FolkhögskolorAnf. 61 ()Fru talman! Jag vill ställa två delfrågor som rörfolkhögskolorna till statsrådet ena frågan gäller den allmänna löneavgiftsom har införts av . Folkrörelsehögskolorkan inte få den återförd medan landstings- och kom-munalägda folkhögskolor får det. Jag undrar om stats-rådet är beredd att göra någonting åt denna skillnad,som innebär upp till en lärartjänst per folkhögskola.Det andra momentet rör alla de olika typer avlanthushållsskolor som har funnits i landet som det nuendast återstår två av. Även dessa hotas av nedlägg-ning . Är statsrådet beredd att acceptera bildar friskolor på det här området, även om manbara har 16-veckorskurser?Anf. 62 Utbildningsminister ()Fru talman! Jag är inte beredd att föreslå regering-en några förändringar i de beslut som har fattats närdet gäller löneavgiften.Beträffande friskolor finns ett regelsystem fördetta. I den mån nya folkhögskolor kan anpassas tilldet, eller initiativtagare till nya folkhögskolor kananpassa sig till det, kommer vi självklart att granskadetta på sedvanligt sätt i den process som är föreskri-ven och eventuellt godkänna eller avslå beroende påhur den processen har utfallit.Gymnasieskolans industriprogramAnf. 63 SKÅNBERG (kds)Fru talman! Jag har en fråga till skolminister få sökande finns till gymnasieskolans in-dustriprogram. Är skolministern beredd att prövatanken att ändra namnet på industriprogrammet, t.ex.till teknikerprogrammet, för att attrahera fler?Anf. 64 Statsrådet ()Fru talman! Regeringen tillsatte för se-dan en särskild arbetsgrupp som har till uppgift attkartlägga hur det ser ut med rekryteringen till in-dustriprogrammet och analysera orsakerna till att detpå vissa orter är väldigt god rekrytering till industri-programmet medan det på många andra orter är ytter-ligt få sökande. Utifrån de erfarenheter man kan göraav den här kartläggningen har arbetsgruppen i uppgiftatt till mig komma med förslag om eventuella föränd-ringar av industriprogrammet.Jag tror inte att en namnändring skulle räcka föratt öka rekryteringen, men det kan inte uteslutas attkanske det också behövs.Jag vill också meddela för kännedomatt det i den arbetsgrupp som ser över industripro-grammet finns företrädare också för arbetsmarkna-dens parter. Jag tycker att det är viktigt att även par-terna tar ett ansvar för den här utbildningen.Anf. 65 SKÅNBERG (kds)Fru talman! Det var ett positivt besked. Jag delarsynpunkten att en namnändring inte räcker, men jagtolkar skolministern så att det vore ett steg i rätt rikt-ning att prova ett namnbyte.Anf. 66 Statsrådet ()Fru talman! Den arbetsgrupp vi har tillsatt har iuppgift att komma med förslag som kan öka rekryte-ringen och eventuellt innebära förändringar i pro-grammet. Det står arbetsgruppen fritt att också föreslåen namnändring om man skulle tycka att det vore enlämplig åtgärd.CSN-kortetAnf. 67 ()Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till CarlTham om , som regeringen nu tillsammansmed och har beslutat attavskaffa.Jag kan först berätta att det råder en stor oro vidt.ex. , Luleås tekniska högskolaoch för hur effekterna av dethär skall bli. Om det visar sig att det här kraftigtkommer att påverka elevtillströmningen till universi-teten och högskolorna i och möjligheternapå sikt att där bedriva effektiv forskning, är CarlTham då beredd att göra någonting åt det, att ta till-baka beslutet eller att agera på något annat sätt?Anf. 68 Utbildningsminister ()Fru talman! Jag vill påminna om att det är riksda-gen som har beslutat att avskaffa detta så berömdaCSN-kort, dessutom med en synnerligen betryggandemajoritet. Jag har inte för avsikt att föreslå någraförändringar i det beslutet, men jag befarar inte hellerpå något vis några drastiska förändringar i tillström-ningen till högskolan på grund av detta beslut. Lyck-ligtvis är det så att de som söker sig till högskolan integör det först och främst för att få rabatter på SJ ochflyget utan av andra skäl.Dessutom är jag helt övertygad om att trafikföre-tagen kommer att erbjuda rabatter, kanske inte fullt såförmånliga som de som har funnits, men säkert väl såförmånliga. Orsaken till att de inte finns är ville avvakta riksdagsbeslutet i hopp om att maneventuellt ändå skulle kunna få en statlig subvention.Nu när det är klart att man inte får det kommer sä-kert också rabattmöjligheterna. Jag tror att den orosom det talas om snart kan stillas.Anf. 69 ()Fru talman! Jag tycker att det verkar som att CarlTham har litet svårt att förstå att detta land är ganskastort och annorlunda i olika delar. Mellan t.ex. Kirunaoch , som är det närmaste , har vi ca60, . Det finns även elever söderifrån sommåste komma dit.Menar att rektorerna på universiteten iLuleå, eller på Tekniska högskolan i intekan bedöma situationen och möjligheterna för elever-na och studenterna att få en bra undervisning och sökatill dessa högskolor ? Kan de inte somrektorer göra den bedömningen?Anf. 70 Utbildningsminister ()Fru talman! Min uppfattning är att detta intekommer att påverka undervisningen eller forskningen.Det var uppenbarligen också uppfattning.Dessutom kommer säkert, som jag sade, erbjudandenom andra rabattmöjligheter.Det är helt klart att är ganska avlångt. Detgör att människor som bor i söder också har klagatöver att de inte får åka med samma rabatter som tidi-gare. Men är det ändå så, att om man skall görabesparingar, skall man spara på de områden där detändå har de minsta sociala effekterna.I förhållande till att skära ner på studiemedel före-drog en stor riksdagsmajoritet att i stället minska deförmånliga reserabatterna. Jag anser att det var ettmycket klokt beslut av riksdagen.Kärnkraftsanläggningar i Central- och ÖsteuropaAnf. 71 ()Fru talman! Jag riktar mig till statsrådet . uttalade statsrådet här i kammarenatt man skulle ersätta Tjernobyl med två eller trereaktorer och ett annat kraftverk i med tvåmoderna reaktorer.Understödjer vi i denna plan att utvidgakärnkraftsparken i Öst- och ?Anf. 72 Statsrådet ()Fru talman! Vad jag sade vid det tillfället och upp-repade här i kammaren var att man fråndet internationella samfundets sida har krävt av Uk-rainas regering att man stänger Tjernobyl.Då måste man vara beredd - och det ärman, och stöder det kravet - att bistå Ukrainamed alternativa energikällor. Den diskussionen pågårännu med regering.När det gäller är det samma sak. Därgäller det att ersätta ett gammalt kärnkraftverk, ellerrusta upp det så att det blir mindre farligt. Den dis-kussionen är för svensk del ännu inte avslutad.Vissa länder inom Europeiska unionen och Inter-nationella valutaunionen har gått emot en finansieringför ett sådant ändamål medan andra är för det.Anf. 73 ()Fru talman! Orsaken till att jag tar upp den härfrågan är att jag var i på konferensen omicke-spridnings-avtalet och hörde uttalasig. Vad beträffar hans åsikt vill han sprida kärnkraf-ten hur mycket som helst i världen, förutom till Öst-och och till u-länder.Han tror väl att alla stater är stabila. När man läserhans tal verkar han också tro att kärnkraft hör tillförnybara energikällor. Jag undrar var med förnybara eller alternativa kraftkällor. Vadär i så fall "alternativa" kraftkällor?Anf. 74 Statsrådet ()Fru talman! Det varierar naturligtvis från land tillland vad som kan vara alternativa energikällor. Menjust i Ukraina- och Slovakien- fallet är det enligt re-geringarna där just modernare kärnkraft som de är uteefter i första hand. Det som diskussionen gäller ärhuruvida man skall stödja detta eller inte.Invandrarungdomar vid universitet och högskolorAnf. 75 ()Fru talman! Jag vet inte om jag skall vända migtill eller till . Jag ställerfrågan, så får ni avgöra själva.Det finns statistik på hur många ungdomar i densvenska gymnasie- och som har ett ut-ländskt hemspråk, eller har ett annat hemspråk änsvenska. Finns det tillförlitlig statistik om hur mångautländska medborgare som studerar vid svenska uni-versitet?Såvitt jag har funnit finns det ingen statistik - detär det besked jag har fått av AMS, Arbetsmarknads-departementet och när jaghar ringt - om hur många av den s.k. andra generatio-nens invandrarungdomar som går vidare från skolantill universitets- eller högskolestudier.Jag undrar om någon av ministrarna med ansvarför utbildning har några sådana fakta, och om de intehar sådana om de har något som helst grepp om situa-tionen.Anf. 76 Utbildningsminister ()Fru talman! Frågan är mycket motiverad. Men jagmåste faktiskt medge att vi inte har något säkert greppom detta.Jag har vid olika universitet och högskolor när jaghar rest runt försökt att skaffa mig en bild av situatio-nen. Men det finns ingen riktigt säker bild av detta.Det är i och för sig en angelägen sak att ta fram och fåett underlag så att man kan bedöma om det finns olikasociala frågor som eventuellt bör lösas.Det har på sina håll tagits vissa initiativ av stu-dentkårerna för att stödja invandrarungdomar på hög-skola. Men det är ganska få som de harvarit i kontakt med.Anf. 77 ()Fru talman! Jag efterfrågade inte stödåtgärder,utan statistik som man kanske kan dra egna slutsatserav. Jag undrar om ministern avser att se till att någotsådant görs, förutom det frivilliga arbete som bedrivsav studentkårerna.Anf. 78 Utbildningsminister ()Fru talman! Som jag sade tidigare skall vi försökafå fram sådana uppgifter ur den tillgängliga statisti-ken. Om det behövs får vi göra vissa förändringar iden så att det finns ett sådant underlag i framtiden.Överläggningen var härmed avslutad.5 § (forts. från 3 § ) Vissa energipolitiska frågor(forts. NU20 )Anf. 79 ()Fru talman! Vi bröt ju mitt i en energipolitisk de-batt före de muntliga frågorna. Den skall jag nu fort-sätta.Det är nu folkomröstningen om kärn-kraft. Ännu har inte ett enda kraftverk ställts av. Mankan fråga sig: Vadan denna tövan? Varför har vi alladessa utredningar? Vad är grunden till den oerhördaängslan och tvekan? Varifrån kommer alla bromsaresom gör allt för att förhindra en uthållig samhällsav-veckling?Sverige har enorma möjligheter. Vi har alla chan-ser att använda den moderna effektiva energitekniksom finns . Hälften av kärnkraftsprogrammet kaneffektiviseras bort. Men då måste vi börja . Ju läng-re vi väntar desto svårare blir det att klara en kärn-kraftsutveckling.Vi har gott om biobränslen i . Framför alltfrån skogen kan vi hämta stora resurser som vi kananvända för ett modernt energisystem. Vi har vinde-nergi som med tiden har blivit lönsam och effektiv. går den att utnyttja i stor utsträckning vid enavställning av kärnkraftverken. Vi har solenergi ochandra energikällor som kan göras ännu bättre än vadde är . Men kan de användas mer änvad som görs. Vi behöver därför ingen kärnkraft.Vi behöver inte heller någon kol- eller vattenkraft.Jag vill bestämt ta avstånd från dem som på nytt fösö-ker väcka den gamla vattenkraftsfrågan om en ut-byggnad av sista orörda älvar. Det är intebara onödigt, det vore också dåraktigt.Så till en annan fråga. och jag harskrivit en motion om att förändra det statliga Vatten-fall och organisera om det så att det blir ett moderntenergiföretag som tar hand om kärnkraften, men attövriga delar läggs på andra händer. Den största aktö-ren på energimarknaden i norra är statligaVattenfall. I har en så dominerandeandel av elmarknaden att man i praktiken har en mo-nopolliknande ställning. Det har givit vissa fördelar,men i huvudsak har det lett till problem och stor skadaför landet.Miljöpartiet begär inte att skall genom-föra vår politik så länge den inte vunnit riksdagensbifall. Däremot kräver vi att arbetar aktivtför att genomföra den politik som regering och riks-dag beslutat om. Det har man dock inte gjort. Tvärt-om har ledning vid otaliga tillfällen lagtner stora resurser för att motverka politiska beslut ochpropagera för en helt annan energipolitik än densvenska folket röstat fram, både direkt och genomriksdagen. Man har t.ex. gång på gång,genom taxesättning och marknadsföring, agerat för enökning av energianvändningen. Utöver det inflytandesom har genom sin marknadsställning harman t.o.m. lyckats manipulera sig till att skriva mäng-der av kommunala energiplaner och på så sätt garan-terat att även kommunerna driver en politik somstödjer Vattenfall.Nu har vi återigen sett en skandal där Vattenfallagerar för att politikernas och svenska folkets vilja attavveckla kärnkraften skall omintetgöras. Den härgången använder en stor amerikansk kon-sultfirma för att utveckla en strategi för att försenaden svenska kärnkraftsavvecklingen.Samtidigt har också bromsat och mani-pulerat utvecklingen av alternativa energikällor.Vattenfalls ambitioner att lägga under sig allt stör-re områden av den svenska energimarknaden har letttill en maktkoncentration som inte bara gör politiskainitiativ svårgenomförbara utan också innebär attenergipolitiken i stor utsträckning utvecklas under enmycket svag demokratisk kontroll. Politikerna hamnari bakvattnet av det statliga företagets egna resurseroch ambitioner. kräver därför en föränd-ring. Politikerna måste ta makten och sabotage motden demokratiskt fastlagda energipolitiken måstebeivras.Det viktigaste steget för att få en ändring till ståndär att minska maktkoncentrationen genom att omor-ganisera och decentralisera . Vattenkraftenoch värmekraftverken kan med fördel säljas ut till delandsting där de finns. Detta ger enorma möjligheterpå två sätt. Dels får staten stora resurser att satsa påmeningsfulla jobb och ett uthålligt energisystem, delsfår vi en förstärkning av utsugna och svaga regioner iSverige som kan bygga upp självförtroendeoch näringsliv där det behövs. Det ger självtillit sombyggs av egna lokala resurser i stället för utsugningoch stöd.Den detaljdistribution, det lokala elnät, som Vat-tenfall äger och som ökat kraftigt närföretaget köpt in sig för att bli ännu starkare inför eneventuell avreglering av elmarknaden bör säljas tilllokala distributörer, vilket vanligtvis är de kommunalaenergibolagen. Även här får vi en sundare mark-nadssituation i stället för den där oftatar ut stora övervinster till koncernen.Man kan fråga sig om landstingen och kommuner-na har råd med detta. Det har de. Det rör sig om in-vesteringar med små risker där kapitalet kan lånas upppå finansmarknaden. Dessa investeringar kommer attvara lönsamma inom en relativt kort tid.Efter den här decentraliseringen och demokratise-ringen av återstår främst kärnkraften. Detgör att vi får en tydlig bild av kärnkraftens kostnader.Det blir inte längre möjligt att på samma sätt subven-tionera kärnkraften. Vi får en möjlighet att ta ett star-kare grepp över kärnkraftsavvecklingen och denframtida energipolitiken i . Det gör att denorm som utgör blir neutraliserad ochatt demokratiskt valda politiker kan ta tillbaka mak-ten.Anf. 80 ()Fru talman! Jag skall inte göra några vidaresvängar i näringsutskottets betänkande. Jag skallberöra ett avsnitt.Vi är ett antal socialdemokrater från Västsverigesom i motion N427 föreslagit att ITER-projektetskulle kunna etableras på Väröhalvön.ITER är en forskningsanläggning som skall klar-göra om det är möjligt att använda fusionskraften somframtidens outsinliga energikälla.EU, , och har ingått ett sam-arbetsavtal som syftar till att bygga ITER-anläggningen 1998 och framåt. Det är eninvestering på ca 50 miljarder.Fusionsprocessen är en helt annorlunda process ändagens kärnkraft som bygger på att klyva uran. Detligger inom möjligheternas ram att utvinna likamycket energi ur en liter havsvatten som erhållsfrån bensin. Ett fusionsverk är självavstäng-ande eftersom plasman slocknar redan vid små stör-ningar. Det är en viktig egenskap ur säkerhetssyn-punkt.I motsats till vad som är sagt här tidigare i daglämnar fusionskraften inga direkta restprodukter. Dethelium som bildas är en ofarlig ädelgas. Däremot blirkonstruktionsmaterialen runt processen radioaktiva.Det är relativt små mängder och de är mycket kortli-vade i förhållande till dagens kärnavfall. Efter tio åråterstår endast en hundradel av radioaktiviteten. Detaktuella är en ren forskningsanlägg-ning som inte är avsedd att lämna någon el.Fru talman! Det är alltså ett mycket stort projektsom kommer att få stor betydelse för den region däranläggningen kommer att byggas. Konsekvenserna förnäringsliv och sysselsättning blir mycket stora. Underanläggningsskedet skapas ca 4 000 arbetstillfällen.Värdet av direkta order till industrin kan uppgå tillminst 30 miljarder. Den s.k. spinn off-effekten blirtroligen ännu större. Regionen kommer att hamna icentrum för världens uppmärksamhet när det gällerforskning och teknisk utveckling.Det land som får bygga projektet kan räkna meden uppblomstring såväl teknologiskt som forsknings-mässigt. 500 av världens främsta forskare kommertillsammans med ca 1 000 högskoleutbildade teknikeratt arbeta vid projektet i 20 års tid.Var skall då projektet utföras? Då skulle inte någon stormakt bli favorise-rad. Om projektet kommer till borde Sverigevara ett lämpligt land. Till vår fördel talar neutralite-ten, den unika miljö som vi kan erbjuda och det er-känt höga tekniska kunnandet som vi kan erbjuda.Västsverige har en lång tradition som industriregi-on. Utvecklingen var positiv så länge de tunga in-dustriprodukterna inte var helt utvecklade. ärvarven borta, och det är bilindustrin som dominerar.Det är mycket riskfyllt att vara så beroende av enenda produkt.Västsverige och Väröhalvön kan uppfylla alla devillkor som ställs på . Infrastrukturenär väl utbyggd, och utgör ett ar-betsmarknadsområde. Närheten till är na-turligtvis en förutsättning för projektet. Universitetetoch är aktade namn ute ivärlden. , som kan bli fors-karbas, har länge deltagit i den internationella fusions-forskningen.Fru talman! Jag delar i stort de bedömningar somutskottsmajoriteten har gjort, och jag ser fram emotfrågans vidare behandling.Anf. 81 ()Fru talman! Det är jag som är citerad här. Låt migläsa innantill vad som står om International Thermo-nuclear Experimental Reactor.Vid fusion slås som bekant två atomkärnor avtungt väte, deuterium och tritium, samman till enkärna av helium varvid det frigörs energi. Fusionenförutsätter en temperatur på 100 miljoner grader omtritium används, den tyngsta väteisotopen. Omgiv-ningen skall skyddas mot den höga temperaturengenom starka elekromagnetiska fält. Supraledandemagneter håller fusionsreaktorerna svävande. Vidfusionen uppstår bl.a. en nickelisotop med halve-ringstiden 75 . Tritium som har halveringstiden12,försvinner . Å andra sidan är detfarligt under de första århundradena om det trots allaförsiktighetsåtgärder ändå kommer ut i t.ex. vattensom människor och djur sedan dricker och på ett ellerannat sätt får in i kroppen.Vad är rätt? Jag ställer den frågan till föregåendetalare. Vem har rätt i den här frågan om ITER.Fru talman! I övrigt vill jag yrka bifall till reser-vation 14, eftersom glömde att göradet.Anf. 82 ()Fru talman! Jag vet inte vilket material tillgång till. I allt det material som jag har gåttigenom när det gällerITER-projektet har det framgått att ITER inte alstrarnågot högaktivt avfall. Det är en av de stora fördelar-na med fusionsprocessen.Anf. 83 ()Fru talman! Naturligtvis alstras det avfall. var inne på det tidigare. På ett eller annatsätt kontamineras omgivningen. Man måste faktisktsäga att det kommer att bli en arbetsplats med strål-ningsrisker, eller hur?Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 2 (lagstiftning om kärnkraftsavveckling senastår 1998)1. utskottet2. 1 (mp)Votering:260 för utskottet15 för res. 11 avstod73 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 60 m, 19 c, 14 fp, 17 v, 13 kdsFör res. 1: 15 mpAvstod: 1 cFrånvarande: 24 s, 20 m, 7 c, 12 fp, 5 v, 3 mp, 2kdsMom. 3 (lagstiftning om kärnkraftsavveckling senastår 2005)1. utskottet2. 2 (mp)Votering:267 för utskottet16 för res. 21 avstod65 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 67 m, 19 c, 14 fp, 17 v, 13kdsFör res. 2: 16 mpAvstod: 1 cFrånvarande: 24 s, 13 m, 7 c, 12 fp, 5 v, 2 mp, 2kdsMom. 4 (lagstiftning om kärnkraftsavveckling senastår 2010)1. utskottet2. 3 (c, v, mp)Votering:235 för utskottet53 för res. 361 frånvarandePartivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 70 m, 15 fp, 13 kdsFör res. 3: 20 c, 17 v, 16 mpFrånvarande: 24 s, 10 m, 7 c, 11 fp, 5 v, 2 mp, 2kdsMom. 5 (driftstillstånd för )1. utskottet2. 5 (mp)Votering:248 för utskottet16 för res. 524 avstod61 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 70 m, 12 c, 15 fp, 1 v, 13 kdsFör res. 5: 16 mpAvstod: 8 c, 16 vFrånvarande: 24 s, 10 m, 7 c, 11 fp, 5 v, 2 mp, 2kdsMom. 17 (omstrukturering av )1. utskottet2. 14 (mp)Votering:236 för utskottet16 för res. 1434 avstod63 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 36 m, 19 c, 15 fp, 16 v, 13kdsFör res. 14: 16 mpAvstod: 34 mFrånvarande: 24 s, 10 m, 8 c, 11 fp, 6 v, 2 mp, 2kdsMom. 30 (utvecklingen av vindkraft)1. utskottet2. 19 (c, fp, v, mp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 35 (investeringsbidrag till små elproduktionsan-läggningar)1. utskottet2. 27 (fp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 36 (åtgärder för effektivare energianvändning,m.m.)1. 29 (c)Votering:238 för utskottet19 för res. 2931 avstod61 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 138 s, 70 m, 1 c, 15 fp, 1 v, 13 kdsFör res. 29: 19 cAvstod: 15 v, 16 mpFrånvarande: 23 s, 10 m, 7 c, 11 fp, 6 v, 2 mp, 2kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren attlagutskottets betänkanden LU25 och LU27 samt jord-bruksutskottets betänkande JoU16 fick avgöras i ettsammanhang efter avslutad debatt.6 § Höjning av anläggningshavarnas ansvarsbe-lopp för atomskadorFöredrogsLagutskottets betänkande 1994/95:LU25Höjning av anläggningshavarnas ansvarsbelopp föratomskador (prop. 1994/95:134)Anf. 84 ()Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 2 vidbetänkande 25 från lagutskottet. Jag gör det därför attdetta betänkande handlar om en av de största konstig-heterna på kärnkraftsområdet. Det är nämligen så, frutalman, att om en av skullehaverera - det är osannolikt men tänkbart - på ettsådant sätt att en stor olycka i realiteten inträffar, gården som äger , dvs. , heltskadeslös ur hela händelseförloppet. harnämligen en sakförsäkring som uppgår till ungefär 10miljarder per reaktor. Den gör att får ersätt-ning för hela sin sak, faktiskt också för kraftbortfalloch mycket annat.De som bor kring eller över huvud ta-get de som drabbas av den här olyckan får en spott-styver att dela på. De skulle tidigare ha kunnat få 1,2miljarder kronor via försäkringar från kraftföretagen -försäkringar som kraftföretaget har ålagts att ha förmöjlighet att ge ersättning till tredje man. Det är detbeloppet, fru talman, som med regeringens ochäven utskottets majoritetsförslag höjs till litet drygt1,9 miljarder kronor.Ovanpå detta belopp går staten in med ett stats-ansvar som höjer den totala ersättningsnivån till ensumma i storleksordningen 3 miljarder kronor.Allt detta sker genom en undantagslagstiftning iSverige, atomansvarighetslagen. Den har en motsva-righet i det amerikanska systemet vilken kallas Pri-ce-Anderson Act, tillkommen liksom ato-mansvarighetslagen för att stötta och gynna kärnkraf-ten - inte för att vara ömsint om dem som drabbas avden utan för att göra det möjligt för kärnkraftsindust-rin att undandra sig stora kostnader och risker.Det är en uppenbart stötande lagstiftning. Den ärstötande på många sätt. Den är stötande rent mark-nadsekonomiskt. Den innebär att kärnkraften, liksomandra energikällor, icke bär alla sina kostnader. Det ärett av de kraftfullaste ingreppen i en fungerandemarknadsekonomi.