prot · GJ0941 · 1995-12-19 00:00:00 — Det kan också tänkas attnågon bryter under loppets gång, därför helt enkelt inte klarar av det.För oss har alltså målsättningen varit att alla skallha chans till lika start. Det upplever jag att vi haruppnått med toppmötet i . Jag upplevde ocksåatt det mottogs mycket positivt av ansökarländerna.Anf. 6 BO ()Fru talman! EU är huvudsakligen till för att klaraav gränsöverskridande problem som inte kan klarasav av varje enskilt land. Jag har två frågor som rör detsom statsministern tog upp.Den ena frågan rör möjligheten att få enhetligaregler i för ett golv för koldioxidskatten. Denfrågan har varit uppe till debatt här i kammaren förnågra veckor sedan och när vi hade tillfälle att ställafrågor till statsministern i . Jag fick in-trycket att man från regeringens sida fortfarande hop-pas på att kunna klara den frågan utan att få möjlighetatt fatta majoritetsbeslut om koldioxidskatter i Euro-pa.Har statsministern efter det magra resultatet iMadrid kvar den förhoppningen eller är han bereddatt ompröva regeringens inställning på den punkten?Den andra frågan gäller narkotikabrottsligheten iEuropa. Också där fick jag intrycket attstatsministern hoppades på ett mycket kraftfullt utta-lande från stats- och regeringscheferna i . Omjag hörde rätt nu landade det i ett indirekt uttalande.Jag hoppas dock att jag hörde fel. Gjorde jag det?Anf. 7 Statsminister ()Fru talman! Beträffande den första punkten somBo Könberg tog upp och som gäller koldioxidskattenvill jag säga att jag är besviken. Det hade inte varitmöjligt att i förberedelserna för konferensen kommaså långt att en realdiskussion mellan statsministrarnablev meningsfull. Men det innebär inte att jag har gettupp i den frågan. Tvärtom är den viktig, och vi måstenu fortsätta arbetet för att, förhoppningsvis, åstad-komma en samlad och gemensam politik. Vi får tasats igen inför nästa toppmöte. Jag hoppas att bådemiljöministrar och finansministrar då hjälper till medatt förbereda frågan på ett sådant sätt att vi, när rege-ringscheferna träffas - om frågan då inte skulle varalöst - kan komma fram till en lösning.Det är riktigt att jag på narkotikaområdet hadehoppats att vi skulle komma fram till en något störretydlighet i vårt uttalande. Men det är nu ändå förstagången som man genom att ställa sig bakom en rap-port i alla fall indirekt tar avstånd från en knarklibe-ralisering. Bland regeringscheferna upplever jag ing-enting av det som vi har hört från vissa parlamentsle-damöter som aktivt uttalat sig för detta. De stämning-arna finns inte från regeringsrepresentanterna, och dettycker jag är hoppfullt. På den punkten är jag alltsåen grad mera optimistisk och menar att vi snabbareskall kunna gå vidare.Anf. 8 BO ()Fru talman! Det gällde kanske inte i första handkoldioxidskatten, utan min fråga gällde närmast rege-ringens inställning i den stora viktiga sakfrågan ochom det har blivit en omprövning från regeringens sidanär det gäller att ett golv för koldioxidskatter skallkunna beslutas med majoritet, utan att varje land harvetorätt. Det svar jag fick var väl att regeringen intehar gett upp och att man skall arbeta med detta. Det äri och för sig bra, men tillåt mig upprepa min fråga:Har man kvar samma negativa inställning till möjlig-heterna till majoritetsbeslut på denna punkt?Anf. 9 Statsminister ()Fru talman! Den frågan har jag konkret och rela-tivt utförligt svarat på i EU-nämnden.Här har vi två önskemål/principer som står motvarandra. På miljöområdet vill vi öka möjligheten tillmajoritetsbeslut. Men vi vill inte, i varje fall inte förnärvarande, utöka majoritetsbesluten när det gällerskatterna. Där vill vi ha vår nationella frihet. Än sålänge står där, konstaterar jag, två önskemål motvarandra. Jag har sagt i att vi i regering-en får fortsätta med att diskutera den frågan för att sehur vi kan finna pragmatiska lösningar. Självfallet ärmitt svar detsamma här inför riksdagen.Anf. 10 ()Fru talman! Vi kommer väl att minnas detta topp-möte för en sak, nämligen för de beslut som fattatsvad gäller östutvidgningen. Det är utomordentligtviktiga beslut. Förhandlingar för de tio länder som harEuropaavtal kan inledas som förhandlingar-na med och , dvs. efter det attregeringskonferensen är avslutad.Det skulle kunna innebära att de länder som är välförberedda och som har reformerats såväl demokra-tiskt som marknadsekonomiskt kanske redan i börjanav nästa sekel skulle kunna komma in i EU. Jag villfråga statsministern om det i något sammanhangnämndes någon form av tidtabell för detta. Jag vet attdet inte står något om detta i kommunikén, men jagvill fråga om det i diskussionerna nämndes någontidtabell för när de första central- och östeuropeiskaländerna kan komma med. Det var också mycketviktigt att de baltiska länderna kom att ingå i sammagrupp som övriga.Slutligen blir jag något förbryllad av statsminis-terns redogörelse för frågan om arbetslöshet. Det ärväl ändå så att den frågan har diskuterats mycketlänge inom EU och att den har haft en central plats pååtskilliga toppmöten? Jag tänker då inte minst på denvitbok som anbefallde att man skulle halvera arbets-lösheten och på Essendeklarationernamed sina tydliga rekommendationer.Bekymret är att vissa länder har svårt att följa re-kommendationerna och att bringa ned arbetslösheten.Det är det stora bekymret inom den europeiska unio-nen.Anf. 11 Statsminister ()Fru talman! har rätt i att vi in-gående diskuterade arbetslösheten i , i Cannesoch i . Det ser jag som något oerhört posi-tivt. Bland det mest positiva med hela vårt EU-medlemskap är just att det har varit möjligt att få uppdenna fråga högt på den politiska dagordningen.Någon tidtabell för när man går i mål med slutför-handlingarna, som fråga konkretgällde, angavs inte av ganska naturliga skäl. Jag trorinte heller att det vore bra att nu försöka teoretiseradetta.Sedan, fru talman, vill jag bara göra en kommen-tar till vad sade om att man kom-mer att minnas detta toppmöte för en sak: utvidgning-en. Utvidgningen är naturligtvis historisk och viktig.Men jag vill här citera något ur , denstora borgerliga tidningen i . Rubriken lyder: EUog i siget. Vad "siget" är vet jag inte riktigt.Det får vi väl hjälpas åt med att utforska. Längre nerskriver : "- - - är i siget innenEU som et medlem som spiller på hele EU-banen ogholder en høy profil - etter mindre enn et år på innsi-den. Statsminister har fått støtte for atEU-kommisjonen skal engasjere seg i forkant av østersjøkonferanse på i mai, han har værtmed på å sikre att de baltiske landene ikke iannen rekke som EU-søkere, og han har bidratt til atsysselsetting skyves høyt opp på EUs dagsorden. "Jag ber medlemmarna av om ur-säkt för norskan, men det är innehållet och inte uttaletsom är det viktiga.Det visar alltså att enligt våra vänner, ochibland konkurrenter i , spelar på en storplan och driver flera frågor. Min blygsamhet förbju-der mig att säga mer än så.Anf. 12 ()Fru talman! börjar man förstå varför den nors-ka opinionen är betydligt mer positivt inställd till EUän den svenska. Det beror på mediernas roll.Jag har i princip samma frågor som Bo Könberghade när vi diskuterade det häri kammaren. Det handlar om inställningen vad gällerkampen mot den gränsöverskridande narkotikabrotts-ligheten och kampen mot den gränsöverskridandemiljöförstöringen.Statsministern har som en framgång inregistreratuttalandet när det gäller knarkliberalismen. Men jagvill fråga: Finns det fortfarande en process inom densvenska regeringen att röra sig i riktning mot vår egenkommissionär , som har ansvar för justdetta område? Skall kampen mot narkotikabrottslighe-ten få samma kraftfulla verktyg som den fria rörlighe-ten? Skall den med andra ord ligga i den första pela-ren?Den andra frågan kommer sig av att jag inte blevriktigt klar över bakgrunden till att och densvenska regeringen inte vill ge ökade möjligheter tillatt använda ekonomiska styrmedel när det gäller ex-empelvis koldioxodskatten. Jag talar alltså om majori-tetsbeslut.Detta drabbar bara vårt eget land. Vi har ju redandessa koldioxidskatter. Varför skall vi då låta Storbri-tannien behålla denna nationella självständighet?Varför skall vi slå vakt om den? Är inte detta en kon-traproduktiv hållning?Anf. 13 Statsminister ()Fru talman! Vi vill gärna ha ökade majoritetsbe-slut när det gäller miljöfrågor. Men vare sig mankallar det för miljöskatt eller för miljöavgift innebärdetta, om jag förstår rätt, att vi skulle fattamajoritetsbeslut på skattepolitikens område. Detta harjag uppfattat att en mycket stor majoritet i dennariksdag avvisar. Det skulle innebära att vi avsvor ossmöjligheten att självständigt göra vår egen budget.Det är jag inte beredd att tillstyrka.Här står alltså två intressen mot varandra, och detär möjligt att vi kan hitta en lösning. Jag har inför sagt att vi inom regeringen får diskuteradenna fråga vidare. Vi mottar gärna uppslag gällandehur vi kan komma förbi problemet. Vi har ännu intekunnat lösa det, men vi skulle gärna på miljöområdett.ex. vilja komma fram till en gemensam koldioxids-katt. Vi kanske också kan utvidga detta till att omfattafler skatter på miljöområdet.Detta är vi intresserade av. Vi är intresserade aven fortsatt dialog med partierna i på dennapunkt. Alla uppslag är, som sagt var, välkomna.Sedan gällde det vår egen kommissionär. Vi kanju inte, för att bara ta det formella, ge kommissionä-ren uppdrag. Det är inte vår kommissionär formelltsett. Men kommer till Sverigeför ett besök, och jag kommer då att tala med henneom precis de här frågorna. Den svenska regeringensuppfattning är klar: Vi önskar ett ökat samarbete föratt bekämpa narkotikan. Om det skall ske genom flyttar ärenden eller om det skall ligga kvar kandiskuteras. Det måste dock bli en effektivisering, ochjag beklagar den brittiska regeringens motstånd moten utbyggnad av Europolsamarbetet. Det skulle havarit en åtgärd för att nå detta syfte. Vi arbetar dockvidare med frågan.Anf. 14 ()Fru talman! Statsministern sade att uppföljningennär det gäller sysselsättningspolitiken i de enskildaländerna skall vara lika effektiv som uppföljningennär det gäller konvergenskriterierna för den monetäraunionen. Men för konvergenskriterierna för den mo-netära unionen har det ju fastlagts väldigt precisa måli fråga om inflation, budgetunderskott, statsskuld,kursstabilitet osv. Det är väldigt tydligt vad man avseratt uppnå i konkreta siffror.Sysselsättningen däremot är en social uppgift. Jagmenar dock att det även här går att sätta upp mål iform av siffror. Det gjorde ju t.ex. ifråga om halveringen av arbetslösheten. Andra målskulle kunna vara att ungdomar inte skallbehöva gå arbetslösa , att långtids-arbetslösa inte skall behöva vara arbetslösa i mer än450 dagar, att större företag skall vara skyldiga att haen praktikant per 50 anställda osv. Den typen av kon-kreta mål kan man naturligtvis tänka sig i ett särskiltprotokoll.Förs det över huvud taget någon diskussion omatt sätta upp sådana konkreta sociala mål när det gäl-ler sysselsättningen?Anf. 15 Statsminister ()Fru talman! Först en allmän reflexion med anled-ning av fråga. Jag är förvånad över attinte alla partier mer aktivt har stött regeringen när dethar gällt att driva sysselsättningsfrågorna i . har varit direkt tveksamma, andra har varit ljum-ma. Det har ställts negativa frågor i sammanhanget,och det må väl vara hänt.Det är klart att man inte kan skriva in krav i frågaom en sysselsättningsunion som är precis parallellamed kraven inom konvergensområdet. Det är tvåolika uppgifter och två olika områden. Att i fördragetfå in, vilket vi t.ex. har föreslagit, ett särskilt kapitelom sysselsättningen, menar jag ger ett moraliskt stödtill de konkreta åtgärder som vi vill ha. Dekonkreta åtgärderna består bl.a. av nationella syssel-sättningsprogram. Det gäller också en mycket storfråga, både som teoretisk modell och i det praktiskagenomförandet, nämligen att man skall kunna sam-ordna den ekonomiska politiken i alla våra länder, såatt vi effektivare kan möta nästa lågkonjunktur. Detsker genom att vi håller efterfrågan uppe och stimule-rar investeringar. Allt detta går naturligtvis inte attskriva in i ett unionsfördrag, utan man måste samti-digt driva dessa frågor politiskt.Jag är själv övertygad om att här finns en av destora fördelarna i samarbetet i . Om vi skallövertyga våra medborgare att bli mera positiva tillEuropa är denna fråga den kanske allra viktigaste attlösa. Kan vi visa på detta, kommer också inställning-en till EU att bli mycket mera positiv. Det är min ochregeringens ambition.För att svara konkret på fråga kanjag säga att vi i Reflexionsgruppen genom vår repre-sentant lagt fram olika förslag på hur man skulle kun-na formulera detta mera fördragsmässigt. I det avse-endet är jag pragmatisk. Under regeringskonferensenkommer vi att fortsätta att diskutera de frågorna. Jaginbjuder och att kommamed konkreta förslag. Jag har upplevt att man frånVänsterpartiets sida har haft en litet frågande ochtrevande inställning på den punkten, och det har för-vånat mig.Anf. 16 ()Fru talman! Jag har två frågor till statsministernom hur man från svensk sida har drivit frågor vidmötena. Min första fråga gäller miljön. Det har talatsom miljön , och det är bra. Ser manemellertid på konvergensprogrammet finner man attsysselsättningsfrågorna lyftes fram som ett tillkom-mande krav för svensk del för att vi skall klara densvenska ekonomin. Tanken var att sysselsättningenockså måste förbättras när man klarar de andra kon-vergenskriterierna.Den andra frågan som lyftes fram var miljöfrågan.Det underliggande resonemanget gick ut på att miljö-skulden inte skulle tillåtas öka nu när vi försöker klaraav de övriga konvergenskraven.Min enkla fråga i det avseendet gäller hur rege-ringen har agerat i EU i fråga om miljöskulden. Harfrågan drivits på ungefär samma sätt som man tydli-gen driver arbetslöshetsfrågan? Eller är miljöfrågannågot som kommer i andra hand?Min andra fråga gäller en utträdesparagraf. Manför en diskussion om att ha regler för att få länder attlämna unionen om de inte följer reglerna. Men hur ärdet om länder bestämmer sig för att lämna unionen?Funderar man över att införa en utträdesparagraf såatt detta kan ske på ett bra och välordnat sätt? Hur harsvenskarna agerat i det fallet?Anf. 17 Statsminister ()Fru talman! För mig är miljöfrågan i hög grad in-tegrerad med frågan om sysselsättningen. Jag har settdet som både pedagogiskt och sakligt motiverat attdriva de frågorna tillsammans, och det tror jag att viskall fortsätta att göra. Sedan har miljöfrågan vissaspeciella aspekter som har framgått när vi diskuterademiljöavgifterna. Svaret är således att det är två frågorsom vi driver parallellt och som vi egentligen ser somsamlat viktiga.När det gäller möjligheten till utträde vet vi i ochför sig att ett land som vill utträda kan göra det. Jag har inte sett som en prioriteraduppgift vi är medlemmar av EUatt börja diskutera hur vi skall gå ur unionen. Jaganser att svenska folket i en folkomröstning har av-gjort denna fråga. Vi skall vara med, och vi skall göradet bästa möjliga av medlemskapet. Jag använder mintid till den i de här sammanhangen föratt driva frågor om vad jag anser vara ett viktigt inne-håll. Jag ägnar inte min tid åt hur vi skall gå ur det lagsom vi just har blivit medlemmar av.Anf. 18 ()Fru talman! Jag tyckte inte att jag fick något rik-tigt svar på frågan om miljöskulden. Poängen med enmiljöskuld är att man beräknar den uppkomna ochden tillkommande miljöskulden år . Det kanman göra i monetära termer. Sedan har man detta somen del i underlaget för de ekonomiska beslut som manskall fatta. Poängen att ha med de här resonemangen ikonvergensprogrammet från svensk sida var natur-ligtvis att detta skall vara ett av de ekonomiska målsom vi skall klara. Då är det relevant att klara detäven i EU-sammanhang. Jag vill naturligtvis veta hurregeringen arbetar med denna fråga i verkligheten.Min fråga om utträdesparagrafen var generell. Dengällde inte huruvida vi skall gå ur eller ej. Det är ensenare fråga. Att man helt och hållet saknar en utträ-desparagraf i en union som utvidgar sig så snabbt somden här är litet märkligt, och det måste väl ändå varaföremål för någon form av diskussion.Anf. 19 Statsminister ()Fru talman! Den senare frågan har jag redan be-svarat, och jag har inget att tillägga.När det gäller miljöfrågorna håller jag med sålångt att det behövs ett ytterligare starkt engagemang.Vi kan göra oerhört mycket mera på det området änvad vi gör , både i form av teoretiska modeller avdet slag som efterlyser och av praktiskaåtgärder.Jag tror att det inte skulle gagna saken att i kon-vergensprogrammet föra in arbetsmarknads- ellermiljöpolitik. Det är väsensfrämmande där. Jag anserde frågorna står på egna ben och att vi bör driva demför sig och i särskild ordning. Även på den punktenser jag fram emot ett samarbete mellan riksdagenspartier och regeringen, både i och påannat sätt. Vi är även där i hög grad mottagliga förkonstruktiva uppslag.Anf. 20 ()Fru talman! Statsministern har inför kammaren härberättat att kampen mot arbetslösheten och för attskapa nya arbetstillfällen var en huvudfråga vid . Min fråga gäller hur man har tänktgå till väga för att skapa de här nya arbetstillfällena.Är det t.ex. meningen att urholka arbetsrätten eller attöka lönespridningen? Hur har man tänkt gå till väga?Anf. 21 Statsminister ()Fru talman! Det finns säkerligen sådana kraftersom vill urholka arbetsrätten och öka lönespridning-en. Det är inte den modell. Vi hartänkt oss att gå fram på tre vägar.Den ena är att i fördraget lägga fast ett sysselsätt-ningskapitel eller att på motsvarande sätt slå fast atträtten till arbete är en fråga som vi prioriterar högt.Den andra, som redan är på gång, är att utarbetanationella sysselsättningsprogram där vi kan lära avvarandra. Det skall ske en uppföljning så att man serhur länderna lever upp till de program som de har lagtfram. Det blir alltså en press, precis som när det gällerkonvergensprogrammet, från ländernas sida att verk-ligen leva upp till att åtgärder skall vidtas. I sambandmed pekade vi ut två områden. Detgäller långtidsarbetslösheten - som generellt ärmycket värre i de övriga länderna i än i Sveri-ge - och ungdomsarbetslösheten.Den tredje är den åtgärd jag angav, nämligenatt vi försöker få till stånd en ökad samordning av denekonomiska politiken. Det är sådana initiativ som jaganser är helt avgörande för om vi skall klara uppgiftenatt pressa ned arbetslösheten. Det är också på detområdet vi nu har fått ett starkt principiellt stöd isamband med mötet i . 22 ()Fru talman! En av de frågor som kommer att bliföremål för regeringskonferensens beredning är frå-gan om VEU:s roll och dess relationer till EU. I de-batten har det ibland påståtts att automatisktskulle bli medlem av Västeuropeiska unionen, efterrevideringen av Maastrichtfördraget.Min fråga till statsministern är: Kan statsministernän en gång dementera och tillbakavisa de här påståen-dena och också ge oss någon information om hur manhar diskuterat VEU vid ?Anf. 23 Statsminister ()Fru talman! Mitt svar till är ettklart ja. Jag kan tillbakavisa sådana påståenden. Jagkan dessutom tillägga att ingen statsminister i någotannat land har tagit upp denna fråga med mig ochkrävt att på det sättet automatiskt skulle blimedlem. Det har jag över huvud taget inte ens disku-terat.Jag är förvånad över att de som är motståndare tillhela EU-medlemskapet ofta går ut och påstår att viskulle behöva delta i saker som vi absolut inte behö-ver delta i. Vi är observatörer, och vi har inga andraavsikter. Vi kommer inte automatiskt att behöva blimedlemmar i . 24 ()Fru talman! Statsministern efterlyste tips om hurman får fram majoritetsbeslut om koldioxidskatt. Denfrågan är oerhört viktig, därför att den möjliggör enskatteväxling som skulle vara väldigt angelägen iSverige. Jag har ett litet tips. Jag tror att man skullekunna flytta frågan om beslut om koldioxidskatt frånEkofin till miljöministrarnas råd. Det skulle då bliväsentligt enklare att få fram majoritetsbeslut.Det var inte det jag tänkte ställa frågan om, utandet rör den nya valutan, euro, som alltså har fått ettnamn. Statsministern nämnde att toppmötet hadeslagit fast en tidtabell, och min fråga rör hur vi skallhantera detta i Sverige.Det är väl känt att statsministern och finansminis-tern har litet olika åsikter om huruvida det är bra ellerinte för att vara med i valutaunionen. Men nuhar det ju i rapporteringen från fram-kommit att statsministern och finansministern ocksåhar olika åsikter i en betydligt mindre fråga, nämligennär riksdag skall få möjlighet att ta ställningtill huruvida vi skall vara med eller inte. Jag begärinte att de i denna diskussion skall komma överensom huruvida det är bra eller inte att är med,men jag tycker att statsministern kunde ge ett auktori-tativt besked om när riksdag skall få taställning till frågan, om det blir eller förstsenare, på hösten 1997.Anf. 25 Statsminister ()Fru talman! Först vill jag säga att finansministernoch jag är helt överens om att som nation intenu bör ta ställning till om vi skall ansöka om medlem-skap eller inte, utan vi bör återkomma till riksdagen.Det är det avgörande, dvs. att vi inte nu bör ta ställ-ning, att vi bör ha mer fakta och mer underlag, att vibör veta vilka länder som kan bli medlemmar.Varför har det i diskussionen skett en viss för-skjutning när det gäller tidpunkten för när svenskariksdagen kan behandla frågan? Ja, det har att göramed att vi är beroende av när man skall avgöra vilkaländer som skall kunna bli medlemmar. I sambandmed mötet i har det skett en viss förändring.Här finns också motstående intressen, men det som visom statsministrar kom fram till var att man innan detbeslutet fattas bör ha så mycket som möjligt av detstatistiska underlaget framme. Det innebär att man harsagt att man kommer en bit in på 1998 innan beslutetfattas.Vi har sagt att vi bör fatta beslut under vå-ren, men jag gör nu den bedömningen att sakskäl talarför att det är klokt att flytta det . Jag har sagtdet till journalisterna, även om vi inte har hunnit dis-kutera frågan i . Vi har inte diskuterat det iregeringen, men jag kommer att rapportera till rege-ringen. Vi kommer sedan också att samråda medriksdagspartierna om detta. Det här är ingen partipo-litisk fråga, utan det är en fråga där vi bör ha ett så braunderlag som möjligt. Jag har gett en antydan om attdet kanske är klokare att skjuta detta , frånvåren, som vi har talat om. Vi får återkommamera definitivt till den frågan.Anf. 26 ()Fru talman! Statsministern inledde sin redovisningmed att tala just om sysselsättningen, och han fram-höll som en stor svensk seger att man har fått inskrivningar om sysselsättningen i Madridöverens-kommelsen. Det är bra att man är överens om attsysselsättningen är ett problem som behöver lösas.Det är inte svårt att få ihop den typen av skrivningar.Frågan kommer då upp hur man bär sig åt för attåstadkomma detta, hur de nya jobben skall skapas.Jag blir orolig när jag lyssnar på statsministern.Det skall uppenbarligen inte ske genom avregleringarpå arbetsmarknaden eller genom en bättre lönebild-ning; två punkter som finns med i Essenprogrammet.Dem skriver statsministern inte under på. Däremottalar han om en ökad samordning av den ekonomiskapolitiken.Då vill jag fråga: Var det verkligen enighet påbred bas vid om att det är den vägen viskall gå fram? Eller finns det möjligen en klyfta mel-lan dem som förordar den svenska socialdemokratiskalinjen och dem som förordar ekonomisk tillväxt, av-reglering och strukturförändringar i stället för enarbetsmarknadspolitik av svensk AMS-modell? Jagskulle vilja höra statsministern utveckla detta ytterli-gare. Vad består egentligen den omtalade enighetenav?Anf. 27 Statsminister ()Fru talman! Jag skall gärna svara på den frågan -den är i hög grad befogad.Först vill jag klara ut ett missförstånd. Jag är i höggrad för en bättre lönebildning i än den vi harupplevt . Men jag är inte övertygadom att vi genom att öka löneskillnaderna kraftigt lösersysselsättningsproblemen.