prot · GJ0926 · 1995-11-21 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1995/96:26Tisdagen den 21 novemberKl. 14.00 16.2518.00 - 19.00Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 14 och den 15 no-vember.2 § Meddelande om val av en om-budsmanFörste vice talmannen meddelade att val av enriksdagens ombudsman skulle ske vid morgondagenssammanträde.3 § Svar på fråga 1995/96:105 om åtgärder motföretag som inte anställer invandrareAnf. 1 Arbetsmarknadsminister ()Herr talman! har frågat mig om jagavser att utforma någon rekommendation till landetsarbetsförmedlingar av samma typ som används iDanmark för arbetsgivare som inte anställer invandra-re.Låt mig först nämna exempel på några åtgärdersom vi i vidtagit för att underlätta flyktingarsoch invandrares inträde på arbetsmarknaden.Efter förslag av regeringen har beslutatatt det under /96 kommer att finnashögst att användas till informations-insatser som skall underlätta inträdet på arbetsmark-naden för flyktingar och invandrare. Syftet är bl.a. attbryta motståndet hos arbetsgivare att anställa utom-nordiska invandrare och flyktingar. Vidare finns in-vandrarspecifika åtgärder typ yrkesprövning för in-vandrare, praktik i samband med med kompletteringarav utländsk högskoleutbildning och yrkessvenska,arbetsplatsintroduktion m.fl. åtgärder.Den invandrarpolitiska kommittén tar i sitt betän-kande, Arbete till invandrare, upp flera förslag på hurvi skall underlätta för invandrare att få arbete på denordinarie arbetsmarknaden. sitter med iden kommittén och bör således vara väl insatt ikommitténs arbete.Till skall därutöver dennakommitté, liksom flera andra inom det arbetsmark-nadspolitiska området, redovisa sina övervägandenoch förslag, som kan utgöra underlag för den i till-växtpropositionen aviserade arbetsmarknadspolitiskapropositionen. skall den arbets-marknadspolitiska kommittén redovisa sina övervä-ganden.Vidare finns en skriftlig överenskommelse mellanArbetsmarknadsverket och sombehandlar samarbetet mellan , kom-munerna, arbetsförmedlingen och andra aktörer i syfteatt underlätta invandrarnas integrering i det svenskasamhället.Ett annat exempel är Europeiska SocialfondensMål 3, som bl.a. syftar till att åstadkomma förbätt-ringar i arbetsmarknadens sätt att fungera. Detta må-lområde inriktas på att bekämpa utsatta gruppersarbetslöshet och tillgodose dessas behov av integre-ring i arbetslivet. Invandrare i storstadslän tillhör desom prioriteras, och därför föreslås av desvenska mål-3-medlen att avsättas till invandrare.Detta innebär att det för avsätts 60 miljonerkronor för invandrare i , ochMalmö, och lika mycket - 60 miljoner - för år 1996.Det här är några exempel på positiva åtgärder föratt förmå arbetsgivarna att anställa invandrare. Någonrekommendation av samma typ som den danska har viinte.Vi har däremot en lag motetnisk diskriminering i arbetslivet som både tar siktepå behandlingen av arbetssökande och behandlingenav arbetstagare. En arbetsgivare träffas av förbudetmot etnisk diskriminering av arbetssökande då ar-betsgivaren anställer någon annan än den diskrimine-rade. Det är genom att anställa den andre som över-trädelsen sker. För att diskriminering skall anses före-ligga måste det har varit något annat än sakliga skill-nader som motiverat särbehandlingen.Diskrimineringsombudsmannen har i detta sam-manhang en processförande roll i diskrimineringstvis-ter som i huvudsak påminner om den roll som har i könsdiskrimine-ringstvister.Mot bakgrund av det sagda anser jag att Sverigevidtagit många konkreta åtgärder i syfte att underlättainvandrares möjligheter till arbete och integration idet svenska samhället. Innan jag föreslår nya mått ochsteg inom detta område vill jag först kunna se hurvåra existerande åtgärder fungerar i praktiken.Anf. 2 ()Herr talman! Jag vill tacka arbetsmarknadsminis-tern för svaret. Jag vill också säga att jag håller medom den redovisning som arbetsmarknadsministern hargjort när det gäller de olika åtgärder som man harvidtagit för att få fler invandrare i arbete.Det jag tyckte var intressant var att den danska re-geringen går ut ganska kraftigt med en rekommenda-tion där man säger att arbetsförmedlingen i Danmarkskall neka arbetskraft till arbetsgivare som inte villanställa invandrare. Arbetsmarknadsminister säger att det är ett led i den danska politikenatt leva upp till internationella konventioner somförbjuder all diskriminering.Man anser att problemen är ganska allvarliga iDanmark. Det börjar likna de problem vi har härhemma. Från den utgångspunkten tyckte jag att detvar intressant att höra om arbetsmarknadsministernskulle kunna tänka sig att fundera på någonting lik-nande. Det skulle visa arbetsgivare i merkonkret att det också finns andra länder som är bered-da att se till att de grupper som står utanförarbetsmarknaden kan ta sitt ansvar. Det var min ut-gångspunkt när jag ställde frågan.Jag tycker att idéen som sådan är ganska intressantoch bra. Man skulle möjligen kunna överväga denockså här i Sverige.Anf. 3 Arbetsmarknadsminister ()Herr talman! Först vill jag säga att tar ettväldigt stort ansvar när det gäller flyktinginvandring-en, även jämfört med alla de andra nordiska länderna.Vi har tagit emot väldigt många flyktingar från detforna . deltar vi i att försökalösa konflikterna på plats i . När vi jämföross med de andra nordiska länderna behöver vi inteskämmas på något sätt. Vi är ett land som tar enmycket stor börda när det gäller de problem somuppstår med flyktinginvandringen. Det vill jag betona.Vi har inte för avsikt att lägga fram någraförslag liknande det danska förslaget. ju själv deltagit i utformandet av Invandrarpolitis-ka kommitténs betänkande Arbete till invandrare. Detbetänkandet tillsammans med det betänkande somArbetsmarknadspolitiska kommittén kommer att le-verera kommer att vara underlag förde förslag till åtgärder som vi kommer att lägga fram ien proposition nästa år.Anf. 4 ()Herr talman! Vi är överens om att vi inte behöverskämmas över det vi gör. Vi gör ganska mycket. Men40-45 % av vissa grupper står fullständigt utanförarbetsmarknaden. Det är ganska känt att arbetsgivare ivissa lägen diskriminerar människor på grund av attdessa ser annorlunda ut eller har ett konstigt efter-namn. Därför tyckte jag att det danska förslaget varintressant.Jag kommer naturligtvis själv i den kommitté jagsitter i lyfta fram frågan, men jag vill i första handresonera med ministern om vad han tycker om deninriktning som finns i . Där visar man kon-kret att man inte tolererar att människor som har ettannat ursprung än det danska inte anställs.Man accepterar inte att arbetsgivaren ställer kravpå skolbakgrund, danskt medborgarskap osv. Denaspekten är ganska intressant.Anf. 5 Arbetsmarknadsminister ()Herr talman! Jag vill återigen understryka att vikommer att vänta med ställningstagandena till dess attvi har fått slutprodukterna från den kommitté somJuan är med i och från den arbetsmarknads-politiska kommittén. I övrigt har jag ingenkommentar.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på fråga 1995/96:126 om miljöbrottAnf. 6 Justitieminister ()Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta i anledning av vissa på-stådda förhållanden, som hon betecknar som brister,när det gäller bekämpningen av miljöbrottslighet. Jagtar upp de förhållanden anfört i turoch ordning.För det första har påstått att ut-redningen av de miljöbrott som anmäls till polis ochåklagare ofta läggs ned på grund av resursbrist ochokunskap samt att det på ekorotelskulle saknas poliser med ekologisk utbildning ellermiljöutbildning, eller som arbetar med miljöbrott.Viss utbildning i miljölagstiftningen ingår redan iden grundläggande polisutbildningen. Särskilda ut-bildningsinsatser för såväl poliser som åklagare harockså vidtagits sedan i vart fall mitten av 80-talet.Sedan i våras ges en åtta veckors miljöutbildning försärskilda utredare av miljöbrott. Denna omfattar,förutom lagstiftningen på området, även ekologi ochmiljövård samt samverkan mellan polis och till-synsmyndigheter. utbildades 18 poliser,företrädesvis erfarna kriminalpoliser, och just förtillfället genomgår 14 poliser samma utbildning.Kursdeltagarna representerar ett urval från hela lan-det. Vid vårutbildningen deltog två befattningshavarevid ekorotel.En höjning av kompetensen har alltså redan initie-rats. När det gäller skall docksägas att denna företrädesvis utreder brott med natio-nella eller internationella förgreningar. För närvaran-de har inte något ärende gällandemiljöbrott.Kia har också gjort gällande att pre-skriptionstiden är för kort för miljöbrott efter-som skadorna och upptäckten ibland sker efter längretid. Preskriptionstiden för olika brott är generelltreglerad i och är beroende av brottetsmaximistraff. För de flesta miljörelaterade brott, sominte är ringa, är maximistraffet fängelse. Däravföljer att preskriptionstiden är . För grovt mil-jöbrott enligt är emellertid maximistraf-fet fängelse och preskriptionstiden tio år.Frågan om straff- och sanktionsbestämmelserna påmiljöområdet övervägs av . Sannolikt kommer utredningensförslag, i likhet med den återkallades propositionentill miljöbalk, att innehålla bestämmelser om skärptastraff för grova brott mot balkens bestämmelser. Dettainnebär förlängda preskriptionstider i förhållande till idag.Vidare har gjort gällande att poli-sen borde redovisa kostnaderna för gjorda miljö-brottsutredningar separat. En sådan separat redovis-ning vore i och för sig möjlig, även om avgränsnings-problem skulle uppkomma eftersom straffrättsligabestämmelser med miljöanknytning finns utspridda påungefär 180 lagar. Jag har emellertid svårt att se vadsom skulle stå att vinna med en sådan ökad administ-rativ börda för polisen.Kia har också anfört att endast 29fällande domar för brott mot miljöskyddslagen av-kunnades 1994 medan 367 brott polisanmäldes. Sta-tistik av detta slag säger väldigt litet utan en närmareanalys av domar och anmälningar. Bl.a. kan ju endom avse ett stort antal brott. Vidare är orsakssam-manhangen på miljöområdet ofta komplicerade. Dettainnebär att vad som i förstone kan förefalla vara resul-tatet av ett brott efter närmare utredning kan visa sigha andra orsaker. Det kan också vara mycket svårt attkonstatera att en överträdelse skett uppsåtligen ellerav oaktsamhet. Tidigare undersökningar från bl.a.Riksåklagaren bekräftar denna bild.För att effektivisera sanktionssystemet när brottbegås i företagsverksamhet har regeringen tillsatt enutredning om straffansvar för juridiska personer.Slutligen påstår , något förvånan-de, att straffrättens allmänna beviskrav inte skullevara tillämpliga i miljömål. Detta är helt felaktigt.Självklart skall samma beviskrav gälla i alla typer avbrottmål. Sedan är det naturligtvis så att beviskravenuppfylls med hjälp av olika bevismedel i olika typerav mål. Att man skulle sänka beviskraven enbart där-för att en viss typ av brott generellt sett är svåra attbevisa är emellertid uteslutet.Anf. 7 (mp)Herr talman! Jag tackar för svaret.Miljöbrotten skall ju räknas in i de ekonomiskabrotten. Ekonomiska brott är prioriterade, och detskall satsas rätt mycket resurser på dessa. Men jagtycker att miljöbrotten kommer bort i sammanhanget,och det är inte bra. Det återstår mycket att göra.Justitieministern berättar här att det pågår och ti-digare har genomförts utbildning av poliser i miljö-lagstiftning, vilket är bra. Utbildningen är två måna-der allt som allt. Men vad jag efterlyser är att mananställer riktiga experter på detta område precis somdet nu anställs många riktigt utbildade ekonomer föratt lösa ekonomiska brott. Även för miljöbrotten be-hövs det riktigt utbildade personer inom miljö ochekologi för att hjälpa till att komma vidare, därför attdet är fråga om precis lika krångliga brott som deekonomiska brotten. Brotten är likartade.Det gläder mig att höra att preskriptionstidernakanske kommer att bli längre. Som jag har påtalat ärdet nödvändigt.Anledningen till att jag vill få till stånd en kost-nadsutredning är att det är av intresse att få en upp-fattning om hur stor del av budgeten som upptas avmiljöbrotten.Anf. 8 Justitieminister ()Herr talman! Det är helt rätt, som , att det krävs expertkunskap för att hanteramiljöbrott. Men jag tror att helt bort-ser från att en stor del av den specifika expertkunska-pen finns i tillsynsmyndigheterna, och rättsväsendetsåtgärder på miljöområdet är ju i stor utsträckningberoende av de insatser som görs av tillsynsmyndig-heterna. Därför ingår bl.a. i den speciella utbildningenav poliser också utbildning i att samarbeta med desärskilda experterna på miljöområdet. Det är givetvisviktigt att polisen får tillgång till denna expertkunskapoch de utredningar som skall ligga till grund för poli-sens arbete.Anf. 9 (mp)Herr talman! Jag har varit i kontakt med länssty-relsen som just anmäler den här typen av brott. Vidmiljöenheten vid i säger man:Vi får in väldigt många anmälningar. Men vi granskardessa i detalj och lämnar bara över de anmälningarsom vi absolut tycker borde leda till fällande domar.Ändå är statistiken så dålig. Anmälningarna lederaldrig fram till en fällande dom.Genom Ekobrottsberedningens direktiv har storainsatser gjorts när det gäller att knyta till sig ekono-mer för att lösa ekonomiska brott, och beredningenhade en stor konferens i den 10-11 okto-ber.Men när det talas om ekonomiska brott talas detaldrig någonsin om miljöbrott eller om att miljöbrot-ten skall omfattas av alla de goda förslag som gällerekonomiska brott. Även i den senaste propositionenom ekonomisk brottslighet står det visserligen attmiljöbrott skall räknas in. Men det finns inga konkre-ta förslag. Miljöbrotten nämns så där spritt i någrameningar. Jag vill att villkoren skall vara precis de-samma som för bekämpning av ekonomiska brott. Närdet nu satsas pengar, resurser och bra analyser skallman också ta med miljöbrotten. Annars kommer vialdrig vidare på detta område som är eftersatt.Anf. 10 Justitieminister ()Herr talman! Jag tycker att över-driver oerhört när hon säger att anmälningarna aldrigleder fram till åtal. Även de siffror som själv åberopade visar att detta inte är sant. Viskall låta bli att överdriva i det här sammanhanget.Men vi skall på allvar ta tag i de problem som finns.Ett viktigt problem när det gäller såväl ekobrotts-lighet som miljöbrott är att vi i mycket större ut-sträckning måste få till stånd ett samarbete mellan deolika experter som är nödvändiga för att komma framtill en bra utredning som kan leda rättslig prövning. Det var bl.a. därför jag påpekadeatt ett moment i polisens specialutbildning är just attutveckla förmågan att samarbeta med experter. Jagtror att detta är ett viktigt inslag i det hela.När det i övrigt gäller miljöbrottsfrågorna så ingårde i det miljöbalksarbete som pågår, och även ur dettaarbete kan det komma fram en del förslag som effek-tiviserar själva rättshanteringen.Anf. 11 (mp)Herr talman! Det låter ju positivt och bra. Men deexperter som justitieministern talar om har ju inteknutits till ekorotlarna och . Där finns ju eko-nomer i stort antal, vilket jag tycker är bra, men ingaexperter på miljöområdet än så länge.Meningen var att det skulle bli ett samarbete ute ilandet med olika organisationer och med landshöv-dingen som ordförande. Men jag tror inte att man avdirektiven förstår att miljöbrotten skall ingå, eftersominformationen från regeringen ut till det arbete somskall genomföras är dålig.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1995/96:90 om den fängsladejournalisten . 12 Utrikesminister ()Herr talman! frågar vad densvenska regeringen gör för att medverka till att denamerikanske journalisten , som fängslatsav bosnienserbiska myndigheter, släppsfri.Sedan ställde sin fråga har denamerikanske journalisten frisläppts, dock utan svenskmedverkan. Vi har från svensk sida gjort bedömning-en att den amerikanska regeringen själv haft de bästamöjligheterna att agera i frågan, eftersom företrädareför de bosnienserbiska myndigheterna ju för närva-rande befinner sig i . Genom den information omförhandlingarna i som regeringen haft har jagockså känt till att frågan tagits upp direkt med bosni-enserbiska företrädare.När svenska medborgare utsätts för situationer avliknande slag agerar regeringen givetvis. Vid ett antaltillfällen har t.ex. svenska journalister råkat ut förincidenter på områden kontrollerade av bosnienser-berna, varvid regeringen omgående vidtagit åtgärder.I fall då andra länders medborgare utsätts för oac-ceptabel behandling agerar om en hänvändel-se görs till regeringen av någon organisation ellerannan regering, eller om det i övrigt bedöms attsvenskt agerande kan bidra till att lösa situationen. Såhar inte varit fallet beträffande . 13 ()Herr talman! Jag tackar utrikesministern för svaretoch har givetvis ingenting att invända mot svaret. Viär väl lika tacksamma för att det kom en lösning istort sett innan frågan hann registreras här i riksdagen.Utrikesministerns redogörelse för hur och när densvenska regeringen agerar i sådana här sammanhangär naturligtvis helt riktig.Att jag reste frågan har naturligtvis att göra meddet större sammanhang som det här fängslandet harägt rum i. Det har att göra med händelserna i Srebre-nica och de fortfarande ouppklarade uppgif-terna om de 8 000, kanske uppemot 10 000 männi-skor, främst unga män och kvinnor, som har för-svunnit efter det att bosnienserberna intog Srebrenica.Man har från bosnienserbisk sida på alla sätt förhind-rat för utomstående, såväl FN som InternationellaRöda korset, att på plats ta reda på vad som faktiskthar hänt. Vi vet att det har förekommit satellitbildersom indikerar massgravar efter de försvunna männi-skorna.Det här journalisten är en person som på eget be-våg har tagit sig in i ochpå plats kunnat både undersöka områdena och frågamänniskor om vad som har skett. på CNNkunde han redogöra för sina erfarenheter från detsenaste besöket, då han fängslades av de bosnienser-biska myndigheterna.Med tanke på engagemang när det gällerdet som händer i Bosnien, med tanke på de spekula-tioner och de frågetecken som har rests beträffande deholländska FN-truppernas agerande i ,ligger det naturligtvis, åtminstone indirekt, ett starktsvenskt intresse i att verkligen få klarhet i det somhände i . Där har denne journalist bidragitpå ett sätt som ingen annan har lyckats med hittills.Anf. 14 Utrikesminister ()Herr talman! Jag vill bara bekräfta att jag person-ligen och den tillmäter de hemsk-heter som skedde efter och Zepas fall denstörsta betydelse. Jag tror att det för hela försonings-processen i Exjugoslavien är viktigt att vi kommer tillrätta med vad som faktiskt inträffade. Jag har tagitupp det vid många tillfällen, vid EU:sutrikesministermöte.Anf. 15 ()Herr talman! Jag tackar för det utrikesministernsäger. Jag tror också att det är oerhört viktigt att fåklarhet i de här frågorna. Annars blir det säkerligenväldiga spekulationer om vad som är orsaken till att viinte har fått klarhet.Det förekommer resonemang om att man i de härfredsförhandlingarna inte vill störa möjligheterna attnå en stor fredsuppgörelse och därmed fokusera på endel av de inblandade aktörerna. påståenden om centrala dokument, som skullebevisa eller åtminstone indikera att en del eller en stordel av ansvaret för det som har hänt vid de etniskarensningarna i skulle falla tillbaka på ävenpersoner som deltar i fredsförhandlingarna i Ohio.Allt detta gör naturligtvis, som utrikesministernsade, att fullständig klarhet är nödvändig för att skapaförutsättningar för det som skall komma efter ettfredsavtal.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1995/96:92 om förändringar iCFE-avtaletAnf. 16 Utrikesminister ()Herr talman! har frågat mig hurSverige har framfört sin oro över att CFE-avtaletsflankbegränsningar ändras "i vitalt hänseende" i vårteget närområde.Avtalet om begränsningar av de konventionellastyrkorna i , det s.k. , är den utanjämförelse mest genomgripande överenskommelsenom nedrustning någonsin vad avser konventionellavapen och styrkor.Avtalet är av stor betydelse för stabiliteten i Euro-pa och därmed också för oss. Det är i huvudsakgenomfört. Mer än 50 000 materielenheter har för-störts. Rustningsnivån i har avsevärt reduce-rats. Avtalets genomförande har också medfört enöppenhet och en insyn i militära frågor som var otänkbar.Några problem återstår dock fortfarande att lösa.Ett par stater har, på grund av brist på resurser, intehelt uppfyllt sina reduktionsmål. Den viktigaste kvar-stående frågan rör emellertid flankbegränsningarna iRyssland, dvs. särskilda restriktioner avseende statio-nering av militära styrkor i och Nordkau-kasus militärdistrikt. Genom att dessa begränsningarminskar möjligheterna att stationera förband i anslut-ning till gränsen mot och de baltiska staternaär de av särskilt stor betydelse för stabiliteten i detnordeuropeiska området.Ryssland anser emellertid att flankbegränsningar-na är en kvarleva från en strategisk situation, somnumera har förändrats. Man har därtill från rysk sidapekat på instabiliteten i landets södra delar, som juockså omfattas av flankreglerna. har därförunder förklarat att dessa begränsningarmåste förändras eller helst utgå.Konkreta förhandlingar mellan de fördragsslutan-de parterna, i praktiken främst mellan NATO ochRyssland, har förts . Man har dockännu inte lyckats finna en lösning.Sverige, liksom för övrigt och de baltiskastaterna, har understrukit vikten av att denna fråga gesen lösning som inte negativt påverkar stabiliteten iNordeuropa. De nordiska och baltiska utrikesminist-rarna diskuterade frågan vid sitt möte i iaugusti. Vi genomförde vidare på ett tidigt stadiumuppvaktningar i viktiga huvudstäder. Försvarsminis-tern tog upp frågan med sin amerikanske kollega vidbesöket i . Problemet berördesvid kabinettssekreterarens besök i i sammamånad. Vi har vidare poängterat frågans vikt iOSSE:s forum för säkerhetssamarbete i Wien.Därutöver har en rad kontakter förekommit medberörda länder. Vi har vid alla dessa tillfällen under-strukit vår oro inför en utveckling som kan leda tillökade styrkenivåer i vårt närområde.Förhandlingarna fortsätter . Vi kommer att fort-sätta verka för att förhandlingsresultatet från svenskautgångspunkter blir så gynnsamt som möjligt.Anf. 17 ()Herr talman! Jag tackar utrikesministern för sva-ret.Jag är väldigt glad över att vi är helt överens omden mycket centrala betydelse som har,både för situationen i i stort och för vårt egetnärområde, inte minst genom flankbestämmelsernaoch det som vi nu diskuterar när det gäller kommandeförsvarsbeslut och de säkerhetspolitiska övervägande-na. Det är bra att nu få en redogörelse för den svens-ka regeringens agerande . Jag tror attvåra synpunkter sammanfaller där.Jag vill dock trycka på några saker. Detta gällerinte bara allmänt, att det påverkar styrkeförhållandenai vårt närområde, utan det är naturligtvis också så attde nordiska staterna, liksom förmodligen större delenav , i sin försvarspolitiska långsiktspla-nering har utgått från att de tak som in-nehöll också skall hållas. Det är klart att väsentligajusteringar av detta inte kan undgå att få effekter påden fortsatta försvarspolitiska planeringen, och i dethär fallet naturligtvis även för . Det påverkaralltså den militärstrategiska bedömningen.Den andra punkten som jag tycker är viktig förSverige att framhålla är att det som diskuteras äratt de län som gränsar till de baltiska staterna skallundantas. Det är väldigt ologiskt, eftersom skäletanses vara legitima uppfattning om militärahot, vilka rimligtvis inte kan komma från de baltiskastaterna. Att lätta på trycket där kan bara bidra till attdestabilisera utvecklingen i det baltiska området ochdärmed och påverka oss.Sedan finns det en tredje punkt som jag ocksåtycker är väldigt viktig, även om vi inte är avtalsslu-tande stat.