prot · GI0961 · 1995-02-16 00:00:00 — och alla andra kanemotse att få besked ifrån regeringen i denfrågan.Svavelutsläppen på KolahalvönAnf. 22 ()Herr talman! Jag vill ställa en fråga till miljömi-nistern. Den gäller ett av de allra största miljöproble-men i närområde. Det gäller de stora utsläp-pen från den ryska nickelfabriken på Kolahalvön.De enorma svavelutsläppen påverkar skogarnamycket kraftigt i , och norra rening av de utsläppen skulle vara en stor fördeloch kanske den mest effektiva och lönsamma inves-teringen man kan göra för att förbättra miljön i vårtnärområde.I har man tagit ett initiativ. Man är bereddatt satsa ganska mycket pengar för att bygga om denhär fabriken och få en 90-procentig rening av sva-velutsläppen. För svensk del innebär det att vi skullebidra med en mindre summa pengar. Är regeringenberedd att ställa upp på det här för att bygga om fabri-ken på ?Anf. 23 Miljöminister ()Herr talman! Jag träffade min norska kollega såsent som . Jag fick då de norska planer-na presenterade för mig. Det är ett norsk/ryskt projekt,men man har även vänt sig till och Sverigeför att höra om det eventuellt är möjligt med någotekonomiskt stöd. bereder vi frågan.Jag tycker att det är oerhört angeläget att finna nå-got slags lösning på det här stora miljöproblemet. Vifår återkomma till hur lösningen skall se ut.Anf. 24 ()Herr talman! Jag tycker att det vore mycket pin-samt för del om vi inte kunde ställa upp pådet här förslaget. Vi har ändå ett hyggligt rykte. Jaghoppas att kan driva frågan så att Sverigekan fortsätta att ha ett någorlunda gott rykte.Flyktingar från EritreaAnf. 25 ()Herr talman! Jag vill ställa min fråga till bi-ståndsminister . Det finns en grupp på ca400 eritreanska flyktingar som har sökt asyl i Sverige.Många av dem har varit här mycket länge - en del avdem ända . De har fått besked om utvis-ning, men som är ett av våra biståndsländerhar vägrat att ta emot dem.Till att börja med fick dessa personer inte börja lä-sa svenska eftersom de skulle utvisas. tvingas detill det. De lever i fruktan för att utvisningarna skallverkställas när som helst. Många av dem vågar inteens gå till en information som de är kallade till, efter-som de är så rädda för att bli tagna av polisen ochutvisade omedelbart.Anser biståndsministern att det är försvarbart avhumanitära skäl att efter av ovisshet nuvisa ut dessa människor till en oviss framtid i ett landdär man även har att ta emot 400 000 flyktingar frånSudan? Borde vi inte låta denna grupp stanna i Sveri-ge av humanitära skäl?Anf. 26 Statsrådet ()Herr talman! Jag har blivit informerad av invand-rarministern om hur diskussionen har gått inom rege-ringen i det här fallet. De människor vi här talar omhar hamnat i en ohygglig, humanitär knipa.Först har de tvingats fly från sitt land på grund avkrig eller andra omständigheter. harEritrea blivit självständigt. Det fanns då möjligheteratt återvända, men har gjort det svårtför dessa människor att komma tillbaka. Många har,som sade, vistats i en längretid.Vi har haft en emissarie i för att diskuterabl.a. den eritreanska regeringens plikt att ta tillbakasina egna medborgare - de som skall tas tillbaka, såatt säga, enligt gängse internationella normer. I denstora gruppen finns naturligtvis flera ömmande hu-manitära fall som studeras av berörda myndighe-ter. Man kommer således inte att behandla alla fall påett övergripande generellt sätt. Man prövar fall tillfall.Det är dock viktigt att få att ock-så ta ansvar för att ta tillbaka sina egna medborgare ide fall de av olika skäl inte har kunnat beviljas uppe-hållstillstånd i . Om man inte får till stånd detkan det betyda att andra länder kommer att göra lika-dant. Vi måste ha internationella regler för detta.Anf. 27 ()Herr talman! Med tanke på att en del av dessa per-soner har vistats mycket länge i undrar jag ominte det i sig är ett humanitärt skäl. Har vi verkligenfått någon försäkran från sida om att man nutänker ta tillbaka sina medborgare? Jag tycker att detverkar mycket osäkert, även efter emissariens besök.Anf. 28 Statsrådet ()Herr talman! Man kommer att ta hänsyn till hu-manitära skäl i det här fallet. En lång tids vistelse iSverige är generellt sett ett sådant skäl. Man får dockse till varje enskilt fall.Vi kommer naturligtvis inte att släppa den här frå-gan. Efter de samtal vi har haft i har vi enfortlöpande dialog med den eritreanska regeringen.SkogsvårdsavgifternaAnf. 29 ()Herr talman! Jag har en fråga till miljöministernoch/eller näringsministern. En särskild s.k. EU-skattpå skogsfastigheter är redan aviserad. harmiljöministern gett direktiv om möjligheter att införaen s.k. naturvårdsavgift på skogsfastigheter.Innebär det att regeringen är beredd att införa bådeen EU-skatt och en naturvårdsavgift?Anf. 30 Näringsminister ()Herr talman! När man läser vad som står om dettai budgetproposition och finansplan kan man konstate-ra att det bl.a. talas om att utrymmet för ytterligareskattehöjningar är mycket begränsat - jag är inte heltsäker på att jag kom ihåg ordalydelsen rätt. Apropåfrågan om en skogsvårdsavgift står det också att dettotala skattetrycket på näringen därvid skall beaktas såatt inte näringens totala konkurrenskraft skadas. Detbetyder att dessa frågor måste ses i ett sammanhang.Export av svenska livsmedelAnf. 31 ()Herr talman! Jag vill också rikta mig till närings-ministern. Svensk industri, särskilt exportindustrin,går mycket bra just . Jordbruket och livsmedelsin-dustrin har varit skyddade och endasttjänat vår hemmamarknad, kan man säga.I och med EU-inträdet är det mycket viktigt attmöta konkurrensen från andra länder. Ännu viktigareär att vi på olika sätt stimulerar till en export av desvenska produkterna, som trots allt håller en myckethög kvalitet. Jag undrar om näringsministern harnågra idéer, planer och uppslag om hur man skallkunna förbättra och hjälpa till när det gäller mark-nadsföring. Vi har bl.a. diskuterat att införa ett livs-medelspolitiskt branschråd. Jag undrar hur närings-ministern ser på just den frågan.Anf. 32 Näringsminister ()Herr talman! Inte bara näringsministern utan ävenjordbruksministern ägnar sig med stor energi åt dennafråga. Här finns en hel del intressanta ändar att nystavidare i. Det är helt riktigt att svensk livsmedelsin-dustri borde ha goda möjligheter att göra sig väl gäl-lande på exportmarknaden, inte minst tack vare inträ-det i den europeiska unionen. Det gäller att nu förhål-landevis snabbt ta vara på de möjligheter som finns.Det finns ett förslag till som handlar omatt stimulera och förenkla utnyttjandet av känd och nyteknik. Ett av de områden där vi tror att detta skallkunna utnyttjas med gott resultat utgörs just av livs-medelsindustrin. Dessutom kan man resonera mednäringen om i vilken utsträckning staten kan varabehjälplig just vid marknadsföringsinsatser. Det ärsjälvfallet så att näringen själv måste sköta detta.I dialog med näringen resonerar vi nu om vilka in-satser staten kan göra i det sammanhanget. Jag kännertill att jordbruksministern befinner sig i södraSverige för att resonera med berörda parter bl.a. omjust den saken. Här finns åtskilligt att göra.Även inom ramen för det arbete som bedrivs i ettsmåföretagarråd som jag har sammankallat har justden här frågan om livsmedelsindustrins exportmöjlig-heter varit uppe. Vi har gott hopp om att vi i samrådmed näringen skall finna lösningar där en god arbets-fördelning skall kunna leda till att även staten gör eninsats på den här punkten.Den ekonomiska brottslighetenAnf. 33 ()Herr talman! Jag vill vidarebefordra en fråga tillstatsministern från elever i en skolklass som jag nysshar träffat. De var på besök här i huset. De undrar vadregeringen gör för att bekämpa den ekonomiskabrottsligheten.Det ansträngda budgetläget gör att man skär nedpå olika områden i samhället. Folk har svårt att fåpengarna att räcka till. Då tror jag att det är en storfara för krismedvetandet och solidariteten i samhälletatt ekobrottsligheten rullar på precis som tidigare.Planerar regeringen några åtgärder för att intensi-fiera bekämpningen av den ekonomiska brottslighe-ten?Anf. 34 Statsminister ()Herr talman! Svaret är ja. Vi betraktar den eko-nomiska brottsligheten som ett utomordentligt allvar-ligt problem. Jag skulle nästan vilja dramatisera ge-nom att säga att den är en kräftsvulst i den svenskasamhällskroppen. Seriösa företagare slås ut. Företaga-re som sysslar med ekonomisk brottslighet kan medorättfärdiga medel skaffa sig ett ökat utrymme.Vi har i regeringsdeklarationen slagit fast att dethär är en viktig uppgift. arbetarnu med ett program. Vi hoppas kunna vidta konkretaåtgärder. Dels är det rimligt att ta in dessa pengar,dels är det faktiskt viktigt för vårt näringsliv att manfår konkurrera på lika villkor. Det får man inte om detförekommer ekonomisk brottslighet.Anf. 35 ()Herr talman! Är regeringen också beredd att med-verka till att kronofogdarna får förstärkta resurser? Dehävdar med stor bestämdhet att det skulle vara lön-samt om de får mer resurser. Då kommer de att ta inmer pengar till samhället. har de inte utrymmeatt jobba aktivt för att jaga in de pengar som finns.Anf. 36 Statsminister ()Herr talman! Det finns ett generellt problem. Närvi lägger fram förslag om besparingar säger nästanalla att det är alldeles riktigt att spara så mycket, menman menar att man skulle vinna mer på att inte sparajust på det egna området. Detta gäller också krono-fogdemyndigheterna.Regeringens uppfattning är att det är viktigt att desparförslag som regeringen nu har lagt fast antas. Omriksdagen på någon punkt tänker ändra någontingmåste man spara på annat i stället.Trafikleder i StockholmAnf. 37 ()Herr talman! Jag har en fråga till miljöministern.I går, eller möjligtvis , upp-vaktades ett par av regeringens statsråd av samtligafullmäktigepartier i . Min fråga gällertrafiken i . Den håller med rätta på att blien fråga för hela . Skulle en lösning med tun-nel för biltrafiken vara möjlig? Den skulle kunna lösade mycket svåra problem som ligger framför oss.Anf. 38 Miljöminister ()Herr talman! Som jag redan har sagt till BirgitFriggebo pågår beredningen av detta ärende. Jag kandärmed inte föregripa regeringens beslut. Vi tittar påde olika förslagen. Ärendet bereds, och vi återkom-mer i sinom tid för att tala om vad regeringen harbeslutat. Men jag kan inte föregripa regeringsbeslutet.Anf. 39 ()Herr talman! Jag skulle gärna vilja att om vad sinom tid innebär. Ju längre denna frågadrar ut desto dyrare och svårare blir det attplanera på ett för kulturen viktigt sätt.Anf. 40 Miljöminister ()Herr talman! Personligen bedömer jag det som attvi skulle kunna klara av detta inom cirka sex veckor.Det innebär inte någon längre fördröjning jämförtmed när man ursprungligen hade beräknat att det härbeslutet skulle fattas. Med tanke på att det är ett såviktigt beslut tycker jag inte att några veckors tidsför-skjutning är speciellt uppseendeväckande.ArbetsföretagenAnf. 41 ()Herr talman! Jag har en fråga till näringsministernmed anledning av förslaget om nybildade offentligäg-da företag. Näringsministern har tillsammans medarbetsmarknadsministern ansvaret för att skapa ar-betstillfällen.Ett förslag som inte handlar om nya arbetstillfällenär förslaget om arbetsföretag som aktiebolag, däraktierna ägs av staten genom länsarbetsnämnden ochde offentliga arbetsförmedlingarna. För att klara av atthyra ut de anställda måste de rättsliga reglerna sättasur spel. Anser näringsministern att det är rätt väg att istället för att ta till vara människors egen kreativitet -i t.ex. småföretag eller kooperativ - genom statensförsorg hyra ut människor till marknaden samtidigtsom fötterna kan slås undan för familjeföretag?Anf. 42 Näringsminister ()Herr talman! Först och främst vill jag säga att jaginte riktigt ser de motsättningar som finns i frågan.Jag anser inte att all kreativitet är utesluten när statenär inblandad. Jag tycker tvärtom att man kan se godaexempel på att också staten kan bedriva en kreativverksamhet. Jag uppfattar alltså inte bakgrunden rik-tigt på det sätt som den är framställd i frågan.Vi behöver nya initiativ och nya vägar. Vi måsteundersöka alla möjligheter att på bästa sätt lösa pro-blemet med sysselsättningen. Emellanåt kan det varasvårt att bedöma olika förslag på papper. I det härfallet är det värdefullt att se vad en försöksverksamhetkan ge. Sedan får man bedöma om detta är en fram-komlig väg för att nå det viktiga målet att förstärkasysselsättningen.Anf. 43 ()Herr talman! Det tillhör de moderna tiderna går mot en passivisering. Jag tycker nästan att vigår tillbaka till anda med detta förslag. Är detinte bättre att arbeta med den kreativitet som finns påmånga håll?Anf. 44 Näringsminister ()Herr talman! Återigen ser jag inte samma mot-sättningar. Jag tycker nog att ett passivt bidragsbero-ende är väsentligt mindre aktivt än att utföra arbete.Det finns skäl att pröva åtskilliga uppslag. Jag kaninte se att detta skulle leda till passivitet. Tvärtomleder det till en högre grad av aktivitet än vad ett rentbidragsberoende skulle leda till.Tornedalingarnas ställning som minoritetAnf. 45 ()Herr talman! I östra delen av finns deten minoritet av tornedalingar. Enligt en tidningsupp-gift har de av EU blivit erkända som en minoritet. Dehar önskat få den statusen även i Sverige.Jag undrar om detta innebär att tornedalingarnaäven har status som minoritet i detta land. Jag villockså veta om skolministern anser att denna minori-tetsstatus innebär att man gör några förstärkningarinom skolans område för denna minoritet.Anf. 46 Statsrådet ()Herr talman! Det här området har jordbruksminis-ter huvudsakligen ansvar för, menjag kan säga att tornedalsfinskan är ett språk i skolansom har en särställning i lagstiftningen.Den är t.ex. jämställd med zigenska som inte jämställsmed andra hemspråk.Frankrikes atomprovsprängningarAnf. 47 ()Herr talman! Jag vill vända mig till statsministern.Sedan 1992, efter ett provstopp, har integjort några kärnvapensprängningar över Mururoaatol-len. Man ämnar nu återuppta provsprängningarna överMururoaatollen och dess närhet. Jag undrar vad rege-ringen tänker göra för att förhindra detta med tanke påatt vi tillhör den europeiska unionen.Anf. 48 Statsminister ()Herr talman! ståndpunkt är mycket välkänd. Vi är inte bara emot franska provsprängningar.Vi är emot provsprängningar över huvud taget. I denkommission som jag har varit med om att arbeta framom globalt ledarskap i världen föreslår vi att man överhuvud taget skall komma bort från sådana här prov.Vi kommer att fundera över den konkreta situationen,om vi kan ta upp frågan i EU eller i andra samman-hang. Men den svenska ståndpunkten är alldeles klar.Vi kommer att driva den på olika sätt.Anf. 49 ()Herr talman! Jag vill bara tacka statsministern fördet svaret och litar på att gör så gott man kani denna fråga.Gymnasieskolans industriprogramAnf. 50 ()Värderade talman! Jag har en fråga till . Den gäller gymnasieskolans industripro-gram. Jag är övertygad om att statsrådet - liksom alla vi andra som är intresserade avskolpolitik - är oroad över att det är en så dålig rekry-tering till gymnasieskolans industriprogram. Jag vetatt detta ärende just nu bereds här i . Menjag är ändå nyfiken på om statsrådet ,eller någon annan i regeringen, har lyckats komma pånågon metod för att förbättra rekryteringen till dettaindustriprogram.Anf. 51 Statsrådet ()Herr talman! Jag är också bekymrad över rekryte-ringen till industriprogrammet, och jag tror inte att deträcker att se frågan som ett rekryteringsproblem. Vimåste också se över om industriprogrammet är rättutformat, med tanke på att ungdom faktiskt vänderindustriprogrammet ryggen.Jag tror också att man måste se att det finns ettsamband med arbetsmiljöerna i de yrken som in-dustriprogrammet leder till. Detta är alltså en ganskakomplex fråga.Som jag har aviserat i budgetpropositionen kom-mer regeringen att tillsätta en arbetsgruppför att se över industriprogrammet. I denna arbets-grupp kommer också parterna att inbjudas att delta.Fristående skolorAnf. 52 (m)Herr talman! Jag skulle vilja återgå till en diskus-sion som fördes här tidigare genom att begära ettförtydligande från skolministern avseende regeringensavsikter visavi de fristående skolorna.Enligt mycket bestämda uttalanden i medierna hardet sagts att den socialdemokratiska riksdagsgruppenhar godkänt en proposition om sänkta bidrag.Med anledning av vad skolministern sade här tidi-gare vill jag fråga om detta är felaktiga uppgifter.Anf. 53 Statsrådet ()Herr talman! Som jag sade i mitt svar till IngerDavidson så bereds inom en pro-position som gäller villkoren för de fristående skolor-na en parlamentarisk kommitté skallarbeta med att grundläggande se över villkoren fördessa skolor.Som en del av det beredningsarbetet förs ocksådiskussioner i den socialdemokratiska riksdagsgrup-pen.Anf. 54 (m)Herr talman! Detta innebär då att det inte är fråganom ett godkännande av en färdig proposition, utan endiskussion som förts i den socialdemokratiska riks-dagsgruppen?Anf. 55 Statsrådet ()Herr talman! Jag vill upprepa vad jag sade. Somen del i det beredningsarbete som regeringskanslietgör kring en proposition förs också diskussioner medden socialdemokratiska riksdagsgruppen.Regeringens mediarådAnf. 56 ()Herr talman! Om det skall vara något spännandemed de här utfrågningarna tycker jag nog att det voretill fördel om regeringsrepresentanterna ibland vågadelätta litet på förlåten när det gäller beredningar.Men jag hade en annan fråga. Regeringen har fat-tat beslut om direktiv till ett medieråd. Det rasar nu debatt om detta medieråd och om vad regeringenskommittéväsende skall ha för inflytande på massme-diekoncentrationen.Vi politiker är helt förhindrade att delta i dennaviktiga demokratiska diskussion därför att regeringeninte har publicerat kommittédirektiven.Det skulle hållas en presskonferens om dem,men den är inställd.Jag skulle vilja fråga statsministern om han är be-redd att ta fram kommittédirektiven ochpublicera dem, så att vi kan få en diskussion som vilarpå sakförhållanden och inte på tyckanden och tro omvad regeringen har fattat för beslut.Anf. 57 Statsminister ()Herr talman! Får jag börja med . Frågestunden skulle bli mer stimulerandeom det inte ställdes frågor som är omöjliga för rege-ringen att svara på. Vi har rätt att bereda frågor. En-skilda statsråd skall inte tycka personligt, utan de skallföreträda regeringen.När det gäller den andra frågan är presskonferen-sen som skulle ha redovisat dessa direktiv inställddärför att den ansvariga ministern, ,är sjuk. Även statsråd har rätt att bli sjuka. Så snarthon är frisk kommer hon att ha den presskonferensen.Anf. 58 ()Herr talman! Självfallet har statsråd rättighet attvara sjuka. Men det är ett bekymmer, även för rege-ringar, att frågor inte är färdiga och att det ändå försen stor diskussion och debatt som inte har underlag isakfrågor.I denna fråga vet vi att regeringen har fattat ettbeslut. Det finns direktiv. Därför undrar jag om detinte vore lämpligt att släppa dessa direktiv, så att vikan få en diskussion som vilar på sakliga grunder ochinte på tro och tyckande.Anf. 59 Statsminister ()Herr talman! Om detta håller jag med . Problemet är - och det hade även den förraregeringen problem med - att vi har mycket skickligajournalister och massmedier, som tar fram uppgifter.Ibland är dessa uppgifter helt korrekta, ibland delviskorrekta, ibland alldeles fel.En ambition från den nuvarande regeringens sidaär - det har jag talat med statsråden om - att vi såsnabbt som möjligt skall komma fram med proposi-tioner och presskonferenser, så att riksdagsledamöter-na och andra skall kunna delta i diskussionen. Om denambitionen är och jag helt överens.Anf. 60 FÖRSTE VICE TALMANNENDärmed är frågestunden slut. Jag tackar regering-ens ledamöter för att de velat komma hit och svara påfrågor.4 § Information från regeringen om Östeuropa-propositionenAnf. 61 Statsrådet ()Herr talman! överlämnar regeringen tillriksdagen en proposition om samarbete medCentral- och . Den omfattar de tre kom-mande budgetåren, och hela programmet är på drygt 4miljarder kronor.Vi har ställt upp fyra viktiga mål för vårt samarbe-te med Öst- och Centraleuropa.1. Det skall bidra till en hållbar säkerhetsgemen-skap. Det skall bli fred och trygghet i vår omgivning.2. Det skall bidra till en fördjupad demokratiskkultur. Utan demokrati blir det ingen fredlig utveck-ling.3. Det skall vara en socialt hållbar ekonomisk ut-veckling. Om inte den ekonomiska utvecklingen fåren social dimension blir den inte hållbar.4. Det skall vara en miljömässigt hållbar utveck-ling. Det har varit rovdrivft med miljö och människori Öst- och Centraleuropa.Därmed blir detta program, herr talman, en viktigdel av utrikes- och säkerhetspolitik. Det ärinte minst viktigt att stödja reformerna inom ekonomioch politik i även nu när Tjetjenienkrigetpågår.Samarbetet kommer att inriktas särskilt på Est-land, , , och . Vi menaratt Östersjösamarbetet har betydelse för hela Europa.Under tidigare år har av vårt samla-de samarbete med Öst- och gått tillBaltikum. Det vidgas nu något till övriga länder ock-så.När det gäller de baltiska staterna menar vi att vinu befinner oss i det tredje skedet.Det första skedet var när de slogs för sin själv-ständighet 1989-91. Det andra skedet var 1991 när dehade fått självständigheten. Då gällde det att stödjaoch konsolidera deras suveränitet. är vi inne i dettredje skedet. De vill öka sitt regionala samarbetekring , bl.a. med oss, men också få en fullintegration med . Att bistå dem därvidlag bliren viktig hållpunkt för vårt samarbete med de baltiskastaterna.Samarbetet med kommer att koncentreraskring Östersjölänen. Mycket gäller miljö- och energi-insatser.Samarbetet med kommer att innebära attde demokratiska krafterna skall stödjas, liksom om-vandlingen till en social marknadsekonomi och bygger upp de demokratiska institutionerna. Detblir ett samarbete som i mycket tar utgångspunkt ute iregionerna i : , ,, , och Archangelsk ochKarelen - alltså inte bara Moskva.Vi kommer naturligtvis också att ha ett samarbetemed de före detta ochVitryssland.Det är viktigt att vi skapar en hållbar säkerhets-gemenskap kring . Det tidigare anslaget tillsuveränitetsbistånd skulle användas för att stadga uppden självständighet som de baltiska republikerna hadefått. Syftet vidgas nu till ett allmänt säkerhetspolitisktmål och omfattar också fler länder än de baltiska. Isamband därmed ökar vi anslaget från 60 till 100miljoner kronor.Med det vidgade säkerhetspolitiska målet menar viatt stödja saker som polis- och tullväsen, civilförsvaroch räddningstjänst, kust- och gränsbevakning, liksomkampen mot organiserad brottslighet, maffian, flykt-ningsmuggling, vapenförsäljning, olaga hantering avkärnbränsle och radioaktiva ämnen. Som ni förståringår detta i ett säkerhetspolitiskt perspektiv.När det gäller stöd till demokratin räknar vi medatt även folkrörelser och enskilda organisationer på ettmycket kraftfullare sätt än tidigare går in och samar-betar med likasinnade systrar och bröder i Öst- ochCentraleuropa. Vi lägger in en kraftig ökning av stö-det till sådan verksamhet. Det utökas till 85 miljonerkronor.Det gäller även stödet till kulturutbyte, som bindersamman kulturen över gränserna, och till utbildnings-program via . Det blir en kraftigökning av det stödet.Herr talman! En nyhet är att in-troduceras ett stöd där de svenska riksdagspartiernakan använda medel för att bistå syster- och broderor-ganisation i tredje världen och även i Öst- och Cent-raleuropa. Vi menar att det är viktigt att det finnsdemokratiska partier i en demokrati.Kvinnorna är särskilt utsatta i omdaningsproces-sen. Vi kan se att den parlamentariska representatio-nen för kvinnor i Öst- och olyckligtvishar gått ner med en tredjedel sedan reformpolitikensatte i gång. Den har gått ner från till . Där-för behövs det ett samarbete mellan kvinnor inteminst.Vi vill ha en socialt hållbar ekonomisk omdaning.Vi satsar på en social dimension i vårt samarbete medÖst- och .