prot · GI09114 · 1995-06-02 00:00:00 — Därför avsätter vi 170miljoner kronor för bullerbekämpande åtgärder.Övriga investeringar är utökning av de anslag somredan finns i kompletteringspropositionen, och vi vetatt behovet är större än de medel som anslagits.Samtliga satsningar ger också det som här är allraviktigast, fler arbetstillfällen, eftersom åtgärderna ärplanerade och snabbt kan sättas i gång.Vad vi däremot inte tror på är satsningen på ett ti-oprocentigt investeringsstöd för nyproduktion avbostäder. Ingen i byggbranschen, förutom , tror på den här idén. är det intetillfälliga stöd som behövs utan mer långsiktiga spel-regler.Även om utskottet nu har förenklat utformningenav stöd och skall se till att och länsstyrelser-na fördelar medlen över landet, kan jag försäkra attinte en enda lägenhet i t.ex. mitt hemlän Gävleborgkommer att byggas med detta stöd. Där är det bo-stadsöverskott, och nyproduktionspriserna ligger högtöver folks betalningsförmåga.Det som kommer att byggas är bostadsrätter i at-traktiva områden i våra storstäder. Är det socialde-mokratisk bostadspolitik att så ensidigt gynna ensådan bostadsproduktion?Nej, huvuduppgiften för bostadspolitiken äratt värna och vårda det som redan är byggt.I miljonprogramsområdena som byggdes under60- och 70-talet är bostadsstandarden bland de säms-ta. Boendemiljön är ofta torftig, och segregations-problemet är stort. Där är intäkterna av boendet be-tydligt större än kostnaderna, vilka subventione-rar produktionen och framåt. De kom-munala bolag som äger båda delarna har inte rådatt rusta dessa områden, därför att man måste subven-tionera dem som bor bättre och har en bättre boen-demiljö i det nybyggda beståndet.Detta måste åtgärdas, inte minst av rättviseskälmen framför allt för att komma åt segregations-problemen. Områdena måste göras mer attraktiva förfler grupper av människor, så att den sociala snedre-kryteringen bryts. Därför vill satsa 1,5miljarder på upprustning av miljonprogramsområdenai stället för på ett nyproduktionsstöd för dem somskall bo på gräddhyllan.När det gäller nyproduktion tycker vi i Vänster-partiet att de medel som anslås för experimentbyg-gande är bra. Den satsningen vill vi göra betydligtstörre genom att t.ex. satsa på ekologiskt byggdabostadshus, där man satsar på slutna separata VA-system, återvinningsbara material och miljövänliga,energisnåla byggprodukter som garanterar ett hus somär fritt från allergiframkallande symtom och som ärlångsiktigt hållbart och kretsloppsanpassat.Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till re-servationerna 4 och 6.Anf. 4 PER ()Herr talman! Det var inte länge sedan jag stod häri talarstolen och pläderade för överenskommelsenmellan socialdemokraterna och vad gäll-de de två miljarderna för inomhusmiljön, med specielltonvikt på allergisaneringen.Nu är det att fatta beslut om finansieringen.Nu är det också hög tid för framför allt kommunernaatt inventera behoven, om man inte redan gjort det, såatt man snabbt kommer i gång med åtgärdsprogram-men.Jag är övertygad om att det blir ett genombrott ikampen mot den växande folksjukdomen allergi ochannan överkänslighet. myntadesbegreppen dagissjukan och kontorssjukan, som fram-för allt hänfördes till carsinogenet i flytspackel. Mendet var givetvis inte hela sanningen.Vid fylldes husen med emitterandeplastmaterial och färger. Ofta var själva byggmetodenoch pressade byggtider orsaker till mögelproblemen.Fukten hade byggts in från början, de platta takenläckte och det hade slarvats med diffusionsspärrarnam.m.Fukten har dominerat problemet ochgör det väl än när det gäller de sjuka husen. Mendet är fortfarande inte hela sanningen. Sjuklighetenbestår ofta av flera samverkande orsaker, som tidigarehar sagts, t.ex. utebliven eller felaktig luftväxling ikombination med emissioner från plastmaterialen,limmen och färgerna.För att bli kvitt det dåliga inomhusklimatet har detsatsats hårt på mekaniska ventilationssystem. Ofta hardetta inneburit en stor och dyr investeringsåtgärd medbuller, låsta fönster och ökat luftflöde som följd. Menpå grund av dålig kunskap om och fortsatt skötsel avsystemen har de haft motverkandesyfte. Luften har faktiskt blivit sämre, och i vissa fallhar ventilationstrummorna t.o.m. blivit en spridnings-väg för hälsofarliga mögelsvampar.Ventilationskontrollprogrammet, som fortfarandepågår, är därför en nödvändighet för de redan installe-rade systemen. Systemen behöver rengöras, trimmasin, varvtalsregleras efter uteklimatet m.m. samt fort-satt kontinuerlig skötsel. Men ett dåligt fungerandesystem får inte automatiskt leda till att man ökar luft-flödena genom att installera flera och större fläktar.Snarare skall man försöka att så långt det är möjligtklara sig utan de stora mekaniska ventilationssyste-men. I grunden är det nämligen något som är fel,eftersom vi behöver använda sådan andningshjälp ivåra hus. Ett hus skall kunna andas genom själv-dragsprincipen. Ett hus skall ha fönster som går attöppna. Människor som vistas i huset skall själva kun-na bestämma när de behöver särskilt luftombyte ochavgöra när det blir för kvavt, för varm eller för kallt.Vad är det som säger att 1 000 ppm kol-dioxid är ett vettigt gränsvärde inomhus? En sådankoldioxidhalt är långt ifrån farlig för människan. Mengränsen lär ligga just där, därför att den då indikerarandra möjliga problem - hur nu detta kan stämma.Överventilerade skolor i och en undersökning visat sig ha de största problemenmed inomhusklimatet. Trots att värdena där har legatunder 1 200 ppm koldioxid. finns det ett15-tal nybyggda skolor med självdrag, där erfarenhe-terna är mycket positiva. Det kan vara en tan-keställare för oss.I dag hävdar väl ändå de flesta komplexiteten iproblemet och varnar för den typ av enögdhet sominnebär samma lösning - beroende på vems ärendeman går förstås - på alla sjuka-hus-problem.Varför är det t.ex. fler allergiska barn i norra delenav , där luften är torrare? Om man överventi-lerar lokalerna blir luften alldeles för torr.Då laddas man statiskt och drar till sig partiklar, av-gaser, pollen, kvalster, radondöttrar, vilket gör attslemhinnorna och andningsorganen blir utsatta. En delhävdar också att bakterier och virus ökar när luften ärverkligt torr.Hur som helst behövs det här ytterligare forskning.Det finns mycket att reda ut, och vi är överens om attvi står mitt uppe i problemen. Som har sagtsär vart tredje barn, ända , allergiskt,och antalet bara fortsätter att växa. Vi måste göranågot, och vi måste göra det nu.Vi måste enligt men mening vara öppna för attproblemen kan kräva många olika och ibland okon-ventionella lösningar. Men ofta är ganska enkla åtgär-der tillräckliga för att helt förändra inomhusmiljön.Det viktigaste är att åtgärderna görs i samförståndmed de människor som vistas i lokalen eller som bor ibostaden. De har nämligen ofta en avgörande erfaren-het och kunskap om problemen.De svårupptäckta mögelangreppen kan avslöjasförhållandevis billigt med hjälp av utbildade s.k.mögelhundar som snabbt och säkert lokaliserar mö-gel. Det är tråkigt att man från fastighetsägarnas sidahittills inte tillräckligt velat utnyttja dessa tjänster.Som sagt, nu är det hög tid att inventera, planeraoch genomföra de ur hälsosynpunkt nödvändiga sa-neringarna av våra bostäder, skolor och dagis. Det 30-procentiga bidraget är en god hjälp, men ärdet viktigt att beställarna kravspecifiserar upphand-lingen. Det kommer att krävas extra kunskaper blandentreprenörer och byggare. Vi skall inte göra om ellerförvärra misstagen vad gäller material, konstruktion,luftväxling m.m. Saneringen skall skapa inomhusmil-jöer, där framför allt våra barn kan andas ofarlig luftoch känna trivsel.I de i överenskommelsenmellan Socialdemokraterna och ingickockså flera andra viktiga miljöbidrag: 56 miljonerkronor till solfångare, med ett bidrag på , upp till60 till ackumulatortankar för ve-deldning, med ett bidrag på , och 30 miljonerkronor till insatser i kulturmiljövården med viktenlagd på traditionella byggnadsmaterial och på tradi-tionella tekniker samt på kretsloppsanpassning ochåteranvändning av material. gårtill allmänna samlingslokaler med sin ofta dåligaventilation, med ett bidrag på , och går34 miljoner till miljöriktiga demonstrations- och ut-vecklingsprojekt samt till en utvärdering av pro-grammets samlade effekter.Detta innebär satsningar på ekologiska lösningarviktiga för att reellt kunna komma i gång med arbetetpå ett långsiktigt hållbart samhälle. Återstår gör sats-ningar på ytterligare energieffektiviseringar, på solcel-ler, vindkraft, havskraft och biobränslen - och på allade förnyelsebara energikällor som senast ,när vi avvecklat den livsfientliga kärnkraften, blir heltnödvändiga.Herr talman! Med detta vill jag tillstyrka den delav betänkandet som handlar om miljöinvesteringar.När det gäller investeringsbidraget till nyproduktionav bostäder, också det ett förslag i det här betänkan-det, vill jag i stället yrka bifall till reservation 5, mom3. Till skillnad från satsningarna på inomhusklimatetoch de andra miljösatsningarna, som i sig genererarväldigt många arbetstillfällen inom byggsektorn, ärdetta investeringsbidrag mer ett stimulerande av byg-gande för byggandets egen skull. Det finns också enrisk att det mest blir storstäderna som får del av bi-draget.Förslaget innebär dessutom en satsning på typisktmanliga jobb inom byggbranschen som detfrämst är ungdomar och kvinnor som kommer attdrabbas av regeringens planer på att inte ersättakommuner och landsting för det aktuella skattebortfal-let. Det svenska samhället skulle må mycket bättre omdessa dryga fick vara kvar i vår-den, omsorgen och skolan.Anf. 5 ()Herr talman! Boendet är mycket viktigt. I bosta-den finns gemenskapen, tiden för rekreation osv. "Mitt hem är min borg" har blivit ett allmänt talesätt.Denna "borg" får då inte förstöras av t.ex. fukt ochmögel. Vi tillbringar också alltmer tid inomhus ochallt mindre tid utomhus. Olika mätningar visar att vigenomsnitt vistas så mycket som till i bostaden,arbetsplatsen eller i olika lokaler. Detta är givetvisinte bra - det är något för olika fritidsgrupper attförsöka påverka oss till bättring - men det är ett fak-tum.Också inom bostadssektorn behövs mycket av in-formation för förbättringsåtgärder. Bostädernas stan-dard har höjts under detta århundrade, men nya häl-soproblem har också följt med ny byggteknik. Det ärviktigt med ett miljö- och hälsoinriktat byggande ochboende. Möjligheterna till återanvändning och åter-vinning i byggandet måste tillvaratas. Medvetenhetenhar också blivit större.Detta år är utnämnt till allergiår. Folkhälsoinstitu-tet genomför en brett upplagd kampanj. Det betyderatt problem vid allergier skall framhållas, men givet-vis också att förebyggande arbete skall göras. Dettaförstärker regeringens insatser. Dålig inomhusluft kaninnehålla för höga halter av damm, kvalster, pollen,pälsdjurspartiklar och rök från rökning.Samhällets kostnader för allergier uppgår till 5-6miljarder kronor enligt en siffra somjag har hittat. Ett åttiotal ämnen finns på Kemikaliein-spektionens lista över allergiframkallande ämnen.Större delen av felen i våra byggnader skulle kunnaundvikas om kunskaper tillämpades rätt och om möj-ligheterna fanns för detta.Vi kristdemokrater har beslutat oss för att tillstyr-ka investeringsbidraget för miljöinvesteringar. Detframstår på ett annat sätt nu när det är fristående fråndet olyckliga som prognostiseras stan-na på mellan 14 000 och 15 000 arbeten i stället förutlovade 110 000 arbeten.Det är viktigt att förbättra inomhusmiljön i bostä-der och offentliga lokaler, inte minst där barn vistas. Iprogrammet ingår också bidrag till solvärmeanlägg-ningar, installation av ackumulatortankar och kul-turmiljövård. Det är också viktigt att stödformer sam-ordnas.Ansvaret får givetvis inte fråntas fastighetsägarensom enskild eller kommun. Stödet kan dock vara ensignal som gör att allmänheten får upp ögonen för attfastighetsägaren har ett ansvar när det gäller sane-ringsåtgärder. Vi har också erfarit att det tidigarebeslutade stödet för ROT-verksamhet är helt intecknatgenom de ansökningar som redan har kommit in.Vi kan inte stillatigande se på när vart tredje barndrabbas av allergi eller överkänslighet. Vi har ettansvar för daghem, fritidshem och skolor. Liksom viinte accepterar vilken arbetsmiljö som helst kan intebarn och ungdomar acceptera en allergiframkallandemiljö. Flera olika projekt för sanering pågår i kom-munerna. Det kan leda till en orättvisa om kommunersom inte prioriterat miljösatsningar får hjälp med30 %, medan de som genomfört åtgärder inget får.Men detta får inte vara skäl för att barnen skall hamnai kläm. Samma gäller givetvis hyresvärdar för bostä-der i hyres- eller bostadsrättshus.Vi kristdemokrater har också påpekat negativa ef-fekter för miljön och hälsan av vedeldning. Vi väl-komnar därför stödet till ackumulatortankar.I samband med att alltfler kommuner blir Agenda-21-kommuner höjs intresset och kunskapen omkretsloppsanpassning över huvud taget. Vi kristdemo-krater tillstyrker alltså program för miljöinvesteringar.Herr talman! Vi kristdemokrater motsätter ossdock att det införs ett investeringsbidrag till nypro-duktion av permanentbostäder. Byggsektorn måstestabiliseras på en nivå där naturlig efterfrågan är sty-rande. Politiska beslut om bidrag och subventionerkan medföra en ryckighet som gör det svårt för kom-munerna med den långsiktiga planeringen. Jag villyrka bifall till reservation nr 5. En sådan här ryckighetfår vi med en panikslagen regering som saknar stra-tegi för arbetsmarknadspolitiken. Det blir en skvätthär och en skvätt där i stället för kontinuitet.Vi håller på att hamna i en situation i vårt land därmarkvärdet alltmer tar överhanden och där fastighets-beståndet inte hinner repareras. Det är därför inte ettklokt beslut att på detta sätt förstärka just nyproduk-tion av bostäder. De områden som behöver nyprodu-cera lägenheter har också troligtvis en god inflyttningav människor, vilket leder till ökade skatteinkomster.Det är värre för de kommuner där lägenheter stårtomma, kanske som ett tecken på att folk flyttat däri-från, och dessa behöver ju ingen nyproduktion. Låtexpansiva regioner klara sig själva. Det är visserligensant att byggpoduktionen totalt beräknas öka medbara 1994-1996 och att den de tidigare tre årenhar minskat . Jag tror dock att ett land var-ken kan bygga eller äta sig ur krisen. Det gäller attarbeta sig ur krisen. Det är inte det billigaste sättet attendast satsa på byggbranschen. I stället torde byggna-tionen inom näringslivet få en större ökning underåren framöver, och det på ett naturligt sätt.Det är också svårt att särskilja arbetskostnaden.Flera komponenter inom byggandet är förtill-verkade. Det finns därför en liten konflikt i att heltlämna detta därhän. Det innebär ingen rättvisa. Detkan leda till att arbetskostnaden uppskattas schablon-vis. Vi kristdemokrater tycker alltså inte att dessainvesteringsbidrag är rätt väg att gå för att hjälpalösningen av arbetsmarknadssitutionen en bit på väg.Vi har också påpekat hur viktigt det är att kommuneroch landsting har möjligheter att säkra vården ochandra delar.Anf. 6 ()Herr talman! Jag tror det finns anledning att litetgrand beröra motivet för de förslag som vi har att taställning till här . Det handlar bl.a. om att vi skallförsöka öka sysselsättningen för alla de byggjobbaresom är utan jobb. handlar det natur-ligtvis också om att vi skall medverka till att förbättrabl.a. inomhusmiljön så att människor kan upplevafriska och sunda hus.Det handlar om att så snabbt som möjligt få igångolika projekt så att man skall slippa ha avbyggjobbarna arbetslösa i vårt land. Det är litet märk-ligt när ledamöter här från talarstolen säger att man nusatsar på mansdominerade arbeten. Så tillvida är detnaturligtvis rätt att det inom byggbranschen och utepå byggarbetsplatserna i stort sett enbart är män.Men om man tycker att det är angeläget att mansatsar på den ena delen, dvs. inomhusklimatet, där detockså jobbar flest män, förstår jag inte motivet till inte kan ta även den andra delen. Jag har lärt migatt för varje byggjobbare som får jobb, skapas treandra jobb i andra branscher. Det kan handla om atttillverka kylskåp och andra saker, och inom dessaverksamheter arbetar det förhoppningsvis en delkvinnor.Vi kan inte avstå från att satsa på byggverksamhe-ten, eftersom det är en så viktig motor i samhällseko-nomin, enbart utifrån det faktum att det tyvärr är ettmansdominerat yrke. Det får vi väl hoppas att mankan ändra på.I vårt land rivs det ungefär 5 000 bostäder varjeår. Vi är i stort sett det land i som har haft delägsta bygginvesteringarna . Jag trorinte att någon i den här kammaren har varit med omså låga bygginvesteringar. Därför finns det ett motivfrån samhällets sida att stimulera byggandet. Byggar-betare går arbetslösa och kostar ändå pengar, eftersomvi gemensamt måste ställa upp så att de kan få sin a-kassa. Det finns alltså helt klara motiv till att man gördessa satsningar.Sedan kan man naturligtvis diskutera olika åtgär-der utifrån om de är de rätta och vad de ger i form avarbetstillfällen och annat. Mycket blir naturligtvisberäknat utifrån de teoretiska modeller man kan räknafram. Ofta är det ju så, det har vi ju lärt oss i den härkammaren, att praktiken kanske inte alltid överens-stämmer med olika räkneexempel.Det finns en klart uttalad bedömning att om maninte gör någonting får man inte fram några jobb, utandå får byggnadsjobbarna gå och stämpla utan att utfö-ra någonting produktivt.Även om dessa satsningar kanske, när det gäller ivarje fall nyproduktionen, kommer att inriktas påframför allt de orter där det finns bostadsbrist, så ärde naturligtvis rätt satsningar. vet vi att omvi inte gör någonting från , kommer det inteatt byggas någonting.Jag håller med om att en avgörande faktor för attfå i gång byggverksamheten naturligtvis är att vi ock-så kan få ner ränteläget. Men det investeringsbidrag,som vi nu förenklar i bostadsutskottet för att undvikadet som man var inne på från kds sida om krånglighe-ten i att beräkna arbetskraftskostnad, bygger på enschablon som gör att det är enkelt att räkna fram vadkostnaderna kommer att bli för olika projekt.Moderaterna säger att det här är ett dakapo. Fas-tighetsägarna har ett ansvar. Jag håller också med omatt fastighetsägarna naturligtvis har ett ansvar för sinafastigheter och för att de skall fungera bra. Men detfår ju inte hindra oss i att komma med för-slag som innebär att man kan underlätta framför alltför de byggjobbare som är utan jobb.Det finns en rad olika funderingar kring de olikaprogram som handlar om miljön, om vad som är rätt,om man skall göra det eller det osv. tillsätter manen arbetsgrupp inom som skallfölja upp det här. Mycket handlar om att man medgoda exempel skall kunna ge information om olikaåtgärder på ett brett område, för att komma till rättamed problemen.Man kommer alltså att tillsätta en arbetsgrupp medolika intressenter från olika håll och kanter som ärberörda av det här för att kunna ge dessa goda exem-pel, för att kunna följa upp de frågor som vi bl.a. hardiskuterat här i det förra programmet - när vi diskute-rade bl.a. elallergier osv. - och för att kunna följa uppvad som är rätt åtgärder i de här olika sammanhangen.Som sade tvista de lärde; det här ärkomplicerade frågor. Det gäller att få fram goda ex-empel och hjälpas åt för att vidta rätt åtgärder vid rätttillfälle.Även om en del nu inte tycker om det, tror i allafall att om man baraanvänder sig utav de möjligheter som står till förfo-gande, kommer man att kunna halvera byggarbetslös-heten . Om det här blir faktum, det vetinte jag. Det beror naturligtvis också på utvecklingenoch om olika intressenter - kommuner, byggherraroch andra - är villiga att sätta i gång, och naturligtvisom de anser att det är möjligt att klara det här utifrånden ekonomiska situation som finns. Men det härförslaget kommer i varje fall att underlätta. Jag är heltövertygad om att de olika åtgärderna kommer attinnebära att byggarbetslösheten minskar samtidigtsom vi vidtar en rad åtgärder som är bra för utveck-lingen av samhället på olika områden.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till hem-ställan i bostadsutskottets betänkande.Anf. 7 PER () replikHerr talman! sade att om man sat-sar på inomhusklimatet, dvs. på allergisanering, skulleman i konsekvensens namn också kunna satsa pånybyggnation, men det är ju inte sådan konsekvensenblir. Satsningen på allergisanering är i första hand ensatsning på att bryta denna folksjukdoms utbredning.Att detta sedan genererar en massa arbeten, precissom de övriga miljöstöden kommer att göra eftersomde är arbetsinteniva verksamheter, behöver inte bety-da att man därefter måste acceptera ett särskilt bidragför nybyggnation. Flera har redan anmärkt att räntelä-get och marknaden avgör det här i mycket högre grad.Därför tycker jag, , att den sats-ning vi gör på miljösidan är så stark att den räcker.Speciellt när man ser den i sammanhang med indrag-ningarna från kommuner och landsting, om man nuvill göra den jämförelsen, vilket jag gärna vill.Anf. 8 () replikHerr talman! Min poäng vad gäller investeringsbi-draget för nyproduktionen var att man kan angripaden här branschen som manlig, men även när mansanerar inomhusmiljön är det män som utför sane-ringen.När det gäller nyproduktionen är bedömningarna isamtal med olika intressenter i den här branschen -och jag tror det också, men jag kan inte exakt vetadet - att det här investeringsbidraget kan vara det somär avgörande för om man sätter i gång ett projekt ellerinte. Jag är medveten om att ränteläget är det som äravgörande, men det kan finnas exempel på att manvågar sätta i gång ett projekt med hjälp av det härinvesteringsstödet. Det som är poängen i det här är juatt man snabbt kan komma i gång, att det är tidsbe-gränsat.Det handlar ju inte om att vi inte har behov avbostäder. Vi bör bygga mer bostäder. gäller detför oss att tidigarelägga de projekt som eventuelltskulle kunna komma i gång eller året därpå,så att vi får i gång dem redan nu för att motverkaarbetslösheten bland byggjobbarna.Anf. 9 PER () replikHerr talman! Miljösatsningarna innebär ju just dethär som jag sade, , att det är en sats-ning på de typiskt manliga jobben, byggnadsjobben,och det är jättebra i och för sig. Men satsar man sam-tidigt på nyproduktion, så gör man det, anser jag, påbekostnad av ungdomar och kvinnor framför allt ute ilandstingen och kommunerna.Jag är väldigt rädd att man bygger för byggandetsegen skull. Behoven finns inte . Kanske är det såatt vi befinner oss just nu på kulmen av en högkon-junktur. Jag vill inte gärna vara med om att bygga enmassa nytt som sedan står tomt, som det redan gör på sina håll.Anf. 10 INGA () replikHerr talman! Jag vill göra några reflexioner överregeringens förda byggpolitik, som sig bakom.Förslagen som är inriktade mot att få byggarbetarei arbete har ju avlöst varandra sedan i höstas.Förslagen om investeringsavdrag och investe-ringsbidrag har utrangerats av två andra förslag, näm-ligen fastighetsskatten på lokaler och höj-ningen på bostäder, dvs. höjningen avfastighetsskatten från till av taxerings-värdet.Jag vill fråga : Vilken fastighets-ägare vill och kan investera när en fastighetsskatt somdenna motsvarar av värdet på sådana investe-ringar? Om nu investeringen kommer till stånd bidrarden inte till lägre boende- eller lokalkostnader - någotsom vi alla skulle vara betjänta av. Är det inte så,?Det är inte lätt att hänga med i den här subven-tionsdjungeln, som är ett resultat av regeringens olikabyggpaket. Inte blir det lättare när de förändras stup iett. Denna ryckighet och de ostabila reglerna harmedfört att man i stället väntar och ser. Vilka byggenkommer då i gång, ?Inte några byggpaket eller ytterligare andra sub-ventioner kan kompensera för dagens alltför högarealränta. De 4 miljarderna belastar en redan i höggrad ansträngd statsbudget. Investeringsbidraget äräven ett stort resursslöseri, med tanke på att syssel-sättningseffekten starkt kan ifrågasättas.Anf. 11 () replikHerr talman!