prot · GI09105 · 1995-05-15 00:00:00 — Jag har förståelse för att behov av att tala för sin motion som så obarmhär-tigt har blivit avstyrkt av utbildningsutskottet, och denhär debatten kan ge ett extra tillfälle till det.Jag vill först och främst säga att vi inte har någradelade meningar när det gäller behovet av samarbete iÖstersjöområdet. Det är fullt klart och framgår av enlång rad uttalanden som har gjorts av regeringen.Det är också sant som säger, att vadgöras skall är allaredan gjort, i den meningen att re-geringen har redovisat sin politik på detta område iden proposition som är framlagd, och som medlem avregeringen står jag självfallet bakom propositionen.Jag har ingenting därutöver att tillägga.Anf. 16 ()Fru talman! Utbildningsministern säger nu att jaghar behov av att tala om min egen motion. Det kan ioch för sig vara bra att vi lyfter fram dessa tankar påflera sätt. Men den debatten kommer så småningomatt föras här i kammare.Det jag efterlyste var faktiskt utbildningsminis-terns tankar och konkreta insatser på detta område.Jag har knappast på någon punkt fått ett konkret be-sked. Det enda konkreta beskedet jag fått är att minis-tern inte tänker ta initiativ till en Östersjöakademi.I övrigt finns det uppenbarligen ingenting att re-dovisa. Det görs ingenting på utbildningsområdet, ochdet är bara att beklaga. Utbildningsministern lämnaröver till andra att hantera frågor som är av avgörandebetydelse för utvecklingen i . Det villjag ytterst djupt beklaga.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1994/95:114 omVattenfall och svensk kärnkraftsavvecklingAnf. 17 Näringsminister ()Fru talman! har frågat mig om jagkommer att kräva att en viss hemlig rapport hos Vat-tenfall offentliggörs, om jag mot bakgrund av vadsom inträffat kommer att uppmana Energikommissio-nen att särskilt granska de statliga energibolagensverksamhet när det gäller att ställa om från kärnkraft-sel till förnyelsebar energi samt om jag kommer attverka för att den av statliga planerade kam-panjen för att rädda kärnkraften inte blir av.Bakgrunden till interpellationen är att BirgerSchlaug offentliggjort material ur en konsultrapportsom sammanställts på uppdrag av AB.Vattenfall är ett av staten helägt aktiebolag. Rege-ringen, som ansvarar för förvaltningen av statensföretagsägande, har gett mig uppdraget att svara förägarfrågorna beträffande Vattenfall.Aktiebolagslagen reglerar huvuddragen i arbets-fördelningen i aktiebolag. Ägaren beslutar i vissafrågor på bolagsstämman, bl.a. om bolagsordning ochval av styrelse. Styrelsen fattar i huvudsak beslut iövergripande strategiska, långsiktiga frågor samt utserverkställande direktör. Verkställande direktören lederden löpande operativa verksamheten i företaget somsvarar för underlag till styrelsens ställningstaganden.Schlaug hänvisar i interpellationen till en konsul-tutredning som utförts på uppdrag. Vatten-fall, liksom många andra större bolag, beställer nor-malt konsultrapporter inom olika områden. Det fallerinom företagsledningens ansvar att besluta om sådanauppdrag. Till villkoren för sådana uppdrag hör ocksåregelmässigt att konsulten svarar för innehållet. Det ärockså vanligt att företag som beställer och betalarsådana rapporter behandlar dem som företagshemliga.Helt i enlighet med arbetsfördelning i ett bolagsom har den aktuella rapporten såledeshittills inte varit föremål för behandling i styrelsen. mån rapporten senare skulle komma att utgöraunderlag för förslag till beslut i styrelsen, skulle dendirekt eller indirekt kunna bli föremål för styrelsensuppmärksamhet. Självfallet kan styrelsen också påeget initiativ begära att få ta del av en rapport somdenna.Vattenfall har gjort omfattande an-strängningar för att utveckla en aktiv miljöpolitik förföretagets hela verksamhet. Näringslivet och inteminst de statligt ägda företagen intresserar sig numerai hög grad för dessa frågor, vilket jag utgår från attBirger välkomnar. Jag vill också nämna, attMiljö- och Näringsdepartementen för några dagarsedan arrangerade ett symposium med anknytning tilldetta ämnesområde.Enligt vad jag erfarit gav iuppdrag till en konsult att analysera förutsättningarför att utveckla en affärsorienterad miljöstrategi. Jaghar vidare erfarit att rapporten också handlar omdetta.På första fråga vill jag svara, attjag saknar såväl formella möjligheter som anledningatt kräva att den aktuella rapporten offentliggörs avskäl som ovan redovisats.På den andra frågan svarar jag, att Engergikom-missionen som bekant utreder förut-sättningarna för den framtida engergipolitiken. I re-geringens uppdrag till kommissionen görs ingen dis-tinktion mellan statliga och övriga bolag. Regeringenplanerar ingen ändring eller komplettering av direkti-ven.Slutligen kan jag försäkra , att jagsom ansvarig för ägarförvaltningen av inteskulle acceptera att företaget genomför några kampan-jer för eller emot kärnkraften. Jag har i andrasammanhang påpekat att det är statsmakternas uppgiftatt bereda och besluta i frågor som denna. Ett statligtägt bolag bör givetvis liksom andra kunna bidra medsaklig information och underlag i samhällsdebattenoch beredningsprocessen. Men det vore oförenligtmed relationen till ägarna om ett av staten ägt bolaggjorde egna ställningstaganden i politiska frågor.Anf. 18 ()Fru talman! Ni som är kvar på läktaren! Jag fårtacka näringsministern för svaret. Vi har ett riksdagsbeslut som sägeratt kärnkraften skall vara avvecklad . Vi harhaft en folkomröstning där man diskuterade alla möj-liga saker och också kom fram till att den bör avveck-las.En av de reaktorer som man diskuterat att manskall avveckla först är just , eftersomdrifttillståndet för reaktorn går ut iår. Det är dåintressant att veta hur politiker agerar, hur energi-marknadens aktörer agerar, hur statliga företag ageraroch just i det här fallet hur agerar. Vatten-fall är ett statligt företag.Det som är intressant, och det som jag tror att nä-ringsministern vet men inte vill säga, är att Vattenfallhar beställt en konsultrapport som går ut på, dvs.uppdraget går ut på, hur man skall kunna fördröjakärnkraftsavvecklingen, eftersom det är i Vattenfallsekonomiska intresse. Det problem som har uppstått äratt ett statligt företag aktivt försöker motverka ettriksdagsbeslut.I den rapport som till delar är offentliggjord, ochsom naturligtvis inte vill offentliggöra, mensom ändå har kommit ut, står det: "Om Vattenfalltvingas stänga egna reaktorer först vid en politiskavveckling blir de ekonomiska förlusterna stora. Vat-tenfall bör därför sträva efter att skifta miljöfokus frånstrålningsrisk till försurning och växthuseffekt för attdärigenom indirekt fördröja kärnkraftsavvecklingen.För detta krävs troligen samverkan med andra intres-senter, t.ex. EU, större kunder, branschorganisationer- - -. "Det är inte så att företaget, i det här fallet konsult-företaget , hittar på det här självt, utan detgör någonting på uppdrag. Här var det ett klart ochtydligt uppdrag: Hur skall rädda de pengarman har investerat i kärnkraften? Näringsministernsvarar då att konsulten svarar för innehållet. Men detär som har beställt rapporten.Näringsministern säger också i sitt svar: "Slutligenkan jag försäkra , att jag som ansvarigför ägarförvaltningen av inte skulle accep-tera att företaget genomför några kampanjer - - -".Smaka på de orden, ! Vad gör Vatten-fall just nu i ? Jo, man sjösätter enenorm kampanj.Av kampanjmaterialet - i den här skriften finnskampanjupplägget - framgår exakt hur man har tänktsig det hela. är det fråga om175 affischer på upplysta tavlor, helsidesannonser,specialchartrade tåg från , gratis mat ochunderhållning för att förstärka kärnkraften. Från Vat-tenfall säger man t.o.m.: Vi skall alla bli ambassadö-rer för kärnkraften. Är inte det en kampanj? Sade intenäringsministern alldeles att regeringen inteaccepterar någon kampanj? Men det här är en kam-panj.Det är bara en del i en mycket stor kampanj för attbehålla kärnkraften. , ingår i kampanjen.Kulmen uppnås , innan Energikommissionenskall fatta sitt beslut. Då kommer kulmen på dennagigantiska satsning, där det statliga deltarfullt ut.Statssekreterare skrev i som svar på en debattartikel jag hade, attdet inte ligger i roll att söka påverkaenergipolitiken. Vad är det man gör exakt , StenHeckscher? I den rollen ingår bl.a. att försöka bevaradet man har investerat, dvs. att motverka de beslutsom har fattats i riksdag.Jag kan också informera om att faktisktsatsar mycket mera pengar på kärnkraften än på alter-nativen. Det framgår av bolagets budget. Tänker StenHeckscher, som representant för ägarförvaltningen avVattenfall, se till att avslutar den kampanjsom man har dragit i gång och som man tänker fort-sätta och avsluta ?Anf. 19 Näringsminister ()Fru talman! Jag tycker att rör ihoplitet olika saker.Vi kan börja tala om konsultrapporten. Som jagsade har mig veterligt inte beställten rapport om hur man skall kunna fördröja kärn-kraftsavvecklingen. Det får stå för slutsats i interpellationssvaret står också fast.Jag har i andra sammanhang och från andra håll fåttpåskrivet för att jag anser att , såsom etthelägt statligt bolag, inte skall delta i den energipoli-tiska debatten. Det står jag också för. Vi har haft endel diskussioner om var gränsen går, eftersom Vatten-fall liksom andra bolag självfallet har rätt och kanskei vissa fall också skyldighet att ta fram underlag för ensaklig debatt. Detta om den s.k. konsultrapporten.Birger talade sedan om hur Vattenfallskall rädda de pengar man har investerat. BirgerSchlaug bortser då ifrån att är helägt avstaten. De pengar som finns i ägs av statenoch svenska folket och förvaltas genom riksdags- ochregeringsbeslut. har här inga sådana eko-nomiska egenintressen som antyder.Det är faktiskt fråga om statens pengar.Den kampanj med ett stort gult papper som BirgerSchlaug talar om måste jag medge att jag inte närmarehar tagit del av. Jag kan dock försäkra det är min bestämda uppfattning - som jag har gettuttryck för i flera olika sammanhang och också i mittinterpellationssvar - att såsom ett statligtägt bolag inte skall driva energipolitik. Det ankommerpå regering och riksdag.Anf. 20 ()Fru talman! Näringsministern säger att jag rörihop saker. Men om jag skall vara ärlig tror jag snara-re att det är näringsministern som försöker blandabort korten. Åtminstone enligt ledningupplever man det som att man skall rädda de pengarsom man har investerat och därför vill man motverkariksdagens beslut om att avveckla kärnkraften. Det ärockså för att rädda sina pengar som man vill ha pla-nekonomi när det gäller kärnkraften. Man vill inte låtamarknaden sätta priset.Näringsministern säger att inte skallhålla på med någon kampanj. Däremot tycker han attVattenfall skall ta fram underlag för en saklig debattoch informera människor som skall ta ställning. Dettaskall det statliga företaget göra.I den här kampanjen som nu bedriversäger man att tillhör de främsta kärnkraft-verken i världen. Detta säger man i den sakliga kam-panjen. Det statliga företaget hävdar detta,och då är det väl så. I världen finns det totalt 369reaktorer. låg på plats 240 när detgäller produktion och säkerhet, på plats261 och på plats 278. Är det bra? Är detsaklig information att säga att vi är främst i världen?Är det saklig information när man i själva verkettillhör de sämsta? Dessutom har man slarvat bort uran. Man trodde att man hade skickat dem tillCLAB i , men de låg kvar på Ringhalsoch man visste inte var. Är det ett särskilt lysandeföretag?Enligt näringsministern bör kommamed ett sakligt underlag för en saklig debatt. På tre århar fått två tvåor när det gäller incidentrap-porter. I hela världen finns det ca 10 stycken sådanatvåor. Är det saklig information kommermed när man går ut i helsidesannonser och med 175ljusannonser i och hävdar att manär så väldigt bra? Är det verkligen saklig information?Sten säger också att han inte tolereraratt bedriver kampanj? Vad kallar StenHeckscher då det just nu bedriver i Göte-borgsområdet? Är inte det en kampanj så säg. Harnäringsministern undersökt hur mycket pengar somVattenfall avsätter för sådana här kampanjer? Jag troratt vi kan komma överens. Står fastvid att han och regeringen anser att inteskall bedriva kampanj, så kan vi komma överens. Vadär då en kampanj? Är det inte just en sådan som pågåri ?Anf. 21 Näringsminister ()Fru talman! Jag är verkligen inte här för att blandabort några kort. Men jag är inte heller här för att dis-kutera energifrågor. Jag är här för att diskutera enprincipfråga som rör förhållandet mellan ett statligtägt bolags ledning och detta statligt ägda bolags äga-re. Jag tänker inte gå in på frågor som rör energipoli-tiken, vilket för övrigt är sådant som min kollegaJörgen svarar för.Jag har stor respekt för djupa en-gagemang i kärnkraftsfrågan. Det är dock tänkbart attdetta djupa engagemang möjligen ibland gör BirgersSchlaugs talanger som tankeläsare mindre fram-gångsrika. Jag är inte riktigt säker på att BirgerSchlaug kan svara för exakt vilka tankar som liggerbakom vad olika aktörer gör.I principfrågan är saken helt klar. Jag har sagt fle-ra gånger, och jag säger det gärna en gång till, attVattenfall - detta av staten ägda bolag - inte skalldriva energipolitik. Det är helt uppenbart att Vatten-fall inte skall göra det. Det är de politiska aktörernasom har ansvar för hur energipolitik skall seut . Däremot är det klart att , somen stor aktör på marknaden, måste kunna tillhandahål-la underlagsmaterial. Jag medger att det ibland kanvara olika meningar om var gränsen går mellan attdriva energipolitik och att lyfta fram sakuppgifter. Detfår vi klara ut med hjälp av en styrelse i Vattenfall.Jag vill stryka under vad jag markerade i mitt ur-sprungliga svar, nämligen att det skall finnas litetolika nivåer i det här systemet. Jag som enskilt stats-råd och som representant för ägaren kan inte gå in påenskilda beslut som fattas av det här bolagets ledning.Förhållandena i ett aktiebolag måste präglas av enannan stabilitet där styrelsen är den verkställandeledningens samtalspartner. Jag tror egentligen attBirger och jag är överens i den principiellafrågan. Det är min bestämda uppfattning att Vattenfallinte skall bedriva energipolitik. Det har jag gett ut-tryck för , och jag säger det gärna en gångtill.Anf. 22 ()Fru talman! Mitt engagemang är kanske väl känt.Jag tog upp frågan om kärnkraften, riskerna och allade fel som har varit på , eftersom näringsmi-nistern hävdade att det var helt okej att gavsaklig information. Jag tog exempel på den "sakligainformation" man kommer med i den här kampanjen.Jag menar att den inte är saklig.Jag tror att vi skulle kunna avsluta den här debat-ten med att säga att jag får ett löfte av ministern, attministern tänker ta reda på hur mycket pengar Vatten-fall lägger ned på kampanjer för att försvara kärnkraf-ten och kanske också studera den kampanj som justnu har börjat, där är inblandat. Då kanskevi kan återkomma och se om jag t.o.m. så småningomkan få ett samtal med ministern och få höra hur minis-tern tänker agera i den här frågan. Helt uppenbart ärdet en kampanj för kärnkraft som man bedriver. OmSten inte gillar det kan han använda sittinflytande för att se till att man inte gör det.Anf. 23 Näringsminister ()Fru talman! Varken eller någonannan behöver be om lov för att få föra ett samtal medmig. är hjärtligt välkommen, liksomde andra, vid det tillfälle som vi kan komma överensom.Vi är överens i sakfrågan, . Vatten-fall skall inte driva energipolitik. När det gäller vilkainstrument staten som ägare skall begagna för attförsäkra sig om detta, är det med hjälp av bolags-stämman, genom att utse styrelseledamöter och ge-nom att göra styrelsen ansvarig inför ägaren och denverkställande ledningen inför styrelsen. Men i grund-frågan är vi, som sagt var, helt överens.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1994/95:112 om pro-duktions- och miljömålen i skogsbruketAnf. 24 Näringsminister ()Fru talman! har frågat mig dels omjag avser att vidta några åtgärder så att skogsvårdsla-gens miljö- och produktionsmål blir mer jämställda idet praktiska skogsbruket, dels om jag avser att före-slå en förändring i procentsiffran för skyddad pro-duktiv skogsmark nedom fjällområdena i ochdels om jag är beredd att ordna fram mer pengar tillSkogsstyrelsen för biotopskyddet under innevarandebudgetperiod.Den svenska skogspolitiken har rönt mycket storuppmärksamhet inte bara inom landets gränser utanockså runt om i världen. Det unika är att den har bådeett produktionsmål och ett miljömål och att dessa delsskall väga lika tungt, dels är integrerade med varand-ra.Produktionsmålet innebär att skogen och skogs-marken skall utnyttjas effektivt och ansvarsfullt så attden ger en uthålligt god avkastning. Miljömålet inne-bär att skogsmarkens naturgivna produktionsförmågaskall bevaras, att en biologisk mångfald och genetiskvariation i skogen skall säkras, att skogen skall brukasså att växt- och djurarter som naturligt hör hemma iskogen ges förutsättningar att fortleva under naturligabetingelser och i livskraftigt bestånd, att hotade arteroch naturtyper skall skyddas samt att skogens kul-turmiljövärden och dess estetiska och sociala värdenskall värnas.Beslutet om de nya skogspolitiska målen fattades istor enighet här i . Det är en väldig utma-ning för både skogsnäringen och de myndigheter somär satta att följa upp politiken. Beslutet trädde i kraftså sent som . Därför är det förtidigt att nu uttala sig om hur väl målen uppfyllts.Regeringen har gett i uppdrag attfölja upp skogspolitikens effekter. Då kommer vi att få enuppfattning om i vilken utsträckning som de bådamålen getts samma tyngd i den praktiska verksamhe-ten. skall dessutom i samarbete medNaturvårdsverket fortlöpande utvärdera den nyaskogspolitikens effekter för den biologiska mångfal-den.En viktig del av skogspolitiken är att hänsyn tillmiljön skall tas inte enbart genom avsättning av re-servat utan också i det praktiska skogsvårds- ochavverkningsarbetet. I det avseendet skiljer vi oss klartfrån länder i och , ländersom hänvisar till i sin interpellation. ISverige accepterar vi alltså inte att man skall kunnaköpa sig fri från ett allmänt hänsynstagande till miljö-vårdens intressen genom att enbart avsätta reservat.Skyddet för den biologiska mångfalden skall alltsåtillgodoses genom olika åtgärder, där reservatsav-sättningen är en.Det står klart att det nuvarande skyddet för denbiologiska mångfalden är otillräckligt och att detdärför finns ett behov av fler skogsreservat i vårt land.Det är av den anledningen som vi fortfarande anvisarstora belopp för detta . Om medsin fråga avser en ökad reservatsandel i förhållandetill dagens, är mitt svar därför ja. I det skogspolitiskabeslutet behandlades frågan om ett procentmål förreservatsavsättning, som nu tar upp. Detuttalades då att det inte bör uteslutas att en reservats-nivå i storleksordningen av den produktivaskogsmarken nedanför skogsodlingsgränsen kan varanödvändig att uppnå. Detta ställningstagande harnyligen bekräftats av . Jag anser mot dennabakgrund att det inte är meningsfullt att lägga fast ettspecifikt procentmål. Behovet av reservat är bl.a.beroende av vilka effekter övriga åtgärder inomskogspolitiken ger.När det gäller biotopskyddet vill jag först erinraom att det innebär förbud mot arbetsföretag som kanskada naturmiljön inom sådana mindre mark- ochvattenområden som är livsmiljö för utrotningshotadedjur och växter. I riksdagsbeslutet betonades detatt det är fråga om mindre mark- eller vattenområdenoch att ersättningar till markägarna därför troligen blirbegränsade. Lagen anger också uttryckligen att detskall vara fråga om mindre områden.Det är skogsvårdsstyrelserna som har till-synsansvaret när det gäller biotopskyddet i skogs-mark. disponerar samman-lagt innevarande budgetår för bl.a.de begränsade intrångsersättningar det här är frågaom. Dessa pengar får användas även för att bekostas.k. markägaravtal om naturvård, men de skall i förstahand disponeras för intrångsersättningar. Jag kanförstå att det under den högkonjunktur som råderinte sällan har aktualiserats skydd av virkesrika bioto-per. I de fall det blir fråga om intrångsersättningar kandet då röra sig om förhållandevis stora belopp. Varia-tioner av det här slaget får pareras med hjälp av reser-vationer på anslaget. Till innevarande budgetår varreservationen anmärkningsvärt stor, beroende på attbiotopskyddsbestämmelserna inte trädde i kraft förränden 1 januari 1994.Skogsstyrelsen, som har ansvaret för anslagsför-delningen och som fortlöpande skall redovisa hurbiotopskyddet genomförs, har inte anmält något ytter-ligare behov av anslag för innevarande budgetår. Enkartläggning som har gjort i dagarnaav läget i de olika länen visar inget behov av störreanslag. kan, om det behövs, omfördelaresurser inom landet. Regeringen kan göra motsva-rande inom ramen för det av anslagsom intrångsersättningarna finansieras från.I det längre perspektivet måste vi givetvis vara be-redda att göra förändringar och anpassningar. Somgrund för en sådan anpassning kan då ligga t.ex. denskogliga aktionsplan för biologisk mångfald somSkogsstyrelsen har i uppdrag att göra och som skallredovisas . Ett annat viktigt underlag är deerfarenheter som vi successivt får av de stora föränd-ringar som sker inom skogsbruket.Sammanfattningsvis anser jag att den svenskaskogspolitiken är mycket framsynt. Det är viktigt attalla skogsägare lever upp till den och att vi frånstatsmakternas sida noga följer utvecklingen. SomRoy påpekar i sin interpellation har dettastor betydelse också för den svenska skogsindustrinsmöjlighet att få avsättning för sina produktioner påexportmarknaden.Anf. 25 ()Fru talman! Jag får först tacka för svaret.För att börja där näringsministern slutade, är det juså att det riktas bojkotthot mot svenska skogs- ochpappersprodukter från en rad länder där miljöorgani-sationer har observerat hur illa vi sköter naturvården isvensk skog.Ser man till andelen hotade växt- och djurarter ide svenska skogarna så är andelen ungefär lika högsom i de tropiska regnskogarna, omräknat i procent.Om man tittar på hur mycket vi har avsatt i form avnationalparker och reservat ser man att vi liggermycket lågt: av den produktiva skogsarea-len nedanför skogsodlingsgränsen är ingen upplyftan-de hög siffra. I länder som vi ofta kritiserar, t.ex. detropiska länderna med sina tropiska regnskogar, liggerman ibland på skyddad areal av den pro-duktiva skogsarealen.Det är inte underligt att bl.a. , som minis-tern nämnde, har kritiserat mycket hårt för vårattityd i internationella sammanhang. Man tycker inteatt har grund för denna och att vi inte harsopat rent framför egen dörr. Det finns alltså mycketstarka skäl även näringspolitiskt att göra någonting åtdet här.Den här interpellationen gäller särskilt biotop-skyddslagen, som är en ganska ny lagstiftning. Vadsom här har visat sig är att den lagstiftningen intefungerar. Lagen ger inget generellt skydd åt de hotadeväxt- och djurarterna och de hotade biotoper dessafinns i. Ändå är maximigränsen i Skogsstyrelsensanvisningar satt till - det är alltså väldigt småområden det handlar om egentligen.Det har visat sig att skogsvårdsstyrelserna måsteut och markera ut området, de måste föra en förhand-ling med markägaren om ersättning - dvs. precissamma omständliga byråkratiska procedur som närman bildar naturreservat. Följaktligen har mångaskogsvårdsstyrelser föredragit naturreservatsinstitutet,som ju är mycket väl etablerat och fungerar bra somsådant.Men det gör ju att pengarna inte räcker; 20 miljo-ner räcker inte långt i de här sammanhangen.Det gör också att man inte hinner.Man behöver inte vänta med en utvärdering i fleraår för att inse detta.