prot · GJ0934 · 1995-12-08 00:00:00 — Men måste väländå målet vara att man skall behandla Svenska kyr-kan som andra trossamfund?Frågan är nu om det inte är dags att på allvar visarespekt även för de fria trossamfunden i det komman-de lagstiftningsarbetet. Det är dags att visa respekt förde fria trossamfundens synpunkter på begravningsvä-sendets handhavande. Det är dags att visa respektgenom att man klart och tydligt säger att representan-ter även från dessa fria samfund nu skall kunna fåvara med och påverka utformningen av de lagar somplaneras i fortsättningen. Vi har fått något flytandebesked på den frågan. Jag hoppas verkligen att ci-vilministern tar till sig det mycket starka önskemåletatt man skall visa respekt även för de fria trossamfun-den på det sättet att de får vara med i det kommandeutredningsarbetet.Slutligen kan man väl också säga att det antagli-gen vore bra för om kopplingentill staten upphörde. På så sätt skulle det kanskeskapas en dynamik i som gör kan vinna själarna åter. verkar det som behöver en rejäl livboj för att våga simma utpå djupt vatten. Jag tror att skullevara välkommen att tillsammans med de andratrossamfunden simma ute på djupt vatten. Manbrukar lära sig simma mycket bättre på det sättet.I detta anförande instämde ().Anf. 61 () replikFru talman! Även om jag är positivt och välvilligtciterad av vill jag inte instämma.Jag tänker här inte heller diskutera de eventuella stats-rättsliga band som kan finnas mellan katolska kyrkan iolika nationella sammanhang. Att problematiken medförhållandet kyrka-stat är gammalt borde väl ändåvara välkänt.Uppbördssystemet av den typ som man nu disku-terar kommer självfallet att behöva se olika ut förolika samfund. Den öppningen borde finnas. Det finnsredan sådana här system, t.ex. i , även om manknappast kommer att kunna hitta en lika bra lösningpå problemet i . Frågan om systemet med enfördelning av stödet till kyrkan kan lösas på olika sätt.Men vad jag framför allt ville fråga vonEssen om är röstdeklarationen. I hans motion står det:Regeringens proposition har ett principiellt innehåll.Det är just vad anser att den inte har.Då förstår jag inte riktigt hur det hänger samman närdet gäller röstdeklarationen och inställ-ning, egen motion och Folkpartietshelt andra åsikt i frågan.Anf. 62 (m) replikFru talman! När det gäller frågan om statsrättsligarelationer mellan kyrka och stat i andra länder, t.ex.katolska länder, har man där lärt sig den svåra ochlånga vägen, att man skall bryta relationerna. Det ärbra för kyrkan och det är bra för staten. Det har manlärt sig i , i , i och i alla dessaländer på ett mycket påtagligt sätt. Här i , iNorden, vill vi inte det, utan här går det sakta mensäkert i snigelfart, och det tar väl innanman närmar sig samma situation.Jag tror inte att detta är bra för kyrkan. Kyrkanbehöver en inre dynamik, en frigörelse. Det här är intefråga om avreglering av relationen, utan det är frågaom en omreglering. Kyrkan vill fortsättningsvis ocksåha såväl hängslen som livrem och livboj på sig för attden skall våga verka i det svenska samhället. Jag trorinte att detta är bra för kyrkan.Min relation till är kamratlig och god ide flesta sammanhang. är den ovanligt god ochkamratlig.Anf. 63 () replikFru talman! Det är fint när människor är vänner.Vi för dock ett mer principiellt resonemang. Men påden punkten fick jag inget svar.Gustaf von räknade upp en del länder somhar hanterat frågan om kyrka och stat. Utvidgar manlistan till , och andra länder finnsdär just den problematiken också i katolska strukturer.Det förslag som läggs på bord förbeslut visar ett sätt att hantera detta. Det skall hante-ras med en del historia i ryggen och med en klarhetöver det principiella förhållandet att staten är stat ochkyrka är kyrka. I det här avseendet tycker jag inte attvi har så hemskt mycket att lära oss från andra länder.Anf. 64 (m) replikFru talman! Det kan tänkas att de flesta länder iallmänhet alltid har mycket mer att lära av änvad vi har av dem. Det brukar ju ofta vara den svens-ka inställningen.Jag tycker att den process som har inletts är bra.Propositionen är ett bra steg. Jag är inte emot dessförslag i sig. Jag vill bara att man skall gå litet fortareoch litet längre. Jag kan inte se att detta är slutpunk-ten, att vi har stadfäst det här för ytterligare 400 årframåt. Detta är en del i en process som förhopp-ningsvis kommer att fortsätta och som innebär att allasamfund känner sig likabehandlade. En katolik skallkänna att han har samma värde som om han tillhördesvenska kyrkan. Jag vill absolut inte att riksdagenskall reglera om man skall tillhöra den romersk-katolska kyrkan. Den medlemmar fårnu uppleva att det är fastställt i lagen att deras tillhö-righet skall vara den lutherska.Det är fråga om balans här och i grunden om envärdighet.Anf. 65 ()Fru talman! Låt oss tänka på en organisation iSverige som av staten genom lag inte skulle tillerkän-nas rätten att själv få bestämma hur avgiften till or-ganisationen skall tas ut. Det kan tyckas som en be-synnerlig tanke. Frågan är om vi som sitter här skulletycka att det vore rimligt att gå med som medlem i ensådan organisation.Likväl är detta vad som är på väg att ske medSvenska kyrkan när nu folkkyrkan får sina relationermed staten förändrade. Märkligast av allt är att justkyrkans företrädare inte verkar att ha några störreinvändningar på den punkten.I regeringens proposition om ändrade relationermellan staten och anges en skyldighetför den som tillhör att betala en kyr-koavgift i stället för nuvarande kyrkoskatt. Dennaavgift skall enligt lagen tas ut i proportion till inkoms-ten utan något tak.Förhållandet skall alltså regleras i den nya lagenom , om man följer regeringsförslaget.Därigenom blir det endast som kan ändrapå förhållandet. Om fin-ner förfarandet olämpligt kan alltså inte kyrkan självändra på detta utan det kan endast ändras genomriksdagsbeslut.Innebörden blir ju att kommer attfå en unik särställning. Inget annat samfund och ingenannan organisation har såvitt känt ett avgiftsuttag meden sådan strikt inkomstreglerad obligatorisk avgiftutan tak. Avgiften kommer dessutom att följa deskatteregler som staten anger för beräkning av in-komstskatten. När ändrar i skatteregler -t.ex. när det gäller grundavdragets storlek, reseavdrageller något annat - då ändras också kyrkoavgiften.Detta för med sig en del märkliga effekter. De in-komsttagare som har en mycket hög förvärvsinkomstfår då en mycket hög kyrkoavgift. Man kan välja attstå utanför och inte betala någonting, eller också väl-jer man att gå med och då betalar man ett mycket högtbelopp. En mångmiljonär utan förvärvsinkomst menmed mycket höga kapitalinkomster skulle helt slippamedlemsavgift. Av avgiftskonstruktionen kan vi se atteffekterna blir väldigt egendomliga.Konstruktionen kommer rimligen att innebära attSvenska kyrkan fortsätter att tappa medlemmar, inteminst bland dem som får en mycket hög avgift. Detråder inget tvivel om att för många personer kommerjust kyrkoavgiften att vara den medlemsavgift somblir den i särklass högsta. Det kan röra sig om5 och mera för många heltidsarbetandemed hyggliga inkomster. Frestelsen blir då stor attvälja att stå utanför och kanske istället att vara med i något annat samfund.För blir det inte särskilt god eko-nomi om en rätt stor andel av de högsta inkomsttagar-na väljer att utträda på grund av själva avgiftskon-struktionen. Det vore då bättre för kyrkan att uppbäraen lägre kyrkoavgift kompletterad med helt frivilligagåvor av den som vill ge till något särskilt ändamål.Nu kanske man mister hela beloppet.Det har varit en tydlig tendens att Svenska kyrkanförlorar medlemmar bland dem som får betala en högkyrkoskatt. När man ändrade utbetalnings-rutinerna för kyrkoskatten kunde man tydligt se att detvar dessa församlingar som hade den största föränd-ringen.Det förhållande borde väcka till någon eftertankeinom . Antagligen skulle man efternågot år med de nya relationerna få tydliga erfarenhe-ter som medför att man vill ändra på det här, men dåskulle det inte gå på grund av att reglerna skrivs in iden nya lagen om Svenska kyrkan.Möjligheterna för att säkerställaen god ekonomi är antagligen större med en annanavgiftskonstruktion, som ger fler kvarstående med-lemmar, kompletterad med möjligheter för frivilligapenninggåvor från de mest engagerade.Jag tycker att den här frågan under alla förhållan-den borde bli föremål för ytterligare övervägandenoch inte låsas fast, som regeringen nu har föreslagit isin proposition.Visserligen säger utskottet i anslutning till denmotion som bl.a. jag har väckt att det här är en frågasom kan komma att beröras i det fortsatta utrednings-arbetet. Men det ges inga som helst garantier och jaghar en känsla av att det inte blir så. För egen del villjag nog markera mitt missnöje med den ordningengenom att yrka bifall till min motion K4 undermom. 5.Det märkliga är att en sådan här fundamental frågainte diskuterats mer. Den har uppmärksammats i t.ex.Kammarkollegiets remissvar på Kyrkoberedningensförslag, men på kyrkomötet ventilerades uppenbarli-gen mer frågan om benämningen på avgiften. Därville man kalla den frivilliga avgiften för kyrkoskatt.Kanske levde man där i föreställningen att självaordet skatt, i enlighet med yttrandehäromåret, att det är häftigt att betala skatt, skullefylla medlemmar med välbehag.I stället borde man ha blickat framåt och sett efterhur kyrkan själv kan medverka till att så många sommöjligt verkligen väljer att vara medlemmar i och alls betala någon kyrkoavgift.Fru talman! Jag tror inte att jag behöver vara sär-skilt framsynt om jag säger att den här frågan säkertåterkommer när den har skaffat sigegna erfarenheter av hur avgiftskonstruktionen kom-mer att slå.Anf. 66 Civilminister ()Fru talman! Jag vill helt kort informera om att deuppbördstekniska frågorna i hög grad styrs av försla-get om att staten skall erbjuda uppbördshjälp. Det görnaturligtvis att det blir en del begränsningar i huravvikande uppbördssystemet kan se ut för kyrkansdel. Det är huvudmotivet till att förslagen ser ut somde gör.Utan att i detalj gå in på de frågor som LennartHedquist har tagit upp vill jag säga att det i det fort-satta utredningsarbetet kommer att finnas kvar en delav de överväganden som han har berört.Anf. 67 ()Fru talman! Jag vill tacka civilministern för detbeskedet. vill jag varna för att man låter deuppbördstekniska frågorna spela en alltför stor rollnär man överväger avgiftskonstruktionen både förSvenska kyrkan och, som jag förstod det, för de friatrossamfunden.De datatekniska möjligheterna för Riksskattever-ket att med litet olika avgiftskonstruktioner erbjudauppbörd är i själva verket ganska goda. Då tycker jagatt det vore litet olyckligt om man låser sig vid attfölja inkomstskattebestämmelserna. Jag tycker attdetta blir ännu mer påtagligt om man menar att de friatrossamfunden också måste ha en avgiftskonstruktionsom är identisk med den kyrkoskatt som har för att få hjälp med uppbörd. Då trorjag att många frikyrkosamfund betackar sig för denhjälpen.Anf. 68 Civilminister ()Fru talman! Eftersom vi pratar om kost-nadsfri uppbördshjälp får man nog finna sig i att in-novationerna på det här området inte kan bli såmånga. Om kyrkor och trossamfund vore beredda attbetala skulle nog variationerna kunna bli betydligtstörre.Anf. 69 ()Fru talman! Jag tror att det är viktigt att man i såfall låter , kanske även andra, räknapå vad det egentligen kostar att erbjuda den här upp-bördshjälpen. Det är nog en felsyn om man tror attden hjälpen bara kan ske på ett billigt sätt om man harkommunalskattelagens regler i botten på systemet.Anf. 70 Civilminister ()Fru talman! Detta kommer också att bli uppdrag.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutKU12 Ändrade relationer mellan staten ochSvenska kyrkanMom. 1 (avslag på propositionen)1. utskottet2. 1 (v)Votering:282 för utskottet19 för res. 11 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 69 m, 21 c, 24 fp, 3 v, 13 mp,11 kdsFör res. 1: 16 v, 3 mpAvstod: 1 mFrånvarande: 20 s, 10 m, 6 c, 2 fp, 3 v, 2 mp, 4kdsMom. 2 (propositionens huvudsakliga riktlinjer)1. utskottet2. 2 (fp)Votering:251 för utskottet47 för res. 23 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 65 m, 21 c, 14 mp, 11 kdsFör res. 2: 4 m, 23 fp, 18 v, 2 mpAvstod: 1 m, 1 fp, 1 vFrånvarande: 21 s, 10 m, 6 c, 2 fp, 3 v, 2 mp, 4kdsMom. 3 (kyrkligt utjämningssystem)Yrkanden:1. utskottet2. 2 (kds)Votering:267 för utskottet12 för mot.22 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 69 m, 21 c, 17 fp, 3 v, 16 mpFör mot. : 1 fp, 11 kdsAvstod: 1 m, 5 fp, 16 vFrånvarande: 20 s, 10 m, 6 c, 3 fp, 3 v, 2 mp, 4kdsMom.4 (vård av kulturhistoriskt värdefull egendom)1. utskottet2. 4 (m, fp)3. utskottets hemställan med den ändring som föranleddesav bifall till mot. 1 (kds)Förberedande votering:Kammaren biträdde res. 4 med acklamation.Huvudvotering:166 för utskottet94 för res. 442 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 21 c, 1 v, 5 mpFör mot. : 70 m, 24 fpAvstod: 2 s, 18 v, 11 mp, 11 kdsFrånvarande: 20 s, 10 m, 6 c, 2 fp, 3 fp, 2 mp, 4kdsMonica () anmälde att hon avsett att rösta jamen markerats ha avstått från att rösta.Elisa () anmälde att hon avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat ja.Peter () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats ha avstått från att rösta.Mom. 5 (regeringens förslag i övrigt)1. utskottet2. utskottets hemställan med den ändring som föran-leddes av bifall till mot. K5 yrk, 3 (kds)3. utskottets hemställan med den ändring som föran-leddes av bifall till mot. K4 (m, fp, kds)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.5 § Ändringar i fiskelagen, m.m.FöredrogsJordbruksutskottets betänkande 1995/96:JoU5Ändringar i fiskelagen, m.m. (prop. 1995/96:8)Anf. 71 ()Fru talman! Jag har förstått, både av fru talmansjälv och av kolleger, att man kan vinna sympatiergenom att fatta sig kort . Jagskall försöka göra det.Jag börjar med att tillstyrka de förslag till lagänd-ringar som propositionen primärt handlar om. Vimoderater står bakom reservation nr 3 som handlarom vikten av internationellt samarbete. Jag yrkaremellertid bifall bara till reservation nr 2.Det är viktigt att säga att den reservationen inte iförsta hand handlar om att upphäva det fria handred-skapsfisket. Det gäller att resonera om hur vi skallkunna få fiskevården att fungera för alla de vatten därden inte fungerar. Det var bra att regeringenåterkallade propositionen som innehöll ett förslag omen allmän fiskevårdsavgift. Det var bra, därför att vihar exempel på att fiskevården fungerar väldigt bra iinlandet där fiskekort säljs av privata och andra fiske-vårdsområden. Detta har fungerat bra i inlandet, utommöjligen i de fem . Jag vädjar om att vinu kan sätta oss ned och resonera om hur vi skallutnyttja dessa erfarenheter.Professor har skrivit en rapportsom heter Hushållning med knappa naturresurser. rapporten finns ganska mycket som handlar omfiske. Han skriver om de områden jag talar om , därhandredskapsfisket är fritt. Han menar att kortavgif-ternas upphörande i dessa områden har hämmat fiske-vården, och anser vidare att det uppenbara alternativetär att staten erbjuder vattenägarna ett avskaffande avfrifiskerätten. Men detta måste då ske på villkor attfiskevårdsområden som säljer fiskekort till allmänhe-ten bildas.Jag brukar inte hålla med eller citera och , men i sitt särskildayttrande till betänkandet skriver de: "Enligt vår me-ning är det viktigt att arbetet med att bilda nya fiske-vårdsområden kan fortsätta. Det skapar förutsättning-ar för ett lokalt engagemang för fiskevården och detgenererar resurser för fiskevård." De skriver också iyttrandet att de menar att det mot bakgrund av detta ärdags för en översyn av det fria handredskapsfisket iförsta hand i de . Avsikten är att tillgodo-se både behovet av fiskevård och möjligheten att påett enkelt sätt ge gemene man möjlighet till fiske.Mot bakgrund av att det tydligen finns ett väldigtbrett stöd för hur vi skall kunna få fiskevården attfungera i hela , längs våra kuster och i de storasjöarna är mitt förslag och min vädjan till till : Låt oss sätta oss ned ochresonera om detta, och se hur vi kan använda erfaren-heterna från fiskevårdsområdesverksamheten i inlan-det för att skapa fungerande fiskevård i hela landet.Fru talman! Det är min vädjan att vi skall kunnaföra ett sådant resonemang.Anf. 72 ()Fru talman! har två reservationer fo-gade till detta betänkande. Per kommer attutveckla tankegångarna i reservation nr 1 ytterligare.Jag nöjer mig med att yrka bifall till reservation 1.Den andra reservationen handlar om katalysatorerför fartyg. Vi vet att många fartyg går på högsvavligolja och med mycket dålig eller ingen avgasreningalls. Detta är ett miljöproblem som det är svårt attkomma till rätta med. Fartygen är ju ofta ute på inter-nationellt vatten osv. Det är dock ett miljöproblem,som vi i menar att man bör se till attkomma till rätta med. Man bör se till att fartygenanvänder sig av bättre bränsle och framför allt se tillatt utveckla katalysatorer som kan fungera för den härtypen av motorer. Vi har inte fått gehör för detta ochhar därför en reservation som berör frågan.Det finns också ett särskilt yttrande där MaggiMikaelsson från och jag har skrivit osssamman. Bakgrunden till yttrandet är att det tyvärrinte blir någon allmän fiskevårdsavgift, vilket ocksåföregående talare berörde. Vi i hadegärna sett att det blivit en sådan fiskevårdsavgift, iförsta hand därför att vi anser att de behövs pengar tillfiskevård . Jag har inte hört någon som inte hål-ler med om att det behövs pengar till fiskevård.Det finns många områden där vi behöver en bio-topvård och områden där fisket faktiskt har börjatförsvinna. Det finns också områden där man behöverkomma till rätta med yngelplatser osv. En del fiske-vatten ligger inom fiskevårdsområden, men så mycketsom av alla rinnande vatten ligger utanför fiske-vårdsområden. Vi vet också att det fria handred-skapsfisket i de inneburit att mycket småresurser kommit fiskevården i dessa vatten till del.Vi i beklagar att regeringspartiet intevågade testa om frågan om en allmän fiskevårdsavgifthade gått att få igenom i kammaren. Vi var ändå trepartier; Socialdemokraterna, som ansåg att det var ett bra förslag. Tyvärrär den frågan död , såvitt jag kan bedöma. I ställethar vi fått veta att regeringen avser att bekosta fiske-vården på annat sätt.I vårt särskilda yttrande har vi tagit upp ett avproblemen, nämligen att det inte finns fungerandefiskevårdsområden på många ställen. Utifrån denverklighet vi befinner oss i nu anser vi att det är abso-lut nödvändigt att se över det fria handredskapsfisket,framför allt i de fem , för att se om dettaverkligen fick den önskade effekten för i första handfisken.När vi fick fritt fiske betydde detta naturligtvis attdet blev lättare att fiska. Vi måste ändå se att fisket ären naturresurs som inte är helt gratis, med tanke på attäven vattnen utsätts för påfrestningar från människorpå många andra sätt. Dessa biotoper är också oftahotade på grund av miljöförstöring. Även fiskarternaär ofta hotade på många olika sätt. Det behövs alltsåpengar till fiskevård.Ett sätt är att inrätta fiskevårdsområden och se tillatt dessa kan bedriva den fiskevård som behövs, menförsummas, . Vi anser precis som det är dags att se över det fria handredskapsfisket.Är det verkligen bra? Vi hoppas också på en diskus-sion om detta.Frågan är för stor för att, som gjort,föra in ett sådan förslag i betänkandet. Den måsteutredas och diskuteras i den process som är en del avdemokratin i , nämligen att man diskuterarmed alla som är intresserade av frågan för att kunnahitta en bra lösning som håller för framtiden.Därför nöjer vi i oss med att foga ettsärskilt yttrande till betänkandet, men vi vill flaggaför att detta en fråga som vi anser att regeringen skallta upp och se över, som ett led i att försöka skapabättre möjligheter för fiskevård i framtiden.Det är bakgrunden till det särskilda yttrandet. Jaghoppas att detta leder till att vi får en översyn. Jag ärövertygad om att det kommer att ta ett tag innan detfria handredskapsfisket kan få en annan karaktär, menvi måste börja diskutera det. Fiskevården behöverpengar, det behövs resurser. Dessa resurser måsteockså kunna utnyttjas på bästa sätt. Jag yrkar alltsåbifall till reservation 1 och i övrigt till hemställan.Anf. 73 ()Fru talman! I regeringens proposition 1995/96:8föreslås ju vissa ändringar i fiskelagen och i lagen omEG:s förordningar om den gemensamma fiskeripoliti-ken. Bemyndigandena i fiskelagen utvidgas så att allaföreskrifter rörande fiskevården och uppgiftsskyldig-heten för yrkesfisket kan meddelas med stöd av lagen.Bestämmelserna om tillsyn och sanktioner rörandefiske finns både i fiskelagen och ilagen om EG:s förordningar om den gemensammafiskeripolitiken. Bestämmelserna skall nu föras övertill och samlas i fiskelagen. I bilagan till fiskelagenpreciseras omfattningen av det fria handredskapsfisketgenom tillägget att fisket inte får bedrivas i form avangeldonsfiske eller med liknande metoder.Fru talman! Det här är huvuddragen i regeringensförslag. beslutade om enny fiskelag. Den trädde i kraft . Dennya lagstiftningen har därför endast verkat . Det kan då tyckas att det är för tidigt attgöra förändringar. Den föreslagna förändringen ute-sluter dock inte en mer samlad utvärdering av lag-stiftningen när ytterligare erfarenheter har vunnits.Det handlar om en utvärdering dels av den nya lagenstillämpning, dels av deltagandet i den gemensammafiskeripolitiken. En sådan utvärdering kommer natur-ligtvis också att omfatta redskapsbegränsningar förfritidsfisket. Det är regeringens avsikt.Såväl fiskelagen som lagen om EG:s förordningarom den gemensamma fiskeripolitiken reglerar fiske-området. Detta har lett till vissa tillämpningsproblem.I propositionen föreslås att alla nationella regler försjälva fisket samlas i fiskelagen. Övriga frågor omden gemensamma fiskeripolitiken, dvs. marknads- ochstrukturfrågor på fiskeområdet, skall även i fortsätt-ningen regleras av lagen om EG:s förordningar omden gemensamma fiskeripolitiken.Fru talman! Jag skall inte närmare gå in på attkommentera dessa förändringar. I stället skall jagnämna något om reservationerna. Av de fyra reserva-tioner som har bifogats till betänkandet tar nr. 1, frånMiljöpartiet, och nr. 3, från Moderata samlingspartiet,upp ungefär samma saker. Det handlar om kvoter ochfiskedagar. Jag tror att det är väldigt farligt att här iriksdagen ge sig in på att styra fiskedagarna; hurmånga de skall vara, hur det skall vara med fiskekvo-terna osv. I de regler som finns har vi delegeratdetta till . Det är som harhand om den beståndsvårdande delen.På träffas Östersjöländernavarje år. Där är det nu EU som för talanunder förhandlingarna. I denna årliga konferens fast-ställs kvoten för fisket upp. Detta år, alltså 1995, fickvi t.ex. fiska torsk i . I septem-ber ökades det på med ytterligare . För1996 är kvoten fastställd till . Yrkesfis-karna i kan alltså fiska betydligt mer nästa år.Problemet under innevarande år har varit att manhar haft tredagarsfiske eftersom tillgången på fisk harvarit för dålig. kommer det med säkerhet attbli femdagarsfiske. Det går till på det sättet att yrkes-fisket först, genom sin torskkommitté osv, tar ställ-ning till hur man skall fiska - vilka fiskedagar och hurmånga - samt till under vilken period man skall fiska.Därefter fastställs detta av Fiskeriverket.Skulle vi i lag styra fisket från bänkar,och säga att man får fiska fem eller och deoch de månaderna, så tror jag att det skulle innebäraväldiga faror. Det förändras ju . Biolo-gernas rekommendation var t.ex. ett nollut-tag av fisk. Det finns alltså väldiga variationer i dettaavseende, och det är därför som styr.Därför yrkar jag avslag på reservationerna 1 och 3.Sedan gäller det reservation nr.