prot · GI0969 · 1995-03-08 00:00:00 — Det är det som gör att svenskafolket tappar tron på oss politiker och på vår förmågaatt lösa landets problem, tron på att vi vågar göranågonting åt de orimliga inkomsterna.Det finns på bord bl.a. en social-demokratisk motion där man föreslår något så försik-tigt som att frågan om ett lönetak skall utredas. Somen opinionsyttring skulle vi åtminstone kunna uttalaoss för ett tak. Vi har också från före-slagit att regeringen skall sätta gränser för de mycketgenerösa styrelsearvodena i statliga företag. Där kanregeringen faktiskt gå in direkt och styra, som företrä-dare för ägarna.Detta ger inga stora pengar - det är ingen som på-står det. Men det är en moralisk fråga. Det är nöd-vändigt för att vi skall få förståelse hos svenska folketför att vi måste sanera landets finanser.Till sist skall jag bara säga några ord om förtroen-dechocken, som talade om. Hon tyckteatt regeringen skulle byta samarbetspartner. harborgarna visserligen skrivit en gemensam reservation,men om man tittar närmare på de fyra borgerliga, föredetta regeringspartiernas förslag ser man att det finnsganska stora skillnader. , med Per-OlaEriksson, höjer skatten mer än vad regeringen gör -skillnaden är 3 miljarder. Hur man då kan skriva ihopsig med , som talar så helhjärtat om attytterligare sänka skattetrycket, kan jag över huvudtaget inte begripa.Vi vänsterpartister har träffat ett antal uppgörelsermed regeringen, och jag tycker att det har fungeratbra. Det är inte bara trevliga saker vi har gjort uppom, men det har fungerat bra. Vi är villiga att fortsättadet samarbetet. Vi har märkt attregeringen inte riktigt tycks orka med att driva väns-terkursen, att man nu är uppskrämd av Näringslivsrå-dets representanter och av högern, som i alla möjligamedier stormar mot att regeringen sitter fast i vänster-buren.Jag skulle vilja avsluta det här anförandet med attuppmana er socialdemokrater: gärna med Center-partiet och i ett brett vänstersamarbete!Men ge inte upp! Håll kursen åt vänster!Anf. 8 () replikFru talman! ställde en direkt frå-ga, med anledning av att det är internationellakvinnodagen, om min uppfattning om kvinnornasmöjligheter att förvärvsarbeta. Jag vill gärna ta tillfäl-let i akt och verkligen deklarera att jag och Folkpar-tiet anser, , att det är oerhörtviktigt att kvinnorna kan ha möjlighet att förvärvsar-beta. Jag tror nämligen att den egna inkomst som manfår av ett förvärvsarbete är själva grundbulten i jäm-ställdhetssträvandena i samhället, grundbulten förkänslan av att vara en egen individ och inte ett bihangtill en karl eller någon annan i ekonomiska samman-hang.Detta är ett av skälen till att jag menar att det somhänder med räntor och växelkurs är så viktigt förkvinnorna. Det är inga abstrakta procentsatser ochkonstiga index som bara svävar fritt i luften, utan detpåverkar t.ex. hyrorna. Och ingen vet bättre än kvin-norna vad som blir kvar i plånboken när hyran ärbetald. Det påverkar matpriser och andra priser, ochkvinnorna går fortfarande oftare och handlar än kar-larna. Det är alltså fråga om högst konkreta, skadligaeffekter på sådant som direkt berör kvinnorna. Omingenting görs för att ändra kursen kommer det att hamycket negativa effekter i den meningen att kvinnor-na kommer att få sämre möjligheter att ha en egenekonomi och ett eget arbete. Det kommer att ge kvin-norna sämre möjligheter också därför att kvinnorna ärmer beroende av en väl fungerande service i den of-fentliga sektorn. Detta kommer inte att kunna hållas,om inte kursen läggs om för den ekonomiska politi-ken.Det är alltså utomordentligt angeläget, särskiltmed hänsyn till jämställdhetssträvandena och vårainsatser för kvinnornas möjligheter att förvärvsarbeta,att den ekonomiska politiken läggs om på det sättetsom jag har angivit.Anf. 9 () replikFru talman! Det finns vissa likheter mellan Folk-partiets och ekonomiska politik. Vi ärsåvitt jag förstår överens om att det nu är nödvändigtatt sanera rikets finanser. Det är också nödvändigt attfå ned räntenivån. Det finns ingen oenighet på denpunkten, och inte heller om att detta är särskilt viktigtför kvinnor. Jag bara påpekade för attskillnaden mellan den svenska och tyska nivån när detgäller andelen kvinnor som förvärvsarbetar är enoerhört viktig sak.Hur skulle vilja förklara dennamycket stora skillnad? Förklaringen är till mycket stordel det faktum att vi här i landet har byggt upp enoffentlig sektor och att vi har en inkomstfördelningsom även om den är otillräckligt jämn ändå är betyd-ligt jämnare än i alla de länder som vill att vi skall sträva efter att närmaoss. Den punkt där vi skiljer oss åt radikalt, AnneWibble, gäller fördelningen.De kvinnor som jag berättade hade skrivit brev tillmig hade kvar när de hade betalathyran och andra fasta avgifter. Det skulle räcka tillmat, kläder, dagligvaror, osv. Det var alltså lågavlö-nade kvinnor i vården. Jämför detta med de löner somfinns i näringslivet, t.ex. de inkomster som den direk-tör som uttalade sig i TV uppbär! Jag skullevilja fråga : Är inte bereddatt anlägga några slags jämlikhetssynpunkter på detta?Upprörs inte av fördelningsprofilen iregeringens saneringsprogram, som ger de effekter jagtidigare talade om när det gäller hur mycket olikagrupper tappar procentuellt sett i disponibel inkomst?Är inte upprörd över fördelningen?Anf. 10 () replikFru talman! Jag betackar mig för att bli jämfördmed när det gäller den ekonomiskapolitiken! Var och en som har läst några delar avdagens betänkande från finansutskottet inser att skill-naderna är oerhört stora. Det räcker faktiskt inte medatt vilja bra . Det räcker inte att deklarera att detär jätteviktigt att knäcka arbetslösheten - man måsteockså ha en realistisk uppfattning om hur detta skallgå till. Där är helt verklighetsfrämman-de; man är helt fel ute.På en punkt känner jag verkligen en upprördhet,och det är när det gäller de orättvisa fördelningseffek-terna i den förda politiken. Vi har från Folkpartietssida särskilt reserverat oss på den punkten. Det var enav de få reservationer som jag yrkade bifall till, näm-ligen reservation nr 5. Att man också har en rimligträttvis fördelningsprofil är en viktig del av politikenför att skapa en folklig förståelse. Det är ett faktum attfördelningen i regeringens förslag, som Vänsterpartiettydligen i långa stycken tycker bra om, är mycketorättvis. Förslaget är orättvist mot de allra fattigastemänniskorna i vår värld, fattiga människor i ,det är orättvist mot många barnfamiljer - det framgårav regeringens egna jämförande beskrivningar attframför allt flerbarnsfamiljerna råkar mycket värre utän några andra - och det slår orättvist mot lågutbilda-de, ensamstående kvinnors möjligheter att skaffa sigen utbildning och därmed aktivt försöka få ett jobb,finns alltså grava orättvisor, som vi har påta-lat. Det vore roligt om kunde tänkaom i denna sena timme och ansluta sig till vår reser-vation, nr 5.Anf. 11 () replikFru talman! Problemet är ju att er kritik av rege-ringens fördelningspolitik går i helt annan riktning änvår, . Därför kan jag nog inte anslutamig till den reservationen.Låt oss titta litet på siffrorna och inte bara hållaoss till den allmänna retoriken! var jufaktiskt finansminister under då budgetun-derskottet sprang upp i rekordnivåer. Ni hjälpte underer regeringsperiod till att få upp även arbetslöshetenpå rekordnivåer, åtminstone om man inte går längretillbaka i historien än till slut.Vänsterpartiet och Socialdemokraterna har däremotunder hösten gjort upp om ett antal saneringspaket.Därigenom har vi stärkt de offentliga finanserna meduppåt . Det är oerhört mycketmer än vad ni lyckades åstadkomma under era rege-ringsår.Skillnaden mellan förslag och rege-ringens är , ett beloppsom ni påstår att ni åstadkommer i ökade besparingar.Vilka grupper är det som drabbas av era besparings-förslag, ? Det är faktiskt till allra störstadelen lågavlönade kvinnor, folk som uppbär arbets-löshetsunderstöd, sjukersättning, osv. Det är alltså demest lågavlönade i det här samhället. är niradikalt emot varje form av skattehöjning på högainkomster, t.ex. den mycket försiktiga värnskatt somregeringen nu genomför. T.o.m. den avvisar ni, sam-tidigt som ni vill sänka inkomsterna för grupper somhar de lägsta inkomsterna.Det är riktigt, , att er och vår fördel-ningspolitik skiljer sig åt radikalt, men när det gälleratt sanera rikets finanser är vi, hoppas jag, någorlundaöverens, men vi vill göra det på ett sätt som är radi-kalt annorlunda.Anf. 12 () replikFru talman! Jag vill bestämt dementera JohanLönnroths påstående att skulle ha föreslagitett högre skatteuttag än Socialdemokraterna. Detframgår av våra förslag att vi inte har någon högreskattekvot än Socialdemokraterna. Men jag tror attJohan har blandat samman detta med vårtförslag om höjda miljöskatter. Men glöm då inte bort,, att detta är en del av vårt förslag tillskatteväxling - vill vi sänka skatten påarbete, arbetsgivaravgiften. brukar jui andra sammanhang tala om en skatteväxling. Han ärvälkommen att stödja vårt initiativ.Jag tackar för inbjudan att delta i ettsamarbete med , men jag vill i all vän-lighet tacka nej till det. Jag väljer själv mina samar-betspartner och mitt sällskap. Jag noterade att jaghade mer gemensamt med den talare som föregickJohan i talarstolen än med . 13 () replikFru talman! Vi får väl sätta oss ned någon kvälloch gå igenom olika förslag. Det skallgärna erkännas att de inte är alldeles lättgenomträng-liga. Det förekommer ganska mycket retorik ochutspel från ; man får läsa mellanraderna för att få fram siffrorna. Men de beräkningarsom vi har gjort pekar mot att föreslår3,mer i skattehöjningar netto änregeringens gör. Det handlar bl.a. om ca 2 miljarder iskatt på spel. Det är ett exempel på vad som skiljer.Men låt oss inte gräla , utan låt oss sätta oss och gåigenom vem som har rätt och vem som har fel.Den dramatiska skillnaden gentemot Moderaternakvarstår. Hur kan skriva en reserva-tion tillsammans med är fortfarandeobegripligt för mig.Att tackar nej till ett samarbete med ossklarar jag bra. Jag har ganska mycket kontakter medvanliga gräsrötter i parti, och jagvet att de har en helt annan inställning. De är hjärtligttrötta på högersamarbetet. De längtar efter ett brett,rött och grönt samarbete - den berömda röd-grönaröran. De vet att enda möjligheten att åstadkomma enfördelningspolitik som gynnar de lågavlönade gruppersom till stor del faktiskt röstar på - landsbyg-dens folk med låga inkomster - är ett samarbete medt.ex. Inte minst småföretagare harnumera upptäckt att politik gynnarsmåföretag betydligt mer än politik gör.Jag tar därför avvisande hållningmed ro.Anf. 14 () replikFru talman! Om jag tolkade rätttyckte han att det är fel att införa moms på spel ochdobbel, som vi har föreslagit. Det är i och för sig enintressant ståndpunkt från en vänsterpartist - detkommer ibland nya signaler under himlen! Jag tror iså fall att har fel på den punkten; jagtror att det vore bra med en skatt på spel och dobbel.Johan sade att landsbygdens folk krävernågonting nytt. Jag skall sträcka mig så långt, JohanLönnroth, att jag säger att jag tycker att och jag kan göra gemensam sak på en punkt. Jagtänker då på den aviserade skatten på jord- ochskogsbruksfastigheter, som parti ochSocialdemokraterna har ett avtal om. Om retirerar från det förslaget öppnas kanske nyamöjligheter på andra områden. Men i så fall måsteJohan gå från ord till handling!Anf. 15 () replikFru talman! , vi kan nog mycketväl tänka oss att införa skatt på spel. Men det finns ettlitet problem, eftersom EU förbjuder sådana härskatter. Trots att vi vänsterpartister är motståndare tillEU-medlemskapet, medan ni centerpartister är litetmera oklara på den punkten, kanske vi har litet störrerespekt för de lagar som gäller i det här landet i ochmed att vi är med i EU. Men om övertyga sina EU-kamrater nere i attupphäva lagstiftningen, kan vi visst vara med på atthöja skatten även på spel.Förslaget om skatt på skogsfastigheter kom intefrån . Vi hade andra förslag, bl.a. attEU-anpassa bolagsskatten genom att höja den från 28till . Det tycker vi är ett mycket mera rättvistförslag än förslaget om skatt på skogsfastigheter. Deuppgörelser vi har gjort håller vi. En ändring härförutsätter att regeringen är med på att göra om upp-görelsen. Vi höjer också gärna olika miljöskatter. VillCenterpartiet vara med om en ny sådan uppgörelse ärni för vår del oerhört välkomna, men det hänger påvad säger.Eftersom finns här i kammaren kanjag väl få upprepa att mitt förslag är att företrädare förCenterpartiet, , Socialdemokraterna ochVänsterpartiet sätter sig ned tillsammans. Vi skullenog kunna göra ganska ordentliga förbättringar av deförslag som regeringen lade fram i januari.Anf. 16 ()Fru talman! Fortsatt valutaoro, kronan rekordsvag,mörk dag för ,höjning av räntan ligger i luften.Det var gårdagens rubriker. Har ni sett dem förut?Förra veckans rubriker handlade om finansmannenNick Leeson. Han anklagas för att ha svindlat en banki så till den milda grad att den gått omkull,vilket rapporteras sända chockvågor genom hela deninternationella ekonomin - också i Sverige.De senaste åren har penning- och valutaoron ore-gelbundet och emellanåt våldsamt sköljt fram ochtillbaka över den svenska ekonomin. Spekulationenmot kronan, som ledde till den moderna historiens isärklass största devalvering, är bara ett exempel. Densvenska ekonomin attackerades. Försvaret av kronangjorde oss snabbt fattigare , och staten tvingades lånaännu mer pengar till ökande räntor. Sekundsnabbt kanobegränsade belopp, utan insyn eller minsta broms,föras ut ur landet. Det har medfört en enorm resurs-förstöring, större arbetslöshet, högt ränteläge och attkonjunkturuppgången har försvagats. Detta sker trotsden mycket kraftiga valutapolitiska stimulans som denflytande kronan ger svensk ekonomi. Devalveringsef-fekten är ju större än alla devalveringar tillsammansunder de 20 föregående åren!Det finns intressanta likheter med de ekonomiskakriserna i slutet av , under 10- och 30-talet.Varje kris föregicks av en osedvanligt lång högkon-junktur som förknippades med avregleringar ellersnabb utveckling av nya ekonomiska möjligheter. Idessa fall handlade det bl.a. om aktiemarknadensutveckling. Men någonstans tappade man fotfästet ochgick för långt, spekulerade för mycket och blev alltförlättsinnig. Det blev en krasch med åtföljande massar-betslöshet, omfattande företagsnedläggningar ochkrympande ekonomi. Dessa kriser medförde att vidrog lärdom och införde väl fungerande spelregler förbl.a. aktiemarknaden.Under 80-talet avreglerades penning- och valuta-marknaderna, som de snabbt internationali-serades och växte med hjälp av bl.a. ny informations-och datateknologi. Detta skedde inte bara i vårt landutan också i vår omvärld. Vi fick uppleva en sällsyntlång högkonjunktur. Sedan kom kraschen i början av90-talet, och vi lever nu i efterdyningarna av den.Dessa snabba, våldsamma och oregelbundna variatio-ner är typiska för dåligt dämpade eller omogna sys-tem. Men vilken lärdom har regering och oppositiondragit av detta? Har de försökt upprätta rimliga spel-regler för valuta- och penningmarknaderna? Har dehörsammat kravet från bl.a. sida om attåtminstone undersöka möjligheterna att införa enfriktionsavgift för att dämpa penningflödena övernationsgränserna? Har de lystrat till vårt krav på ökadinsyn och offentlighet när det gäller vad det är förpengar som rör sig över gränserna? Har de alls reage-rat på att av det kapital som förs över grän-serna inte har med import och export att göra?Svaret är nej och åter nej! Både regeringen ochden borgerliga oppositionen har vägrat att ens disku-tera en rimlig reglering av penning- och valutamark-naderna. De avfärdar unisont alla gröna krav på bättrespelregler. De vill inte ens utreda saken det minsta, änmindre vill de att regeringen i EU eller i andra inter-nationella sammanhang skall ta upp dessa frågor.För hette det från såväl moderatersom socialdemokrater att bara vi blir medlemmar iEU så lugnar marknaden ner sig. Rösta ja till med-lemskap så sjunker räntorna och kronan stärks. Röstaja så räddas jobben både i offentliga sektorn och inäringslivet. Så röstade majoriteten ja, och vi blevmedlemmar. Det medförde att vi nu måste erlägga enårlig medlemsavgift på , vilketsjälvfallet försämrade statens finanser och medfördefördjupade ekonomiska problem. De utlovade eko-nomiska fördelarna har uteblivit - än så . Oronär kvar.Nu heter det, främst från högerhållet, att statenmåste spara på den offentliga sektorn så mycket merså att marknaden blir nöjd. Det ligger naturligtvismycket i att även staten långsiktigt måste ha balans isina utgifter och inkomster - och så har ju inte varitfallet . Underskottet har trendmäs-sigt bara ökat och ökat. Under den nu fortfarandepågående ekonomiska krisen har underskottet växtmed våldsam fart - av BNP i statsskuld, en brabit i räntebetal-ningar för statslånen.Självfallet måste vi spara, men tro för den sakensskull inte att vi kan spara oss ur krisen. Tro inte helleratt vi kan spara oss till en lugn och snäll penning- ochvalutamarknad. Utan rimliga och väl fungerande in-ternationella spelregler för penning- och valutamark-naderna kommer oron att bestå. Med bättre fungeran-de marknad menar jag att de väsentliga frihetsgrader-na bibehålls och förstärks genom att man upprättarspelregler som alla kan respektera och inse fördelarnamed. kan marknaden på ett rimligt sätt fåbidra till att bekosta den gemensamma sektorn, som ärett så viktigt stöd för marknadens utveckling.De spelregler som måste upprättas är emellertidinte uppenbara. Vi rör oss i en internationaliseradekonomi med snabb datateknik och en rad andra för-utsättningar . Vi har föreslagit någon formav friktionsavgift. Vi har också föreslagit att manmåste arbeta med utredningar och föra en internatio-nell diskussion i dessa frågor - i första hand inomEuropeiska union men också internationellt i övrigt.Göran , , - var-för behövs rejält genomarbetade spelregler när detgäller aktiemarknaden, men absolut inte när det gällerpenning- och valutamarknaden?För att få balans i statens finanser krävs framförallt att företagen och den inhemska konsumtionenåterhämtar sig. Därför föreslår vi i kraftigsänkning av arbetsgivaravgifterna, vilket finansierasgenom en höjning av miljöskatterna i motsvarandegrad. Därigenom omfördelas skatt från tjänstesektornoch energisnåla företag till den energikrävande pro-cessindustrin som producerar för export. Det är judenna exportindustri som drar nytta och får vinst avden kraftiga valutapolitiska stimulansen. Vi föreslårockså att momsen sänks för mat och inrikestransportertill 12 respektive . Därigenom kompenseras hus-hållen för ökade energiskatter, och med ökad energi-effektivitet öppnas också möjligheter att öka deninhemska efterfrågan.Om vårt förslag till statsbudget vann i riksdagenskulle statens lånebehov minska med ytterligare 12miljarder det närmaste budgetåret. Vi sparar mer påstatens bidrag till hög- och medelinkomsttagare, visparar mer på militärt försvar och vi tackar nej till ettantal kostsamma men tvivelaktiga arbetsmarknadsåt-gärder som t.ex. arbetsföretag och en numera omstöptform av studielön för vissa arbetslösa på högskola.Men vi sparar inte på låginkomsttagarna, tvärtom!Genom ett brutet tak i socialförsäkringarna och medett höjt, beskattat barnbidrag, snarare stärks derasköpkraft genom vårt förslag. Detta är viktigt också föratt åstadkomma en återhämtning av ekonomin. Lågin-komsttagarna behöver ju mer än andra öka sin kon-sumtion.Däremot tror vi inte på regeringens förhoppningatt det privata sparandet i allmänhet skall minska ochfolk i stället skall konsumera mera. Tvärtom tror vi attallmänhetens förtroende för såväl staten som ekono-misk garant för framtida välfärd, som för ekonominsfunktionssätt i allmänhet, har fått sig en rejäl knäck.Folk inser helt enkelt att man måste skaffa sig ettsparkapital. Man kan inte lita på storebror staten. Manmåste räkna med återkommande ekonomiska kriser.Sparkvoten kommer därför långsiktigt att öka!Vi anser att socialdemokratins, och även Folkpar-tiets, ansträngningar att försöka vidmakthålla ochåterställa statliga socialförsäkringssystem som gerersättning efter inkomst är farliga för svensk ekonomi.Det blir helt enkelt för dyrt. Antingen tvingas skatter-na eller egenavgifterna upp för att bekosta dessa sys-tem, och då stryps ekonomin av ett alltför högt skatte-tryck, eller också tvingas ersättningsnivåerna ner såatt låginkomsttagare och andra utsatta grupper fårproblem. Då ökar i stället kommunernas kostnader försocialbidragen, osv. Just nu upplever vi bägge dessating - höjda skatter på arbete och successivt urholka-de ersättningsnivåer i socialförsäkringarna. Och be-tydligt mer är att vänta i den vägen om inte en kurs-ändring vidtas!Vi har från sida, alltsedan 80-taletsbörjan, kritiserat delar av välfärdssystemet för att dekräver en orimligt hög ekonomisk tillväxt. Särskiltpåtagligt har detta varit när det har gällt ATP-systemet. Erfarenheten visar att en framtvingad högekonomisk tillväxt leder till utplundring av naturre-surser, utsugning av människor och en ökad miljöför-störing. Det är en kortsiktig ekonomi som inte tarhänsyn till samhällskostnader, sociala kostnader ochmiljökostnader. Det är en ensidig ekonomi som förlo-rar sin mening och sitt innehåll, som förslösar resurseroch som saknar en medveten inriktning för bättrelevnadsförhållanden. Den gröna politiska rörelsen harhårt kritiserat denna blinda och destruktiva form avekonomisk tillväxt och har i konsekvens därmed ifrå-gasatt offentliga utgiftsökningar och kostsamma väl-färdssystem. Jag hävdar att vi inom stårväl rustade inför de sparbeting och den trimning avden offentliga sektorn som alla nu inser måste göras.Den nödvändiga kursändringen har vi från Miljö-partiet länge pekat på. Staten skall ta ansvar för deutsatta och stå för en hyfsad ekonomisk grundtrygghetför alla. Men staten har inte råd att dela ut omfattandebidrag i olika former till hög- och medelinkomsttaga-re. Vårt förslag att om ersättningsnivån i socialför-säkringarna skall halveras för den del av inkomstensom ligger över 140 000 innebär en rejälbesparing på 4 miljarder utan att låginkomstta-garna drabbas. Det är ett bra exempel på hur bespa-ringar med fördel kan göras.Fru talman! Jag vill ta upp en tredje fråga i dettaanförande, nämligen vad vi, de gröna, ser som heltavgörande på i ekonomin. Förutom spel-regler för finans- och valutamarknaden och förutomvettiga besparingar med en bra fördelningspolitiskprofil i budgetsaneringen krävs att ekonomin ges enmiljömässigt långsiktig hållbar utveckling. För närva-rande ökar miljöskulden genom fortsattautsläpp, växande avfallslager och stora uttag av ändli-ga råvaror. Omfattande investeringar måste göras föratt man skall kunna förverkliga kretsloppssamhället,så att den tilltagande resursförstöringen upphör ochnya resurser i stället tillskapas.Vi föreslår omfattande investeringar i miljöanpas-sade transportsystem, i miljöanpassade energisystemoch i sanering av skadade miljöer. Det allergisane-ringsprogram om 2 miljarder som vi har kommitöverens med regeringen om är ett bra exempel pågrön politik för fler jobb, högre livskvalitet och lång-siktigt bättre ekonomi. Det ger 20 000-30 000 nyajobb i främst den svältfödda byggsektorn på kort sikt.På ger det bättre hälsa och bättre boende,vilket medför lägre kostnader för vård och högrearbetskapacitet hos människorna. Miljö ger jobb,både på kort sikt för arbetslösa byggarbetare och pålång sikt för en friskare befolkning med större tillgångtill resurser än vad som annars vore fallet.Det är alltför lätt att i ekonomiska kriser tappa detmer långsiktiga perspektivet. Tyvärr verkar regering-en ha gjort just detta. I er ekonomisk-politiska vision iden finansplan som skall antas lyser miljön medsin frånvaro. Medvetenheten om att en bättre miljöger bättre ekonomi och större resurser harförlorats i den finansplan som vi diskuterar . Detär naturligtvis bra att regeringen tar sig an arbetslös-heten och obalansen i statens finanser.