prot · GJ0941 · 1995-12-19 00:00:00 — har iden meningen visat att man orkar med väldigt svårasaker.Nu är det ett annat samarbete på gång för Sverigesskull. Vid det tillfället när man tar steget för att klivaöver blockgränsen då passar det attomedelbart kritisera som tar ansvar förvårt fina land.Det där låter ihåligt, . Det är ingen-ting annat än ihålig moderat partitaktik, och det ge-nomskådar de allra flesta.Det är intressant detta med att uppehålla sig viddet långsiktiga målet att sänka utgiftstrycket till 50 %.I och för sig är ju det en bedrift med tanke på att LarsTobisson var med om att göra motsatsen, dvs. att höjautgiftstrycket till nästan orimliga . blev världsmästare i offentligautgifter under deras regeringskonsts utövande. Nuskall man få ned utgiftstrycket till . Därmedförsvinner 300 - kanske 400 - miljarder av offentligautgifter, om det blir en samlad förnyelseallians om-kring detta.Nästa gång ni har möjlighet att bestiga riksdagenstalarstol berätta då hur ett sådant Sve-rige ser ut. Berätta vad det är som skall försvinna ipensionssystem eller i andra typer av sociala förmå-ner! Berätta vad det är för skruv som ni skall dra åtnär det gäller de kommunala utgifterna! Ta fram detoch redovisa det, så att vi rätt kan bedöma Ny start förSverige, del 2.Det är möjligen så att en känsla av ökat samarbetesprider sig i kammaren, en insikt om att allt fler parti-er kan samlas bakom en välfärdspolitik baserad påsunda statsfinanser. Om den ställs mot det moderataförnyelsealternativet kommer det att visa sig att det ärdenna politik som samlar de absolut bredaste majori-teterna, och därmed är det en hållbar politik.Anf. 80 () replikHerr talman! Det är märkligt att i en enda debatt om ekonomisk politik här ikammaren kan låta bli att låtsas som att alla problemskapades av den borgerliga regeringen. Detta ärtrams, , rena rama tramset. vet lika väl som jag att det var en evig tur förSverige att det var jag som var finansminister då ochinte själv. Det skulle ha funnits vä-sentligt större budgetproblem och också andra pro-blem om den opportunistiska s-linjen som bara bestodav att säga nej hade fått bli verklighet.Det var i själva verket ett av de svåra problemen,inte minst internationellt, att den dåvarande opposi-tionen i genom sina förslag så tydligt visadeatt man inte hade förstått vidden av de problem vihade att hantera. I den meningen har oerhört mycket enklare situation, eftersom han haren opposition som också vill budgetsanera på ett sättsom t.o.m. är mycket snabbare än vad han själv vill.Det är alldeles tydligt för alla internationella långivareatt hela nu förstår vidden av problemen, närGöran och hans parti väl har svängt. Nåväl,detta om detta.Det leder naturligtvis fram till nästa fråga: Är Gö-ran verkligen beredd att omintetgöra dennabudgetsanering, över vilken han är förhållandevisstolt, genom en förtida avveckling av kärnkraften? Jagtror att detta är av betydande intresse för de interna-tionella långivare som han åberopade.Sedan har gjort sig känd för attkunna bestämma sig för att lyssna dåligt. Det är tyvärrsant även i dagens debatt. Han måste ha lyssnat sär-skilt illa. Jag talade just om massarbetslöshet somgrogrund för social oro och allehanda otrevliga kraf-ter. Socialdemokraterna hade förespeglat människoratt massarbetslösheten kvickt skulle försvinna med ensocialdemokratisk regering. Detta har icke kunnatinfrias, och det skapar en mänsklig vanmakt.Anf. 81 Finansminister ()Herr talman! påstår att det som jag sä-ger är trams. Det är det vanliga sättet från hennes sidaatt betygsätta dem som inte har samma uppfattningsom hon själv har.Men vi kan göra en jämförelse, , mellansocialdemokratiska regeringsår och de regeringsår dåpolitiska krafter närstående har haft chansatt ta ansvar för och svensk ekonomi. Jag harett utomordentligt material framför mig där de social-demokratiska åren jämförs medde borgerliga åren. När ni regerade, , gicktillväxten ned. Inflationen gick upp. Statsfinanserna fördärvades.Allting gick verkligen dåligt. Man kan ju skylla på har haft otur. Det är möjligt att någonting sådantockså finns med i bilden. Men allt kan knappast skyl-las på otur.Den kompletteringsproposition som egentligen var ensammanfattning av det borgerliga regeringsinnehavet,nämligen att man inte orkade fatta svåra beslut. när vi så väl hade behövt en regering somregerade, hade vi en regering som flydde. Det är klartatt det är sådant som har noterats i vår omvärld ochsom många har reagerat över. Vi socialdemokrater haregentligen aldrig haft svårigheter att motivera varförvi vill ha stabila offentliga finanser. Vi tror nämligenpå välfärdssamhället. Vi är de som har byggt välfärds-samhället. Vi vill att vanligt folk skall ha en anständigtillvaro, och då skall man klara sådana långsiktigaåtaganden som pensioner, vård och omsorg. Då krävsdet stabila offentliga finanser. På den punkten sviktarvi inte, och på den punkten har vi utomordentligt högtrovärdighet. Det är därför som vi klarar de offentligafinanserna, för att vi vill slå vakt om välfärdssamhäl-let.Anf. 82 () replikHerr talman! Om man går litet tillbaka i tiden fin-ner man att en av våra företrädare, ,var mycket tydlig när det gällde problemens natur på80-talet. Det bäddade för arbetslöshetens stålbad.Man byter regering när det går dåligt, och den nyaregeringen får då en del att tackla. Omsvängningen ikonjunkturen kom ungefär i mitten av 1993, och se-dan har det fortsatt. håller den tyvärr på att avmat-tas, därför att den nuvarande regeringen har genom-fört ett antal ganska dåliga förslag.Det som jag reagerade emot och som jag sade vartrams - och det är trams - var att för-söker att låtsas som att budgetsaneringen är hans egenstora bedrift. Därför vill jag påminna om att hadeGöran varit finansminister tidigare och sagtnej till nytt bostadsfinansieringssystem, till en föränd-rad arbetsskadeförsäkring, till en sänkning av a-kasseersättningen från - som han röstadeför att man skulle göra - då hade budgetproblemenvarit väsentligt mycket värre. har han ändrat sig,och det är ju bra. Det vore bra om han kunde fullföljadenna omändring så att budgetsaneringen kunde skepå ett sätt som inte förstör den långsiktiga utveck-lingskraften i svensk ekonomi. Annars kommer vi attfastna i denna otrevliga massarbetslöshet. Jag tror inteatt vill det. Men det förefaller som atthan inte är kapabel att göra sig kvitt gammal barlast iform av dåliga förslag. Det tycker jag är beklagligt,inte bara för egen skull utan mera förden halva miljonen människor som saknar reguljärtjobb . Det är faktiskt deras rätt att kunna få enpolitik som gör det möjligt för dem att få ett arbete.Detta saknas tyvärr i dag.De förslag som nämnde i talarsto-len var vackra ord, men om sambandet mellan ord ochinnehåll är detsamma som i tillväxtpropositionen blirdet ju ingenting. Då blir det bara tomt och massarbets-lösheten består.Anf. 83 Finansminister ()Herr talman! Om jag vore i situa-tion skulle jag nog vara försiktig med att göra våld-samma angrepp vad gäller arbetslösheten. Glöm inteatt det var under tid som finansministersom arbetslösheten tilläts explodera.Jag ställde egentligen också en fråga till tidigare, som egentligen var avsedd som under-lag för en fråga till . har inte AnneWibble någon replik kvar, så jag skall inte ställa frå-gan till henne. I stället skall jag bara framföra enstillsam fundering.Med den säkra hand som har förtFolkpartiet in i skuggan av , skulle detvara befriande för kammaren att få höra någon av defolkpartister som kommer senare i debatten i dagvärdera den moderata förnyelsealliansen med sänktaoffentliga utgifter på i storleksordningen 300-400miljarder kronor, låt vara inom en ospecificerad tid.Är det en förnyelseallians på vilken skalloffra de sista procenten ned till fyraprocentsspärreneller är det en förnyelseallians som kommer att isoleraModeraterna än mer i riksdag? Det är ju enfråga som inte får något svar av men rim-ligen av någon annan folkpartist vid ett senare tillfällei debatten eller senare . VarFolkpartiet skall bestämma sig för att de hör hemmahör ju nämligen till de mer spännande frågorna underkommande år. Är det bland de politiska krafter somstår för en mer traditionell välfärdspolitisk linje medsunda offentliga finanser i botten eller skall Folkpar-tiet försöka med en ny start för del 2? Viväntar på svaret. Det blir ett oerhört intressant svar.Anf. 84 () replikHerr talman! säger att det aldrighar varit regeringens tanke att tillväxtpropositionenskulle uttömma alla de förslag som kan komma underperioden för att åstadkomma tillväxt i . Däref-ter räknar han upp sju punkter på en dagordning somverkar fullt rimlig och som i stora delar överensstäm-mer med den dagordning som jag tror att de flestapartier som är företrädda i kammaren kan stå bakom.Det som är litet förvånande är att denna dagord-ning presenteras , in i debatten. Hade detinte varit bättre att försöka ladda tillväxtpropositionenmed litet mer skarpa åtgärder för att därmed kanske fåi gång de andra åtgärderna som ligger i träda, ilångbänkar eller vad vi skall kalla det? Man fick näs-tan intrycket när talade att vi måsteavvakta den fortsatta budgetsaneringen innan vi kanvidta åtgärderna. Är det vad som gäller eller saknasdet stöd här i kammaren för åtgärderna? Jag tror inteatt heller det är ett relevant svar. Då måste man sökasvaret någon annanstans. Jag kan förstå om det är enintern debatt som kan behöva ta tid. Men vore det dåinte värt att nu gå ut med pedagogiska insatser för attså fort som möjligt försöka åstadkomma dessa åtgär-der i form av propositioner på bord, så attvi kan fatta beslut.Göran säger själv att det är mycket arbetesom återstår. När kan vi räkna med att få dessa skarpaförslag på bord, så att vi kan ta itu meddem, fatta beslut och sjösätta dem?Anf. 85 Finansminister ()Herr talman! Det har varit en mycket tydlig stra-tegi från regeringens sida att allra först ta greppet omde offentliga finanserna. Därigenom skapar vi nöd-vändigt förtroende här hemma bland svenska med-borgare och i världen runt omkring oss på marknader-na för att därigenom sänka räntorna, få upp kronanoch stimulera till investeringar. Det har varit vår stra-tegi.Nu kan vi se att vi har kommit så långt att de of-fentliga finanserna är under kontroll, även om det ärför tidigt att blåsa faran över. Då fokuseras politikenpå de områden som jag presenterade på dagord-ningen och som egentligen är ett extrakt av den till-växtproposition som ligger på bord iform av ett utskottsbetänkande. Läs betänkandet, fördet är dessa punkter som betänkandet handlar om. Attbeskriva dem från talarstolen i tydliga och klara ter-mer var min uppgift här i dag.Jag hälsar och väl-komna i det arbetet, inte minst när vi skall ta tag i destora frågorna som exempelvis miljön och energipoli-tiken. Eftersom har en replik kvar skulledet vara intressant att mot bakgrund av inlägg få höra synpunkt påden moderata förnyelsealliansen. Är det någontingsom ligger kds varmt om hjärtat? Är det kds politiksom där skisseras? Är kds en del i den moderata för-nyelsealliansen?Kds har ju om möjligt ännu mindre marginal tillfyraprocentsspärren än . Det är väl intebara jag som är intresserad av att få höra utan säkert också andra. Berätta, , hurkds ser på förnyelseallians. Är ni föreller emot den?Anf. 86 () replikHerr talman! Jag är inte säker på att ett nära sam-arbete med regeringen alltid är en genväg till förbätt-rade opinionssiffror. Jag tror att kanvända sig till och att få det bekräftat. Det är inte det som står i fo-kus. Vi välkomnar ett konkret samarbete även underen mandatperiod då vi är i opposition.Det som står i artikel är att vikristdemokrater har en politik - den är presenteradhär i vår motion - som erbjuder en ökad insats för attsanera statens finanser men också en annan fördel-ningsprofil. I motionen tar vi också upp en annan saksom är angelägen om, nämligen viktenav att slå vakt om vården och omsorgen. Vi har fi-nansierat resurser för att skjuta till pengar till ett riktatbidrag till de delar av vård och omsorg som harkommit i kläm, där man har gått för långt så att män-niskor inte fullt ut får den vård och omsorg som debehöver.Jag vill gärna svara på frågan om den moderataförnyelsealliansen att jag har läst om den. Jag har intefått någon inbjudan till den, men den är ungefär likakonkret som dagordning som lästesupp här. Jag kan bara säga att vi inte kommer att genågot öppet mandat åt något håll, utan vi kommer attstudera de olika förslag som kommer fram med öppetsinne.Anf. 87 Finansminister ()Herr talman! gör ett stort nummer avatt man skall rösta för högre offentligautgifter för vård och omsorg. Det skall han göra ocksådärför att det är något som kds naturligtvis har be-stämt sig för. Jag är inte så alldeles övertygad om attkds har finansierat utgifterna. Men det är dock enmarkering från kds sida om hur man ser på frågan.Det är klart att detta blir litet svårt att förena med denförnyelseallians som man eventuellt tänker luta sigmot, i vilken man funderar på att dra in 300-400miljarder kronor av de offentliga utgifterna. Antingenröstar man för offentliga utgifter i kammaren ochvänder i så fall förnyelsealliansen ryggen eller ocksåär det förnyelsealliansen som gäller. I så fall blir detett nytt . Kds har att välja. Det är säkert intebara inom kds som bär den typen avfunderingar och tankar, utan det finns säkert fler. Viser fram emot kds vägval det kommande året.Herr talman! Låt mig avsluta med att säga att till-växtpolitiken för vår del är förknippad med välfärds-samhället, som jag sade i mitt inledningsanförande.Människor som är trygga vågar ta steget in i detokända. De vågar ta en risk.Just välfärdssamhällets garanti till alla människor,att man har skydd i olika skeden av livet, är kanskeden bästa förutsättningen för alla att vara med ochbidra till en uthållig tillväxt. För oss är det en djupideologisk övertygelse bakom välfärdssamhälletskoppling just till ekonomisk utveckling. Jämlikhet ochsolidaritet är i den meningen starka drivkrafter föräkta och uthållig tillväxt.Anf. 88 () replikHerr talman! Jag skall börja med att helhjärtat in-stämma i det som finansministern sade sist. Jag skallockså instämma i det han sade om utbildningens bety-delse. Jag har den uppfattningen att speciellt skolanskvalitet på grundutbildning, inte minst den kommuna-la grundutbildningen i storstädernas ytterstadsdelar, äravgörande. Vi hörde en duktig klass från Rinkebysjunga för oss . Sådana stadsdelar finns även iGöteborg.Jag vill fråga finansministern: Det finns en be-dömning som säger att 100 000 jobb skall försvinnafrån kommuner och landsting fram , ärden här frågan med på dagordningen? Vad gör vi föratt klara en bra kvalitet på grundutbildningen samti-digt som detta hot vilar över kommunerna?Det andra jag vill fråga om gäller den LO-rapportsom jag redovisade i mitt huvudanförande. LO visaratt den genomsnittliga inkomsttagaren har tjänat unge-fär i realinkomst efter skatt mellan 1980 och1993, medan de 5 000 personerna med de högstainkomsterna har mer än fördubblat sina realinkomsterefter skatt. Mot den här bakgrunden och mot bak-grund av att finansministern är överens med mig omfördelningspolitikens betydelse vill jag fråga: Vadfunderar finansministern på att göra åt dessa växandeklassklyftor? Kan vi inte göra budgetsaneringen på ettannat sätt, så att de här klyftorna minskar?Anf. 89 Finansminister ()Herr talman! Jag tror att svaret på den sista fråganframför allt är att vi i har haft en lång periodav ganska dålig tillväxt i ekonomin. Vi har haft enperiod av ökande arbetslöshet. Med de faktorerna ibotten är det klart att man också får växande klyftor,när lönebildningen har utvecklats som den har gjort iSverige de senaste åren.Lönebildningen skall parterna på arbetsmarknadensvara för. Det är deras uppgift. Det skall jag inte läggamig i, även om vi ber dem komma tillbaka och redo-visa hur de tänker bedriva den inför kommande av-talsrörelser.De andra faktorerna är helt avgörande. Lyckas viinte pressa tillbaka arbetslösheten, lyckas vi inte få enuthållig tillväxt kommer vi heller inte att klara för-delningspolitiken. Det är naturligtvis en politisktmycket enklare uppgift att fördela en kaka som växerän att sitta fast i en situation då kakan hela tidenkrymper. Uthållig ekonomisk tillväxt är också i pers-pektivet av fördelningspolitik någonting som är vik-tigt och nödvändigt.Vi har utformat saneringsprogrammet på ett sådantsätt att alla grupper skall vara med och bidra. Detfinns tydliga fördelningspolitiska studier på detta. Ensak är dock säker, vi kommer inte att vara tveksammaom det visar sig att vi har gjort fel bedömningar inågot läge, att vissa grupper har kommit lindrigt un-dan och att andra har fått bära en för stor börda. Helasaneringspolitikens trovärdighet står och faller medatt bördorna fördelas på ett rimligt och rättvist sätt.Det har varit utgångspunkten. Det har vi varit mycketnoga med när vi har formulerat programmet.Däremot har väl en del att klara ut närhan redovisar sin egen motion. Det är den evigavänsterpartistiska förmågan att ge alla goda gåvor,både i form av nya förmåner och som olika typer avskatteförändringar, som man talar om enbalanserad budget. Det är där ni kommer till korta.Annars skulle det vara ganska lätt att följa en hel delav ert resonemang.Anf. 90 () replikHerr talman! Jag tror inte att det är riktigt så en-kelt, , att enbart den bristande tillväx-ten och den ökande arbetslösheten kan förklara att de100 000 med de högsta inkomsterna har fått en realinkomstökning på , medan genomsnittet liggerpå . Det räcker inte som förklaring. Det måsteockså handla om t.ex. skattepolitiken, skattereformen.Det saneringsprogram som löper vi-sar att gruppen med de allra högsta inkomsterna drab-bas med minskade realinkomster. Det ärungefär samma siffra som den allra lägsta inkomst-gruppen. Vi kan strida om en eller annan procent,faktum kvarstår, det är ingen förändring av dennatrend mot ökade klassklyftor. Återigen är min fråga:Går det inte att lägga fram förslag som minskar dessaklyftor?Påståendet om som de goda gåvor-nas givare är någonting som vi hör från många social-demokrater runt om i landet. Jag hade även ett me-ningsutbyte med . Jag skulle gärnavilja att ägnade sitt sista inlägg åt attlitet grand konkretisera detta. Vi har alltså lagt framett mycket tydligt, sammantaget förslag, där vi tillsista öret finansierar varje förslag det gäller. är välkommen att redovisa, gärna i skrift ochlitet senare, på vilken punkt det är som vi inte finansi-erar våra förslag.Jag förstår i och för sig behovet av att angripa oss,på grund av den interna kritiken på den här punkten.Det finns ett annat sätt att genomföra budgetsanering-en, och det tror jag att innerst inneockså är medveten om. Det går att göra detta på annatsätt. är välkommen till oss för att dis-kutera hur vi skall klara detta.Anf. 91 Finansminister ()Herr talman! Det går att läsa mo-tion. Den är som vanligt fylld med månghundramiljo-nerssatsningar på olika grupper. Sedan försöker manknyta ihop det hela genom att säga att det inte finnssärskilt mycket ytterligare utrymme för skattehöjning-ar. Det är begränsat.Om man lovar mer till pen-sionärerna i ett inslag, om man talar om att man skalllägga extra på vindkraft och 300miljoner extra på ekologisk omställning är det klart attdet i motionsförslag finns inslag avden typ av överbudspolitik som vi har vant oss vid attförknippa med , men som vi förra hös-ten såg ett avsteg från. Jag hoppas att Vänsterpartietsnart kan komma tillbaka till ett läge där man är medoch tar ansvar.Principerna ligger fast: En statsfinansiell saneringför att klara välfärden, ekonomisk tillväxt för att klarasysselsättning och fördelning. Allt detta utgående frånen princip för politiken som handlar om att bördornaskall bäras på ett rättvist sätt. Den som är starkastskall bära den tyngsta bördan. Det är klassisk social-demokratisk politik, men också en politik som ärförankrad långt in i andra partier i denna kammare.Det är därför det har varit möjligt att samla så bredamajoriteter. På den vägen tänker vi fortsätta. Menlättsinnet, , släpper vi inte in igen. VillVänsterpartiet vara med får ni också orka fatta desvåra besluten.Anf. 92 BO ()Herr talman! talade, med all rätt,om behovet av att skapa framtidstro hos de ungdomarsom går ut på arbetsmarknaden och av att klaraut för dem att de har möjlighet att få arbete när de välär färdiga med sin utbildning. Men det intressanta ärändå, tycker jag, att verkar väldigt litetintresserad av att faktiskt skapa de förutsättningarna.Förra veckan kommenterade i eninterpellationsdebatt frågan om när ungdomarna kankänna att det finns arbeten. sade då:När arbetsmarknaden väl kvicknar till, vilket den jugör när konjunkturen svänger.Vi befinner oss nu på toppen av en konjunktur.Den bedömning som regeringen själv gör är att vikommer att få en svängning neråt. Det innebär fak-tiskt att situationen kommer att bli ännu värre än denär . Men har rätt. Det gäller ju attutnyttja möjligheterna i en högkonjunktur. Det gälleratt skapa uthålliga högkonjunkturer med så hög till-växt som möjligt. Det beklagliga är bara att det inte ärden politiken som regeringen för.Trots alla löften i förra årets valrörelse är 12 %arbetslösa eller sysselsatta i olika former av arbets-marknadsåtgärder. Sammantaget - förtidspensionera-de och flyktingar som inte fått jobb inräknade - är detungefär 1 miljon människor som inte har arbete. Dettadrabbar enskilda som är arbetslösa eller som saknarjobb. De får en bristande självkänsla och sämre eko-nomi. Men det drabbar också alla andra, som får ståför kostnaderna i form av mindre produktion ochstörre bidrag.Om man, lågt räknat, säger att varje arbetslöskostar , blir det för oss alla en kostnadpå 100 miljarder, i genomsnitt perhushåll. Det här är alltså inte bara ett problem för denenskilde, utan det är ett problem för oss alla.Varför är det så? De kortsiktiga problemen kännervi väl till - konjunktursvackan och den enorma effek-ten av 80-talets spekulationsekonomi som ledde tillfinanskrisen och till en bristande efterfrågan och tillatt en mängd jobb slogs ut. Men detta är inte detgrundläggande problemet, utan det är att svensk eko-nomi netto inte har förmåttskapa några nya jobb i den privata sektorn. Dethandlar om omstruktureringar, förändringar, rationali-seringar och effektiviseringar, men det är inte fleranställda i den privata sektorn än det var förungefär . Däri ligger problemet.Detta beror på ett antal hinder. Dessa hinder villregeringen inte riva. Det är minst sagt förvånansvärt.Det är obegripligt att den socialdemokratiska rege-ringen tillsammans med förnekar arbets-lösa och ungdomar som går in på arbetsmarknaden denya jobb som skulle kunna växa fram, om man varberedd till en omprövning när det gäller detta med attriva hinder.Att man inte gör det tror jag till stor del beror påde politiska låsningar som finns, framför allt hosSocialdemokraterna - med största sannolikhet betyd-ligt mindre hos Centerpartiet.Mot den bakgrunden förespråkar vi att en kom-mission utnämns som från en utanförståendes syn-punkt skulle kunna gå igenom de hinder som finns föratt se vad som krävs för att arbetsmarknaden skallkunna växa, för att jobben skall kunna växa till ochför att tillväxten skall kunna öka. En sådan kommis-sion skulle kunna bryta just de här politiska låsning-arna.Göran talade i sitt anförande om välfärds-politiken som bl.a. en förutsättning i sig för tillväxtenoch som en förutsättning för kampen mot rasismen,vilken ofta är en följd av social oro och av att manexempelvis fruktar jobben.Problemet är egentligen inte det som säger, utan problemet är hans definition av be-greppet välfärd. , liksom Socialdemo-kraternas, stora misstag är att välfärd inte är detsam-ma som offentlig verksamhet och offentliga transfe-reringar. Det är alltså det stora socialdemokratiskamisstaget.Välfärd i ordets egentliga bemärkelse är detsammasom ekonomiskt och materiellt välstånd. Det är det-samma som ekonomiskt oberoende för människor ochhushåll.