prot · GI09108 · 1995-05-18 00:00:00 — Jag beklagar att jag missade några av deinledande inläggen beroende på ett regeringssamman-träde, men jag tror att jag har fått en ganska klar bildav vad som sades.Jag vill anknyta till en diskussion som fördes härangående det s.k. vägvalet och vem som egentligenhade gjort vilket vägval. Vägvalet när det gällersvensk utbildningspolitik gjordes för många år sedanoch i stor enighet i denna riksdag. Det var när manbestämde sig för att skapa en demokratisk skola somskulle ge rätt till utbildning åt alla. Det är själva grun-den för ett kompetenssamhälle, om man nu skall an-vända det ordet.Redan i slutet av 1960-talet lanserades tanken pålivslångt lärande eller återkommande utbildning. Detvar som stod i spetsen för de diskussionernaockså på internationell nivå, inom och påannat håll.Här i innebar det bl.a. att man satsade påatt vidga högskolan också för äldre, både för kortareoch för längre utbildningar. Vi införde ett antagnings-system som gav en extra möjlighet, en liten extraskjuts, för de äldre som hade yrkeserfarenhet, så att deskulle kunna komma till högskolan och skaffa sigytterligare utbildning. Det har också inneburit attSverige har haft fler äldre i högskolan än nästan allajämförbara europeiska länder.Jag ser det som en oerhörd styrka i vårt system.Det betyder inte att allting är bra, utan tvärtom måstevi gå vidare. Det är i det perspektivet man också skallse förslaget om de särskilda N/T-pengarna och sats-ningen på naturvetenskap och teknik.Beatrice sade att man inte riktigt vet vilkenutbildning dessa personer bör ha. Jo, det är väldigtklart vilken utbildning de kan skaffa sig. Det är juinom de områden där jag tror att vi är ganska överensom att det finns ett behov, nämligen inom naturveten-skap och de tekniska områdena.Det finns också ett behov, inte bara för yngre per-soner utan också för dem som redan har yrkeserfaren-het, att kunna bidra med både erfarenhet och ökadkompetens. Dessutom kan en sådan satsning undanrö-ja risken för den arbetslöshet som vi vet hotar mångapersoner i företagen , personer som inte har till-räcklig utbildning.Jag måste säga att jag är bekymrad över att man idet här sammanhanget vill spela ut yngre mot äldre,som om denna satsning på äldre personer - 35-40-åringar, som sade med visst förakt irösten - på något sätt skulle försämra för dagens stu-denter som är yngre. Absolut inte.Det här är extra pengar som anslås. Det är pengarsom kommer från den aktiva arbetsmarknadspolitikensom möjliggör den här satsningen. Det innebär inte pånågot sätt någon försämring för någon studerande somär yngre, inte heller när det gäller möjligheten attvinna tillträde till de här utbildningarna. Tvärtom ärdet olyckligtvis så att det är för få unga personer somsöker sig till framför allt de tekniska utbildningarna.Detta är dessutom bara en del av en större sats-ning. Vi har faktiskt satsat kraftfullt på att trots detsvåra ekonomiska läget få till stånd nya platser i helautbildningssystemet. Det är klart att det måste vara endel av en politik som försöker pressa ner arbetslöshe-ten. Jag tror att vi är överens om att utbildningen är ettviktigt instrument i det sammanhanget.Det innebär faktiskt att det blir ca 33 000 nya plat-ser i hela utbildningssystemet fr.o.m. nästa budgetår.Lägger man till de platser som redan tillskapats underinnevarande budgetår blir det 90 000 nya platser ikomvux, vid folkhögskola, vid sommaruniversitet ochmed de särskilda platser som jag talade om. Detär en mycket central del av politiken. Strategin äralldeles glasklar. Vi vill gärna gå vidare på den vägen.Det har talats om, och jag instämmer i det, att man pålängre sikt bör se arbetsmarknadspolitiken och ut-bildningspolitiken, inte minst när det gäller högsko-lan, som mer integrerade. Det är precis i linje medvårt tänkande.Jag vill också understryka att det är sant, och dethar vi inte på något sätt stuckit under stol med, att vimåste göra besparingar. Men vi tillför också via ar-betsmarknadspolitiken avsevärda medel, över 1 mil-jard. Mitt intryck från många kontakter ute på högsko-lorna är att man anser att man kan klara dessa bespa-ringar, den lägre studentpenningen, med bibehållenkvalitet.Jag kommer då in på kvalitets- och kvantitetsreso-nemanget. Jag tror inte att någon har bestritt att detnya resursfördelningssystemet, som har många förde-lar, det har jag understrukit från denhär talarstolen, också har inneburit att högskolan idess helhet har ägnat ett större utrymme i sitt tänkan-de åt undervisning och kvaliteten i undervisningen.Det var en av poängerna med det här systemet när detinfördes. Det har vissa svagheter, jag skall återkommatill dem, men detta är i varje fall en styrka i systemet,det är helt klart.Det har också utförts ett mycket intressant arbeteute på högskolorna. Jag har ingen misstro mot högsko-lorna. Jag är övertygad om att detta kommer att full-följas med all kraft, utan särskilda eller eko-nomiska bestraffningar. Jag tror inte att högskolor ochandra kulturella institutioner bara är någon sorts eko-nomiska institutioner, som enbart svarar på ekono-miska signaler. Det finns andra värderingar i högsko-lan som är viktigare. Den värderingen måste vara atthögskolan har till uppgift att ge undervisning ochbedriva forskning. Inte ger vi särskilda kvalitetspoängför forskningen. Det är lika självklart att undervis-ningen är en central del av högskolans uppgift. Detskall vi från regeringens och sida strykaunder.Det är också mitt intryck att detta är någontingsom man tar till sig på högskolorna och som jag ärhelt övertygad om att man arbetar mycket intensivtmed.För att underlätta det arbetet skall man naturligtvisutnyttja den nya tekniken. Jag hör verkligen inte tilldem som tror att IT plötsligt gör allting så mycketenklare och bättre. Det är klart att den tekniken måstebearbetas pedagogiskt. Man måste se hur man skallutnyttja de nya metoderna på bästa möjliga sätt. Detär för att bredda distansundervisningen i somvi har tillsatt denna kommitté.Jag var i går i och kunde där verkligen uti-från deras erfarenhet se vilken betydelse distansun-dervisningen kan få i en så avlägset belägen kommunsom ändå utgör. Kan man dessutom utveckladen moderna teknologin, kan det verkligen ge kvali-tetsförbättringar.Jag vill säga att detta inte är en vanlig utredningsom bara skall utreda och lägga fram förslag, den harockså pengar. Vi har satt undan ganska mycket peng-ar, så att den här kommittén skall kunna stödja intres-santa projekt överallt i landet. Jag förutser att kvalitet-sarbetet kommer att fortsätta med full kraft under dekommande åren, och jag är övertygad om att riks-dagsmajoriteten står bakom denna tankegång.Andreas säger att vi inte skall strida såmycket med , vi skall gräva ner stridsyx-or. Javisst, vi skall gräva ner stridsyxor, men vi skallockså diskutera åsiktsskillnader. en aning stridslysten själv, får jag lov att säga,just på en punkt som jag är förvånad över, nämligennär det gäller mindre och medelstora högskolor.Det är ändå den här regeringen som har lagt framförslag som innebär att de mindre och medelstorahögskolorna skall kunna skaffa sig fasta forskningsre-surser. Det förslaget kom såvitt jag vet inte från dengamla regeringen. Det är den här regeringen som harbetonat betydelsen av de mindre och medelstora hög-skolorna. Jag tror att vi är helt överens på den punk-ten. Jag kan naturligtvis förstå att man i oppositionvill göra en extra markering, jag har inget emot det,men i princip är vi helt överens. Här behövs ingenstridsyxa.Jag vill också säga, och jag instämmer i detAndreas sade, att det inte bara är riksdag ochregering som måste ta ansvar för förstärkandet av vårtutbildningssamhälles resurser och för att ge männi-skor utbildning. Alla måste ta det ansvaret: kommu-nerna, landstingen, organisationerna, samhället somarbetsgivare och inte minst företagen.Vi kunde läsa i hur proble-matiskt detta är inom en så viktig industrisom metallindustrin. Jag hoppas att vi nu tillsammansskall kunna se till att kompetensen höjs och att alla isamhället tar sitt ansvar för detta.Anf. 35 (m) replikHerr talman! Utbildningsministern menade att jagpå något sätt skulle ha en föraktfull inställning tillstuderande . Jag vill protestera mot det.Jag tillhör själv den åldersgruppen och har dessutomen del att fullfölja på , så jag är en varmanhängare av att vuxna och även medelålders skallkunna studera vid högskola.Utbildningsministern hade inte möjlighet att lyss-na till mitt anförande, men det vi diskuterade var denmärkliga prioritering som den socialdemokratiskaregeringen gör när man drar ner på den ordinarieutbildningen för att gödsla på en liten grupp vuxna.Det var det jag ifrågasatte, och det är det jag skullevilja få utbildningsministerns syn på. Vad är det manlångsiktigt avser att vinna på att göra denna märkligaprioritering, i synnerhet som utbildningsministern harhelt rätt i att vi i har många äldre i högskolan,med de fördelar som det också kan innebära, och isynnerhet som vi har ganska hög ålder inom den hög-re utbildningen över huvud taget?Jag läste i att det gårmycket trögt med rekryteringen till de nya platserna iden utbildning som vi diskuterar och som vi modera-ter ifrågasätter. Det tyder ändå på att regeringen harsatsat på alldeles fel häst. Man kan undra om det inteskulle gå att få ut mer av resurserna om regeringenhade valt att lägga pengarna på den ordinarie utbild-ningen och inte hade gjort de stora neddragningar somnu görs.Anf. 36 Utbildningsminister () replikHerr talman! använder uttrycketgödsla på en liten grupp vuxna. Jag måste säga att jaginte kan undgå att tycka att detta är ett ganska förakt-fullt sätt att tala om en satsning på äldre som har yr-keserfarenhet. Det är vad det handlar om.Det är klart att man alltid kan diskutera avväg-ningar. Jag bestrider inte det. Det här förslaget görinte anspråk på att vara den enda tänkbara vägen attvidga kompetensen i . Men det är en metod,och det skall bli väldigt intressant att se vilka erfaren-heter den ger. är beredd att döma ut denredan i förväg. Jag har nästan en känsla av att honhoppas att det inte skall bli några sökande till utbild-ningen.För egen del är jag övertygad om att det här verk-ligen kan vara ett viktigt tillskott i svenskt utbild-ningsväsen. Framför allt är själva strategin viktig -jag tyckte, herr talman, att jag pratade tämligen utför-ligt om detta - nämligen att man i störreutsträckning än kan se högskolan som en resursockså när det gäller personer som redan är ute i för-värvslivet och som behöver förbättra sin kompetens,både för kortvarig och för mer långvarig utbildning.Anf. 37 (m) replikHerr talman! Utbildningsministern får ursäkta,men det projekt med 9 000 särskilda platser, somregeringen föreslår, är väldigt dyrbart, i synnerhet närman tänker på hur väl man kan utnyttja de utbildade.Jag gör ingen bedömning av om det är viktigt ellerinte att ha den här utbildningen. Jag tror säkert attmånga kommer att dra nytta av utbildningen, och detär bra om utbildningsplatser utnyttjas. Men det ärväldigt mycket pengar. Vi moderater tycker att det ären felaktig prioritering.Om man träffar många studerande som får lånapengar och slita med vanliga studiemedel uppfattarman nog åtminstone regeringens första förslag - ivilket föreslog att de här särskilt utvaldavuxna skulle få - som någonform av gödsling. Man behöver inte känna förakt fördet. Men det är klart att det skapar orättvisor somlångsiktigt inte har någon positiv effekt när det gälleratt stimulera fler människor i det här landet till attgöra sig omaket att gå en längre utbildning.Anf. 38 Utbildningsminister ()Herr talman! Jag kan bara konstatera att vi uppen-barligen har mycket olika synsätt i denna fråga.Beatrice sade, mer parentetiskt, att man kan-ske inte får ut samma ekonomiska effekt, d.v.s. utnytt-jandet av den här utbildningen blir lägre genom att dehär personerna är äldre och alltså utgör en del avarbetskraften under en kortare tid.Jag kan inte acceptera det synsättet. Vi måste haen arbetsmarknad som fungerar för alla. Vi kan inteacceptera att människor som är inte längrehar någon plats på arbetsmarknaden eller att de inteskulle kunna skaffa sig nya kunskaper för att utveck-las och bidra till vår gemensamma ekonomiska ut-veckling.Därför menar jag att detta är en principiellt viktigsak. Sedan får vi se hur just det här förslaget fungerar.Jag är helt överens med om att man skallfölja det noga. Jag instämmer också i att det förslagsom regeringen lade fram, nämligen svux, ärbättre än det första förslaget. Det var därför vi gjordeden ändringen.Men låt oss nu se hur det här fungerar och inte ionödan försöka spela ut yngre mot äldre, särskilt intesom det här förslaget inte på något sätt försämrarsituationen för de yngre.(forts. 5 §)AjourneringPå förslag av förste vice talmannen beslöt kamma-ren att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.30.4 § Muntliga frågor till regeringenAnf. 39 FÖRSTE VICE TALMANNENJag hälsar socialminister , justitie-minister , utbildningsminister , jordbruksminister ochstatsrådet hjärtligt välkomna till kam-maren.Med ändring av tidigare lämnat meddelandekommer socialministern och inte justitieministern attbesvara allmänpolitiska frågor. Socialministern besva-rar även frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågor-na till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvar-sområden inom regeringen.Frågestunden genomförs enligt de nya revideradereglerna, som innebär att det finns möjlighet för annanän frågeställaren att ställa följdfrågor.Ungdomar och alkoholAnf. 40 ()Herr talman! Jag har en fråga till regeringen. Jaghar fått ett samtal från elever från Vadsbogymnasiet iMariestad. De har engagerat sig väldigt hårt i attminska våldet i samhället.De påtalade för mig hur lätt det är för ungdomaratt få tag i hembränt. De sade att småungar bälgar isig folköl som de har köpt i närmaste ICA-affär. Fördem framstår kopplingen mellan våld och alkoholsom helt uppenbar.Vad anser regeringen om detta? Har man någotförslag för att komma till rätta med problemet?Anf. 41 Socialminister ()Herr talman! Det är alldeles riktigt att socialför-säkringsminister och jag har uppmärk-sammat denna fråga tillsammans med övriga berördastatsråd. Vi har också varit runt i olika kommuner ochlyft fram det faktum att väldigt många alldeles förunga använder mycket folköl.Det vi kan göra åt det är att vi som vuxna, oavsettom vi är politiker, arbetar inom skolan, är fritidsleda-re, föräldrar, grannar eller anhöriga, ser till att jobbamed, prata med och vara stöttepelare för unga männi-skor så att de inte börjar dricka folköl. Vi kan ocksåse till - det är ett ansvar för butikerna - att varamycket strikta när det gäller vem vi säljer folköl till.Man får alltså inte sälja folköl till riktigt unga männi-skor.Det finns regler för vad som gäller för hembränt.Man får över huvud taget inte bränna hemma. Detfinns lagar för att straffa dem som gör så. Också härhandlar det om diskussion och upplysning. Hela vux-envärlden måste ha en gemensam hållning när detgäller att förhindra unga att komma i kontakt medalkohol över huvud taget och hjälpa dem till miljöerdär de inte kommer åt alkohol - varken folköl ellerhembränt.Anf. 42 ()Herr talman! Enligt en enkät som Skaraborgsinsti-tutet har gjort vet av killarna i årskurs 9 var manfår tag på hembränt. Detta är en allvarlig fråga.Jag fick av statsrådet förra veckanreda på att man kan utdöma straffskatt med perliter ren alkohol för hembränning, och inte bara fäng-else eller böter. Men hon kunde inte ge något exem-pel.Kan påvisa att någon har dömts pådetta sätt?Anf. 43 Socialminister ()Herr talman! Nej, det kan inte jag heller göra.Ordningen vad gäller hembränning är naturligtvislitet hemlig. Det är här jag menar att vuxenvärldensattityder kommer in.Det handlar också om att vi vuxna är tydliga motvarandra och inte bara mot de unga, att man inte skallsprida hembränt till varandra och framför allt inte tillunga människor. Det finns regelverk för hur man skallkomma åt det. Men det handlar också om våra attity-der som vuxna människor.Anf. 44 ()Herr talman! Jag vill haka på här, eftersom jag ha-de tänkt att ställa en fråga i samma riktning.Det är många av oss som tycker att det vore bättreom det inte var så fri tillgång till folköl. Jag undrarom regeringen har tänkt sig att göra någonting på detområdet.För att vidga frågan har vi många signaler som ty-der på att många väldigt unga människor men ocksålitet äldre ungdomar handskas vårdslöst med alkoho-len för sin egen del och kommer in i mycket dåligavanor. Vi såg och har hört under entid hur det är i studentvärlden.Jag undrar om socialministern har några lämpligaåtgärder att komma med när det gäller att kanskestimulera till en annan form av umgängesliv också pådet stadiet.Anf. 45 Socialminister ()Herr talman! I mitt första svar anvisade jag litetgrand det som och jag har ägnat höstenoch vintern åt, nämligen att ta upp en diskussion ianslutning till den nya alkohollag som harbeslutat om.Kommunerna får där möjlighet att arbeta medhandlingsplaner för hur man bl.a. skall skapa ordningi sin egen kommun och bidra till att ordna med miljö-er så att unga människor får en bättre tillvaro.Det handlar återigen om ett förhållningssätt. Detfinns regler som man kanske inte alltidföljer, t.ex. för försäljning av folköl i butiker m.m. Vivuxna måste hjälpas åt som butiksägare, föräldrar ochgrannar så att man håller fast vid det som redan finns.Sedan är frågan om man skall göra någonting ännumer restriktivt. Jag utgår då ifrån att frågeställarentänker sig folköl skall lyftas in på Systemet. Denfrågan har i varje fall inte ännu varit föremål förprövning.Anf. 46 Justitieminister ()Herr talman! När det gäller frågan om att kommaåt hembränt vill jag utifrån mitt perspektiv säga attden omorganisation som pågår inom polisen inne-bär att man inför ett annat sätt att arbeta, nämligennärpolisverksamhet där man skall arbeta problemori-enterat. Det kommer att innebära bl.a. att polisen fårbättre möjligheter att ha kontroll över ett begränsatgeografiskt område. Polisen får mycket större kun-skap och möjlighet att få information när det bl.a.förekommer hembränt och kan då ingripa mot det.Problemet är att information om hembrän-ning så sällan kommer till polisens kännedom. Detbehövs ett annat arbetssätt för att få den informatio-nen och kunna åtala och döma de som ägnar sig åtdet.DopingspreparatAnf. 47 ()Herr talman! Som sade här förutfinns en mycket stark koppling mellan våld och brukav droger. När droger är inblandade blir det mer våld.Jag skulle därför vilja fråga justitieministern hurdet ligger till med att få fram ett förslag om att krimi-nalisera bruket av dopingspreparat och vad regeringeni övrigt tänker göra för att bekämpa användningen avdopingspreparat.Anf. 48 Justititieminister ()Herr talman! Frågan skulle kanske egentligen harriktats till socialministern. Det är alltid litet svårt meddessa frågor som är departementsöverskridande. Låtmig därför besvara frågan, eftersom jag har en delsom är mitt ansvar i sammanhanget.När det gäller dopning har regeringen givit upp-drag åt en person att snabbt ta fram ett lagförslag närdet gäller kriminaliseringen. Där kommer inom enganska ett förslag som vi kan gå vidare medoch lagstifta.Det handlar i väldigt stor utsträckning om att få utinformation till ungdomar som i så stor omfattningintresserar sig för dessa preparat utan att veta omderas konsekvenser. Här måste vi använda de vanligakanalerna, skolan, fritidsverksamhet och inte minstidrottsrörelsen.Det är dess bättre så att t.ex. idrottsrörelsen i dagär mycket aktiv när det gäller att sprida informationoch komma i kontakt med de ungdomar som befinnersig i riskzonen och ägnar sig åt detta och få dem attinse att dessa preparat inte är bra för deras hälsa ochatt effekterna av dem t.o.m. kan leda till våld ochannan kriminalitet.Det är en oerhört viktigt uppgift vi har att se till attvi når ut till ungdomar på ett helt annat sätt än vad vihar lyckats och få dem att inse faran med dettabruk.Åldersgränser för bantningspreparatAnf. 49 ()Herr talman! Jag vill anknyta till de andra frågor-na om våld. När det handlar om våld hos unga männi-skor talar vi ofta om förebilder. Vad gäller tjejer ärförebilderna anorektiska ideal, vilket gör att t.ex.20 % av flickorna i årskurs 5 har bantat vid någottillfälle. I har man kunnat påvisa att flickorredan bantar.Jag ser detta som ett våld mot sig själv och ettstrukturellt våld där kvinnor inte accepteras i olikaformer. Jag undrar om regeringen avser att vidta någ-ra åtgärder, t.ex. att införa ett förbud mot att säljabantningsmedel under en viss åldersgräns vad gällersådana bantningsmedel som kan säljas hur somhelst på marknaden.Anf. 50 Socialminister ()Herr talman! De frågorna tillhör litet grand sammasfär som frågan om dopingspreparaten. Jag vill ocksåanknyta till vad justitieministern sade om hela vuxen-världen och våra förebilder, som nämnde.För min egen personliga del kan jag säga att för demedel som har anknytning till läkemedelsområdetfinns det föreskrifter. Sedan finns det bantningsprepa-rat som är kopplade till vissa hälsoavsnitt, dvs. manhänvisar dem till hälsoavsnitt.Det handlar också om på vilket sätt vi ser på ungamänniskor och deras egen kropp och tillväxt. Här harvi gemensamt en väldigt stor uppgift att fylla.När det gäller att plocka bort medel ur marknadensom är farliga finns det en särskild ordning för det.Beträffande de medel som är direkt farliga finns detredan i dag en åldersgräns.Anf. 51 ()Herr talman! Jag tyckte att socialministern undvekfrågan om åldersgräns. Det gäller de preparat påmarknaden som kan säljas till t.ex. 10-, 11- och12-åringar, vilket kan leda in i beroende, anorexi ochbulimi.Finns det något sätt att hantera den frågan? Finnsdet på marknaden preparat som bara kansäljas till äldre människor, t.ex. genom åldersgränser?Jag tyckte inte att jag fick något svar.Anf. 52 Socialminister ()Herr talman! För att kunna vara väldigt konkretskulle jag behöva ett exempel på vilket preparat somavses. De medel som påverkar kroppen på ett sådantsätt att man blir sjuk av dem, t.ex. efter bantning, skallinte säljas vare sig till minderåriga eller till andra.Sedan kan det finnas andra typer av preparat sompåverkar. Är det så att det finns exempel på den typenav preparat, måste man gå in och titta på enstakapreparat. Att svara generellt är litet svårt när manskall diskutera en åldersgräns.Vårjakt på morkullaAnf. 53 ()Herr talman! Jag vill ställa en fråga med kulturellanknytning till jordbruksministern.För sedan beslutade regeringen att av-skaffa vårjakt på morkulla, och det har upprört jägar-leden. Av den information som då lämnades framgickatt det mer var ett självklart följdbeslut med anledningav vårt EU-inträde.Jag har förkovrat mig litet i det här ärendet ochfunnit att det både är ett förenklat och felaktigt syn-sätt. Jag vill påpeka vad som stod i propositionen närriksdagen beslutade i Europafrågan. Där framgåralldeles tydligt att nuvarande allmänna jakttider utomvad beträffar skarv och korp skulle kunna gälla, ochäven avseende dem skulle man kunna tillämpa undan-tagsregler.Herr talman! Som ytterligare stöd har jag ocksåläst på i en programförklaring från Socialdemokrater-na inför valet, där man hade riktlinjer för en social-demokratisk jaktpolitik. Där säger man att jakten meddetta programutkast skulle sättas i fokus och att jaktenär ett traditionellt och tungviktigt inslag i svenskt livoch leverne.Nu vill jag fråga jordbruksministern hur det kundebli så stolligt alldeles strax på vårkanten både medpropositionen och med det jaktliga budskap som komfrån Socialdemokraterna.Anf. 54 Jordbruksminister ()Herr talman! Får jag först kommentera det social-demokratiska jaktprogrammet. Det är mycket riktigtså som läste upp.