prot · GJ0939 · 1995-12-15 00:00:00 — Men det vill till att alla som har engageratsig i detta internationella åtagande gör sitt yttersta föratt paragraferna om att krigsförbrytare skall fångas inoch ställas inför rätta förverkligas, för att återflyttningfaktiskt blir möjlig i hela landet för alla oavsett natio-nalitet och för att grunden kan läggas för ett civiltfredligt samhälle på icke-etnisk grund. Börjar mangodta, som det normala och som det som för all fram-tid skall gälla i Bosnien, att politik förs mellan trekrafter, nämligen mellan de tre stora folkgrupperna,och inte efter normala politiska skiljelinjer och poli-tiska partier, som t.ex. gröna, liberala och socialde-mokratiska partier, har man i praktiken avskaffatBosniens möjlighet att bli en normal europeisk stat.Det som därför är det allra mest avgörande är att vifrån och från andra länders sida gör vårtyttersta för att bygga upp de icke etniskt baseradepolitiska krafter som finns i landet och som mot allaodds och mot det internationella samfundets likgiltig-het har lyckats överleva krig.Jag yrkar bifall till reservation 3 från Folkpartietoch i övrigt till hemställan i utskottets betänkande.Anf. 44 () replikFru talman! säger att FN inteskall vara neutralt och att det heller aldrig var me-ningen att det skulle vara det.När FN bildades existerade inte fredsbevarandeoperationer ens i sinnevärlden. Fredsbevarande ope-rationer tillkom , under Dag Hammar-skjölds tid som generalsekreterare i skall naturligtvis inte vara neutralt. FN skallstå på de mänskliga rättigheternas sida och slå vaktom de gemensamma konventioner som FN står bak-om. Däremot skall FN vara opartiskt vid utövandet avfredsbevarande operationer och även när det gällerfredsframtvingande operationer.Håkan vill fullständigt skriva ned FN:sinsats i f.d. . Visst blev insatsen otillräck-lig och visst misslyckades FN med att skapa fred.Men vi måste ändå erkänna att FN:s insatser i f.d.Jugoslavien har räddat hundratusentals liv och att manhar bistått flyktingar och civilbefolkning. Utan FN:sinsatser hade kriget och lidandet varit oerhört mycketmer förödande och Bosnien hade sargats mycket mer.Håkan inställning tyder på att hanegentligen inte alls ville se en fredsöverenskommelsei det här läget. Men jag tror att de människor som harvarit utsatta för kriget i f.d. har en heltannan uppfattning. De är glada för att de nu kan börjabygga på en fred som skall ge dem möjlighet att levaett normalt liv i fortsättningen.Att skylla organisationen för ett stort misslyckan-de är som att skjuta budbäraren för att han kommermed ett dåligt budskap. FN är inte starkare än dessmedlemsländer. gör mycket för att stärka FN,och det bör andra länder också göra. Men i det härläget är FN som organisation inte att skylla för miss-lyckandet.Anf. 45 () replikFru talman! Självklart kan FN inte göra någontingsom inte FN:s medlemsländer är med på att göra. Detär så elementärt att det inte varje gång behöver upp-repas. Jag tycker det är förvånande att i en replik fåhöra att mitt påstående att FN borde ha följt det somFN:s egen stadga ålägger organisationen och dessmedlemsländer att verka för och genomföra tolkassom fientlighet mot FN som organisation. Bara därföratt jag säger att man borde ha gjort detta och beklagaratt man inte gjorde det tolkas det som ovilja mot detsom FN trots allt gjorde och som naturligtvis räddademånga människor därför att det åtminstone gjorde detmer komplicerat för angriparen.Det har gått så långt att det på grund av upprörd-heten över oförmågan hos FN:s medlemsländer attenas för att förverkliga det som organisationen börgöra t.o.m. bildades ett politiskt parti i . Detsom jag och oerhört många andra har sagt är att manjust därför att FN-tanken är så oerhört viktig inte fårta så lätt på de grundläggande dokumenten. FN är tillför att hävda sin egen stadga. Därför måste man bliupprörd och beklaga att medlemsländerna inte lyckasena sig om en sådan grundläggande uppgift.Anf. 46 () replikFru talman! Jag är glad för att nunyanserar sig litet mer i kritiken mot FN:s insatser idet forna Jugoslavien.Det är självklart så, att krig alltid föder frustratio-ner. Det parti som bildades, inte på grund av FN:smisslyckanden utan för att främja freden i det fornaJugoslavien, hade naturligtvis rätt i sin argumentation.Men det jag vänder mig emot - och det kan var ochen sedan läsa i protokollet - är den svartmålning avFN som ägnade sig åt i sitt inledan-de anförande.Anf. 47 () replikFru talman! Jag tycker att det är en egenartad be-skrivning att tala om svartmålning när man hänvisartill en organisations grundläggande dokument, och dåinte bara deklarationen om mänskliga rättigheter utanockså den förutsättning som rådde för FN:s bildande,nämligen att man skall stå det ondas och våldetskrafter emot. Det var ju därför som organisationentillkom.Dessutom påminde jag om FN:s folkmordsdekla-ration som är ett dokument av extremt central bety-delse. Att påminna om så viktiga saker skulle vara attsvartmåla den organisation som har utfärdat dessadokument, detta går ju inte ihop.Det har under en funnits en uppgi-venhet inför svårigheterna att samla FN:s medlems-länder för att förverkliga det här, en uppgivenhet bådei och i större delen av världen som det kännsorimligt att bara acceptera eftersom den är så utbredd.Anf. 48 ()replikFru talman! hyllar NATO-aktionen när det gäller att tvinga parterna till för-handlingsbordet. skäller han på FN för inte gjorde något innan. Det är ju samma ländersom ingår i FN. Efter gör man nu den häraktionen som tvingar parterna till förhandlingsbordet.Men när FN begärde att få 34 000soldater men fick 7 000, då var inte NATO och fram-för allt särskilt villiga att vara med.Det är gott och väl att man nu vill vara med. Detär betydligt fler som är villiga att sända soldaternär man själv får bestämma hur uppdraget skall se utän vad man var när uppdraget skulle utföras underFN-flagg.Jag är litet förvånad över att numeraalltid talar om NATO-fördelarna som manhackar på FN. Är det verkligen det som Folkpartietnumera står för när det gäller vår utrikespolitik?Anf. 49 () replikFru talman! Men snälla ,grunden för det som vi nu skall fatta beslut om är judet fredsavtal som har tillkommit därför att några avde länder som är med i FN och också i NATO till sistbeslutade sig för att en gräns ändå måste dras någon-stans efter sommarens händelser då man under FN:sflagg helt och hållet hade underlåtit eller inte hafttillräckliga resurser. Det förfaller också i något fallsom att man helt och hållet underlät det lilla som manhade kunnat göra. Det var t.ex. en utrikespolitiskskandal i angående de holländska truppernasuppträdande under sommarens katastrofer.Detta är bakgrunden. Sedan gjordes nå-gonting, och det råkade vara och NATO sombanade den institutionella vägen för detta. FN hadeuppenbarligen inte kunnat göra någonting av skäl somjag tror att vid närmare efter-tanke väl känner till.Nu beklagar man plötsligt att det gick till på dethär sättet. Frågan blir då om egentligenöver huvud taget står bakom den svenska insatsen föratt genomföra fredsavtalet som vi nu skall fatta beslutom, när dess representant uttalar sig på detta sätt.Anf. 50 ()replikFru talman! Vi står bakom precis det som står ipropositionen, eftersom det inte finns några andraalternativ just . Men vi beklagar den situation somhar uppstått på grundval av att bl.a. inte ställdeupp när FN behövde hjälp. Jag tycker att det ganskaklart och tydligt framgår när man tittar på relationen iförhållande till det behov som förelåg för att man överhuvud taget skulle kunna lyckas med det fredsbeva-rande uppdraget i det och de resur-ser som länderna ställde till förfogande. Det som mannu tänker göra kräver betydligt större resurser, och dåär man villig att gå in och satsa. Som jag ser det är detnödvändigt, men det är en skam att dessa länder inteställde upp tidigare. Det tycker jag faktiskt att ävenFolkpartiet borde kunna poängtera, att man tycker attdet är dåligt av framför allt att inte ställa upp närFN behövde det. Då hade vi kanske haft fred för längesedan, om det hade funnits en möjlig och rimlig chansatt utföra det uppdrag som FN ändå bad sina upp-dragsgivare att vara med och bidra till.Anf. 51 () replikFru talman! Hela innehållet i det som jag försökteatt säga och senare vidareutveckla i replikskiftet medViola Furubjelke var att det är en skam att FN:smedlemsstater - allihop, även och - inteunder krig lyckades samla sig till att genom-föra det som faktiskt åläggs medlemsländerna enligtFN:s egen stadga.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 1 (deltagande i IFOR och den europe-iska säkerhetsordningen)1. utskottet2. 1 (v, mp)Votering:264 för utskottet29 för res. 15 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 71 m, 21 c, 19 fp, 10 kdsFör res. 1: 17 v, 11 mp, 1 kdsAvstod: 5 mpFrånvarande: 18 s, 9 m, 6 c, 7 fp, 5 v, 2 mp, 4 kdsMom. 2 (insyn i och inflytande över fredsstyrkansledning)1. utskottet2. 2 (v, mp)Votering:265 för utskottet28 för res. 25 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 71 m, 21 c, 19 fp, 11 kdsFör res. 2: 17 v, 11 mpAvstod: 5 mpFrånvarande: 18 s, 9 m, 6 c, 7 fp, 5 v, 2 mp, 4 kdsMom. 4 (svenska truppbidragets storlek)1. utskottet2. 3 (fp)Votering:272 för utskottet19 för res. 35 avstod53 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 71 m, 21 c, 17 v, 10 mp, 11 kdsFör res. 3: 19 fpAvstod: 5 mpFrånvarande: 19 s, 9 m, 6 c, 7 fp, 5 v, 3 mp, 4 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.8 § Ändringar i kapitaltäckningsreglernam.m.FöredrogsNäringsutskottets betänkande 1995/96:NU8Ändringar i kapitaltäckningsreglerna m.m.Andre vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av andre vice talmannen medgav kam-maren att näringsutskottets betänkanden NU9 ochNU10 fick avgöras i ett sammanhang efter avslutaddebatt.9 § Ökad bankkonkurrensFöredrogsNäringsutskottets betänkande 1995/96:NU9Ökad bankkonkurrens (prop. 1995/96:74 delvis,1995/96:10 delvis, 1995/96:60 delvis och1995/96:104 delvis)Anf. 52 ()Fru talman! Jag vill först tacka för att vi har fåttigenom en motion som har en väldigt bra skrivning.Vi är för en ökad bankkonkurrens. Men det kanockså förekomma intressekonflikter och maktmiss-bruk, om en bank smittas av problem i andra delar avföretagsgruppen, som vi säger. Vi har fått igenom attdet skall ske en utvärdering för att se överom några defekter har inträffat. Det var ju inte alltförlänge sedan som vi fick känna av det som hände inombankvärlden med dess kriser. Vi tycker därför att detär väldigt viktigt att det görs en uppföljning. Det harvi fått gehör för i utskottet, vilket vi är glada för.Men jag har funnit att sparlåneföreningarna kom-mer i kläm i betänkandet. Meningen är ju att alla skallkunna rymmas på den ökade bankkonkurrensmarkna-den. Vad vi finner är att de små föreningarna klararsig liksom även de stora. Men de som ligger däremel-lan kommer i kläm. Det är därför som jag har avgetten reservation för att försöka hitta andra lösningar.Det har t.ex. framkommit av Nordiskt sparlån där helt enkelt inte har råd att gå in med det egnakapital som förslaget förutsätter. Man föreslår därfören annan gräns för balansomslutning på 50 miljonerkronor i stället för gränsen i förslaget på 1 000 med-lemmar.Det finns ju t.ex. ekobyföreningar som samman-sluter sig. Det är många enskilda personer, men de harväldigt litet kapital att komma med. De finner att dettavore en bättre modell för dem som skulle göra att dekunde överleva. De tycker att de tappas bort i detliggande förslaget. Om man gör jämförelsen med etthus kan man säga att de får kliva från våning 1 tillvåning 4 på en gång, och det klarar de inte. De tyckerdärför att balansomslutningen skulle kunna ligga på50 och att det ändå kan finnas enkapitaltäckning, därför att de är måna om att konsu-menterna skyddas. I förslaget till ökad bankkonkur-rens sägs också att konsumenten skall skyddas, vilketär oerhört viktigt. Med den metod som Nordiskasparlån förespråkar skulle de få en rimlig chans attfinnas kvar. De anser också att man som juridiskperson skall kunna existera i den här världen, vilketman inte kan . I förslaget står det enskild person.Också Socialdemokraterna har väckt motioner ifrågan, vilket jag själv inte har gjort. Jag tycker att vifaktiskt borde se över frågan, så att juridiska personerskall ha en chans att fortsätta verka i . Men dåsägs det att EG-direktivet säger att det inte går. Jaghar emellertid fått uppgifter om att detta existerar iEU som vi nu är medlemmar i. Man har gjort undan-tag i , , och . Det på-minner mycket om credit unions.Jag vill nu slå ett slag för att vi även i Sverigeskall försöka finna en form för att ge spar- och låne-föreningar samt -kassor en chans att överleva. Det ärviktigt att vi som medlemsland gör undantag, för denämnda medlemsländerna har gjort sådana undantag.Anf. 53 ()Fru talman! Det råder stor enighet om näringsut-skottets betänkande om ökad bankkonkurrens.I bankfrågor får man dock aldrig glömma konsu-mentintresset. Därför måste reglerna vara tydliga. Ettav syftena med propositionen är också att få en tydli-gare definition av begreppet bankrörelse.Utskottet har tagit några initiativ, bl.a. när detgäller vissa övergångsregler för inlåningsverksamhe-ten.Utskottet har också ställt sig bakom en motionfrån om redovisning av erfarenheterna avregeländringen för icke-finansiella företag att ägabanker.En reservation är bifogad betänkandet, trots ettidogt manglande. Den reservationen står Miljöpartietensamt bakom. Den går ut på att man vill att ävenjuridiska personer skall tillåtas vara medlemmar.Anledningen till kravet på att endast fysiska per-soner får vara medlemmar är att det självfallet finnsett intresse att hålla nere verksamhetens omfattning.Det tror jag faktiskt också att kan ställa sigbakom.Om man tillåter juridiska personer att vara med-lemmar, finns det en risk för att verksamheten i före-ningen sväller ut ordentligt, vilket kan få negativakonsekvenser. Men det handlar inte bara om det. Detkan också strida mot vissa EG-bestämmelser.Jag vet att är väl initierad i detta förhål-lande, men hon har ändå valt att reservera sig i utskot-tet till förmån för en skrivelse som har kommit utskot-tet till handa. I skrivelsen har man emellertid sagt attom man inte får igenom sitt förstahandskrav, vill manatt övergångstiden för att utöka kapitalet skall varalängre. Jag skulle haft förståelse för det, om man hadevarit ovetande om förändringen och om förslaget hadeträtt i kraft med omedelbar verkan. Men så är intefallet. De riktlinjer som vi nu står i begrepp att stad-fästa har man varit medveten om och de har varit pågång . har man ettdrygt halvår på sig att göra vissa omdisponeringar.Det är alltså inte fråga om något nytt som kan betrak-tas som nyhetens obehag, tvärtom. Vårt syfte måstevara att skapa tydliga regler. Därmed måste det ocksåfinnas gränser.Fru talman! Det känns oerhört positivt att vi nuockså tillåter Konsumkort, och allt vad denu heter och att vi också höjer gränsen för behållning-en på kontot till högst . Det är dock viktigtatt betona att dessa konton inte skall omfattas av be-greppet inlåningsverksamhet, utan att det är fråga ombetalning av varor och tjänster - ett system som un-derlättar planeringen för kundkretsen.Fru talman! Det är bra med ökad bankkonkurrens,men den skall självfallet ske med förnuft. Regler ochriktlinjer måste vara klara, och det tycker jag, frutalman, att detta betänkande ger uttryck för. Därföryrkar jag bifall till utskottets hemställan och avslag påeventuell reservation, på vilken jag icke hörde någotyrkande.Anf. 54 () replikFru talman! Jag får yrka bifall till vår reservationsom det första jag gör.Jag är inte ute efter att söka konflikt i den här frå-gan utan tycker att man skall söka öppningar. Vi iSverige har lätt gått på EG-direktiven. Både SylviaLindgren och jag har varit väldigt noga med att tareda på bakgrunden, och i vissa fall har man faktiskthaft tid att tänka över om man vill bli medlemsbank.Det är okej. Men det finns några som inte vill blimedlemsbanker utan vill fortsätta att jobba i före-ningsform som just ekobyar, vindkraftsföreningar osv.De vill inte gå in i den här formen utan vill hitta andraformer. Varför skall det inte finnas utrymme för en-tydiga och tydliga regler? Jag menar att man skullekunna återkomma med ett förslag med de nämndaundantagen.Bortåt 100 miljoner människor i över 70 000 fö-reningar världen över är medlemmar i creditunion. I är det ca 500 varav flera av dem harbortåt 5 000 medlemmar. De har inte några storakapital att sätta in. I finns det ca 35 000 före-ningar. Bara dessa har en inlåning om drygt 400 mil-jarder dollar. De är inte ute efter att försöka kommaundan regler och insyn, utan de vill kunna existera ien annan form. Det borde det finnas utrymme för iSverige. Men då är det vi som medlemsstat som måstegodkänna det.Anf. 55 ()Fru talman! Anledningen till att Nordiskt sparlånhar hört av sig - de är de enda som har hört av sig idet här sammanhanget - är att de är emot att manskriver in att en förening med högst 1 000 medlemmarbör kunna hållas utanför det reglerade området.Gränsen, 1 000 medlemmar, representerar ett välavvägt medlemsantal, påstår jag och övriga utskottet.Den frågan har också penetrerats mycket noggrant.I andra hand vill man utöka övergångsreglerna,som ändå inte träder i kraft förrän vid halvårsskiftet1996. Här finns det, fru talman, en risk för att man gördessa föreningar en björntjänst. Det kan man göra omman gång på gång skjuter besluten . Dethär är, som jag sade i mitt inledningsanförande, ingetnypåkommet, utan det finns tid att göra justeringar föratt inordna sig i systemet.Anf. 56 () replikFru talman! Jag tycker att är såklok i det här fallet - det är inte det som det hängerpå.Jag har frågat: Finns det någon möjlighet för er attexistera under nuvarande förhållanden? Man har dåsvarat: Då måste vi starta många föreningar med1 000 medlemmar i varje förening, och sedan får viförsöka slå ihop dem, för att vi över huvud taget skallha en chans att gå in med eget kapital, eftersom detligger så pass högt, och vi är inte så kapitalstarka.Med den nya lagen om ökad bankkonkurrens blirdet då antingen ingenting eller också allting, sägerman. Det är å ena sidan de små föreningarna, och åandra sidan de stora, stora bankerna, som lyckas tamakten och kommer att härska på den här marknaden.Det här med credit unions är ju så oerhört intres-sant. Vi har ju inte kommit så långt med det i Sverigeatt vi har sett hur sådana låneföreningar fungerar.Men det är oerhört noga med konsumentintressena idessa föreningar, och det är det definitivt i sparlåne-kassorna och sparlåneföreningarna - det vet jag. Detär oerhört stor insyn.Det är ju inte de stora drakarna som skall vinna pådet här systemet. I så fall hade det inte alls behövts enny lagstiftning. Det är de små som den skall tilltala,anser vi i . Det är därför vi vidhåller vårreservation.Anf. 57 () replikFru talman! Om vi skall vara snälla mot varandraså kan jag säga att jag tycker att också harvarit klok att resonera med i det här sammanhanget.Men reservation bygger på en skrivningfrån Nordiskt Sparlån som hon har hängt upp på ensocialdemokratisk motion där samma saker har an-tytts. Skall man vara krass bör man kanske gå in ochtitta närmare på hur det ser ut hos Nordiskt Sparlån.Antalet medlemmar i den föreningen ökar drastiskt -det vet lika väl som jag. När det gällerkapitalet är jag övertygad om att man klarar av atthitta system för det inom Nordiskt Sparlån i god tidföre den 1 juli 1996.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )10 § Säkrare finansiering av framtida kärnav-fallskostnader m.m.FöredrogsNäringsutskottets betänkande 1995/96:NU10Säkrare finansiering av framtida kärnavfallskostnaderm.m. 1995/96:83)Anf. 58 ()Fru talman! kommer Energikommis-sionens slutbetänkande att överlämnas till energimi-nistern; arbetet slutfördes i går. Vi har väl, får manmisstänka, att se fram emot en ganska intensiv periodav energipolitisk debatt.Av medierna har ju framgått att socialdemokrater-na och även nu har påbörjat densmärtsamma men nödvändiga frigörelsen från gamlalåsningar i energifrågan, och det är bra. Ännu återstårdock åtskilligt av omprövningsarbete innan energi-politiken slutgiltigt kan återföras till det som måstevara utgångspunkten, nämligen hur den bäst kanfrämja tillväxt, sysselsättning, välfärd och en godmiljö.Innan jag går in på dagens ärende vill jag säga attvår sammanfattande bedömning är att den kompro-miss som har träffats mellan tre partier utgör en gans-ka bräcklig grund för framtiden. Till den bedömning-en bidrar naturligtvis också att de tre partierna redanär i färd med att göra olika uttolkningar av vad manegentligen avser.Dagens ärende handlar om en mer begränsadenergipolitisk fråga, nämligen hur vi bäst skall garan-tera att vi kan ta hand om utbränt kärn-bränsle från våra reaktorer och garantera att ägarnakan motsvara de krav vi ställer på omhändertagandeav avfall och rivning av reaktorbyggnader. Kostnads-ansvaret för dessa åtgärder åvilar dem som äger kärn-kraftsreaktorerna.Vi har därför infört en särskild lag som kallas fi-nansieringslagen. Den går ut på att reaktorägarnavarje år som en reaktor är i drift betalar in en avgifttill staten; den avgiften bygger upp ett kapital och detkapitalet skall när reaktorerna ställs av garantera kan ta hand om kostnaderna för bränslehanteringoch rivning.Hittills har dessa pengar betalats in till Statenskärnkraftinspektion, och sedan har pengarna satts inoch vuxit på ett konto i . har mankommit på att det kanske inte är den allra bästa me-delsförvaltningen - det rör sig här om mycket pengar;det är någonting mellan 15 och 19 miljarder som nufinns på konto i . Därför tillsatte regering-en , som skulle se överhur man bäst kan förvalta dessa pengar. Den proposi-tion som vi nu skall behandla innehåller regeringensförslag med anledning av Kärnbränslefondsutredning-ens förslag.Det är tre saker som regeringen tar upp. Den förstaär att reaktorägarnas kostnadsansvar skall utökas.Utöver det här med avfall och rivning av byggnaderskall pengarna räcka till för att också täcka de kostna-der som staten har för det råd för kärnavfallsfrågorsom finns. Det tycker vi är ett invändningsfritt förslag.Man lägger också fram förslag om att reaktorägar-na skall ställa kompletterande säkerheter till förfo-gande för sina åtaganden. Man kan ha en del synpunk-ter på det förslaget, men vi finner också det i huvud-sak okontroversiellt och kan biträda det.Sedan är det då det tredje förslaget, nämligen attslopa ordningen med insättningen på räntebärandekonto i . Där ville Kärnbränslefondsut-redningen att man skulle skapa en särskild kärnbräns-lefond, och så skulle pengarna inte nödvändigtvisbehöva stå på ett räntebärande konto i ,utan man skulle kunna ha en vidare placeringsmöjlig-het. Man skulle kunna placera i lågriskpapper, skuld-förbindelser med lång kredittid, börsnoterade aktieroch aktiefonder. Man skulle också öppna begränsademöjligheter att placera pengarna i optioner och termi-ner.Tanken bakom detta är att med en effektivare me-delsförvaltning skulle kapitalet kunna växa snabbare,och vi skulle då ha en ökad säkerhet i förutsättningenatt reaktorägarna skall ta ansvar för alla kostnadersom kan uppstå.I utredningen övervägde man också ett alternativsom innebar att pengarna skulle lånas ut till Riks-gäldskontoret mot en real avkastning. Men utredning-en avvisade det förslaget därför att vi inte har någonväl fungerande realränteobligationsmarknad i Sverige.Det har bevisats genom att vid tvåtillfällen har emitterat sådana realräntelån, men ingetav dem har blivit fulltecknat.På grundval av denna och en del andra invänd-ningar kom utredningen alltså fram till att det här intevar något särskilt begåvat förslag.