prot · GI0995 · 1995-04-26 00:00:00 — Det är visserligen som fattar beslut om huvudkontoretslokalisering, men precis som det står i reservationenskulle ett uttalande av ses som en markeringav statsmaktens uppfattning.I dag saknar ledamöter frånden norra landsdelen. Alltför mycket av verksamhetsom bedrivs och av utvinning i denna landsdel kon-trolleras och styrs från annat håll. Det har i och för siginte alltid bara varit negativt.Sedan 60-talet har rymdforskningen i ochtill denna anknutna verksamheter och tillämpningarsteg för steg blivit av allt större betydelse, inte minstarbetsmarknadsmässigt, vilket är en mycket viktigaspekt , med de höga arbetslöshetssiffrorsom vi har. Avgörande för såväl miljö- somrymdforskningsverksamheten i är den högalatituden, den orörda naturen och den successivt ut-vecklade vetenskapliga miljön. Det finns naturligafördelar med att bedriva rymdverksamheten i gles-bygd, som inte bör begränsas av att huvudkontoret ärstationerat i en storstadsregion.Förslaget läggs också fram mot bakgrund av att enbesparing på skall göras till 1998.I det ljuset blir det svårare att försvara att man harledningen placerad på två orter. Rymdverksamhetenbedrivs i huvudsak i , och det vore en naturligutveckling att även ledningen flyttade närmare dennaverksamhet. Eftersom en besparing innebär mindreresurser, vore det minst skadligt för den framgångsri-ka forskningen att just samordna ledningsfunktionengenom att flytta huvudkontoret från till Kiruna.Jag yrkar också bifall till ochMiljöpartiets reservation om prospektering, nr 27under mom. 26. Reservanterna har en annan uppfatt-ning än utskottsmajoriteten vad gäller vikten av attbilda ett statligt mineralprospekteringsbolag. Försla-get finns ursprungligen i två separata motioner, en avLennart Klockare m.fl. socialdemokrater och en avVänsterpartiet väckt av mig m.fl.Det är viktigt att ha en offensiv näringspolitik föratt skapa vettiga förutsättningar för fler arbetstillfäl-len. är fortfarande intressant ur malmprospek-teringssynpunkt. Bergslagen, Norr- och Västerbottentillhör viktigaste områden för potentiellamalmfyndigheter. Prospektering är grunden för denbrytning av malm och industrimineraler som skall skei framtiden och är till sin natur långsiktig. Om denkortsiktiga marknaden får styra prospekteringen drasden ner där malmpriserna är låga och blir gärna enprospektering som bedrivs i närheten avbefintliga gruvor.I utskottets betänkande framgår att prospekte-ringskostnaderna har ökat från 101 miljoner 1993 till146 miljoner 1994. Antalet undersökningstillstånd harockså ökat , från 149 till 199.Men det ökande intresset kommer främst från företagmed i huvudsak utländskt ägande. I stort sett avserhela ökningen utländska företag. Av de totala pro-spekteringskostnaderna svarade de nämnda företagenför cirka hälften 1994, jämfört med en tredjedel 1993.Det här talar för att staten bör ha ett avgörandeinflytande över användningen av de svenska naturtill-gångarna. I en utredning som kallas Prospektering,utförd av bergsingenjör på upp-drag av i , framkommerdet att det för att ersätta den malm som bryts ide två nordligaste länen krävs prospektering för minst300 . Jämför den siffran medprospekteringskostnaderna 1994, som uppgick tillendast knappt hälften av denna summa, dvs. 146 mil-joner kronor.Det är alltså viktigt att samhället har ett avgörandeinflytande över hur de svenska naturtillgångarna an-vänds, för att förhindra rovdrift och miljöförstöringoch för att trygga långsiktig sysselsättning. I det härfallet anser jag att det endast är ett statligt bolag somtillsammans med gruvbolagen kan axla ett sådantsamhälleligt och offensivt närings- och miljöpolitisktansvar.Detta är en uppfattning som också gruvfacket re-dovisade i en tidningsartikel i förett par månader sedan. Gruvfyrans ordförande säger: "Vi har från fackligt håll hela tidenhävdat att svenska tillgångar ska ägas och styras avsvenska folket. Svenska staten ska satsa på prospek-tering tillsammans med gruvbolagen, svenska såvälsom utländska." I samma artikel redovisas även Norr-bottens länsråd synpunkt att detär viktigt att satsa på ny, kraftfull prospektering.Fru talman! Bolaget skulle också kunna spela enpositiv roll i samarbetet med . Då tänker jagspeciellt på samarbetet inom Barents region. Mineral-prospekteringsbolaget skulle kunna åta sig prospekte-rings- och malmvärderingsuppdrag på ,som har rika mineraltillgångar och där nya möjlighe-ter har öppnats. Till skillnad från ett privat skulle ettstatligt bolag genom den demokratiska insynen ochkontrollen kunna utföra de här uppdragen på ett seri-öst och hållbart sätt, utan kortsiktiga intressen.Anf. 203 ()Fru talman! Jag vill tala om en saksom på ett helt fantastiskt sätt har negligerats av ut-skottet, nämligen invandrarnas inverkan på svensktnäringsliv och framför allt de tendenser som har visatsig i form av ett ökat småföretagande bland invandra-re.Låt mig först och främst säga att den helhetssynsom krävs för att man skall kunna bedöma svensktsmåföretagande och annat företagande ocksåinnebär att man behöver en total helhetssyn på vadsamhället tjänar på och inte tjänar på. När det gälleratt spara, vilket är ett honnörsord i den här ,måste vi därför också titta på vad som är verkligakostnader för staten och vad som inte är det.Låt mig ge några exempel på saker som kostar i enicke-perfekt värld. Sådana exempel är akutsjukvårdför barn, allergier, som ökar, rening av vatten, sane-ring av miljöförstörda områden. Oljeutsläpp kostar,klimatförändringar, som ger följder som onormalaorkaner, torka, osv., kostar. Arbetslösa människorkostar också.Detta visar alltså - apropå vad som sades omMiljöpartiets perfekta värld och celler - att miljövän-lighet lönar sig i längden. Det gör också ett socialtansvar, och det gör också en helhetssyn på svensktnäringsliv.Om vi skall karakterisera småföretagande blandinvandrare kan vi plocka ut några små kännetecken.Ett sådant är att det rör sig om familjeföretagande.Arbetet sprids ut i familjen, vilket gör att det kan blien ganska dålig insyn i löneförhållanden, osv. Det ärkonsumtionsvaror och service som man framför alltägnar sig åt. Man har dessutom en dålig tillgång tillkapital och en låg trovärdighet hos olika kreditinstitut.Här vill jag också anknyta till en artikel av mode-raten , som har skrivit om etnisk företag-samhet att det faktiskt lönar sig att vara mindre för-domsfull. Därför bör bankväsen och kreditinstitutsaneras på fördomar vad gäller den här branschen,och jag vore tacksam om utskottet kunde ta någotinitiativ i den riktningen i framtiden.Låt oss titta på den potential som invandrare i dagutgör för svenskt näringsliv. För det första är andelenhögutbildade högre bland invandrare än bland svens-kar. Det gäller särskilt inom tekniska och naturveten-skapliga yrken där näringslivet har ett stort be-hov. Skulle man komplettera denna kompetens meden enkel entreprenörsutbildning, inte just genom uni-versitetens institutioner, skulle man skapa en ganskastor kraft och konkurrensförmåga hos dessa personer.En annan sak är den åldersfördelning som vi harbland invandrare. Vi kan t.ex. jämföra och se attbland svenska medborgare är andelen människor över64 år och bland invandrare är den endast 19 %.Detta är alltså en kurva som visar sig rätt igenom viden jämförelse. Det här gör att en entreprenörsutbild-ning skulle öka den kapacitet som vi faktiskt efterfrå-gar i samhället i dag.Sedan handlar det också om människosyn. Därgäller det att skapa viktiga attitydförändringar, nämli-gen att invandrare inte bara skall ses som en belast-ning och tas upp i sociala frågor och arbetsmarknads-frågor utan även uppmärksammas i näringspolitiken.Där har vi noterat att regeringen inte har med en endautomeuropeisk person i det småföretagarråd som manhar skapat.Utmarginaliseringen har självfallet kostnader. Ar-betslösheten bland invandrare är . Det gör attdet egna småföretagandet i högsta grad bör uppmunt-ras och stödjas genom utbildning. villinte på något sätt skapa konkurrensfördelar. Vi villhelt enkelt stödja de delar där man kan göra det utanatt skapa konkurrensnackdelar. Vi vill tvärtom minskakonkurrensnackdelarna.Det har visat sig att av de invandraresom har fått starta-eget-bidrag har återvänt till arbets-förmedlingen . Det måste ses somett mycket bra resultat. Det har också visat sig att denegna arbetsinsatsen bland invandrare i småföretagan-det är mycket högre än bland svenskar.Att satsa, att uppmärksamma och att poängteranya svenskars roll i svenskt småföretagande är avyttersta vikt eftersom vi i tror att småföre-tagande och kooperativ är en bra och sund ryggrad isvensk ekonomi.Jag är inte nöjd med den formulering och det ut-rymme som utskottet har gett åt den här frågan. Detfinns en klar orättvisa när det gäller invandrares si-tuation i fråga om småföretagsamhet jämfört mednaturaliserade svenskar. Då vill jag anknyta till detjag började med att säga, nämligen misstroendet frånkreditinstituten.Det finns också en annan aspekt på detta som jagskulle vilja ta upp litet snabbt. Det är den ekonomiskabrottslighet som ofrivilligt och omedvetet eller frivil-ligt och medvetet finns i invandrares småföretagande.Genom misstroende från olika kreditinstitut, genomsvårare förutsättningar, genom att man saknar inves-teringskapital osv. tvingas invandrare in i en subeko-nomisk etnisk kultur som är kännetecknande för flerastora europeiska huvudstäder i dag.För att undvika detta bör det ligga i samhällets in-tresse att vidta åtgärder mot det. Jag hoppas att detkommer mer initiativkraft från utskottet i framtiden.Jag yrkar inte bifall till reservation 16, men jag vill attdet tas till protokollet att jag i själ och hjärta stårbakom tanken.Anf. 204 BO () replikFru talman! Jag vill bara understryka att det inte ärså att utskottet negligerar den här frågan om företag-samhet bland invandrare. Vi anser att den är viktig,och vi inser att invandrarna är en viktig resurs även pådetta område.Men vi har utgått ifrån att de näringslivsorgan vihar, skolsystemet, och andra näringslivsorganockså är en resurs för invandrarna, inte minst i deområden och regioner där det finns många invandraresom t.ex. den jag kommer ifrån. Redan i skolsystemetbör man uppmuntra företagande, som vi har varit innepå tidigare. Vi tror att de inrättningar vi har till förfo-gande tar det här på allvar. Vi har inte negligeratfrågeställningen.Anf. 205 ()replikFru talman! De inrättningar som finns fyller inteden här funktionen. De har ingen möjlighet att göradet heller. De fyller inte det behov som småföretagsom drivs av invandrare behöver. De behöver inte lärasig att t.ex. vilja arbeta hårt eller många andra saker.De behöver tekniska detaljer som de inte har kunnattillgodogöra sig eftersom de inte är uppväxta i detsvenska samhället.Via t.ex. universitetsstudier ökar den privata be-låningen. Dessutom är det andra kriterier för att sökain på ett universitet också. Det gör att de nuvarandeinstitutionerna inte fyller den funktion som behövs.Detta skulle förstås ligga under AMS eller i kommu-nal regi. Men där finns det ju inga pengar i dag.Anf. 206 BO () replikFru talman! Jag vill bara berätta för att arbetsmarknadsmyndigheter och närings-livsmyndigheter inte ägnar sig åt lära folk att arbetahårt. Det är faktiskt andra saker man gör. Det är råd-givning som rör företagande. Det är teknikfrågor somhon själv belyser.Jag tror nog att de organ som finns och som är av-sedda för detta bör ha uppgiften att jobba även medföretagsamhet bland invandrare. Det är alldeles klart.Anf. 207 ()replikFru talman! Jag skall be att få återupprepa enmycket tråkig aspekt med småföretagande bland in-vandrare som säkert är bekant med.Det gäller den ekonomiska brottslighet som följer avotillräckliga kunskaper och otillräcklig kapacitet. Dethar de nuvarande institutionerna inte kunnat motver-ka. Den kapaciteten har inte funnits. Det är bara attkonstatera det.Anf. 208 PER ()Fru talman! Jag tänkte prata litet om SGU, Sveri-ges geologiska undersökning. har haft enhård och restriktiv inställning i årets budgetförslag. Vihar dragit ner på det mesta, men just på det här områ-det, SGU:s viktiga karteringsverksamhet, har vi ansettatt vi måste avstå från nerdragningar.I vår motion om SGU:s undersökningar vi-sar vi hur avgörande denna uppgift är för miljööver-vakningen, kommunernas översiktsplaner, fiskenä-ringen, havsforskningen, försvaret och inte minst förvåra internationella åtaganden. Man skall självfalletinte göra sig av med undersökningsfartyget , och det måste självfallet finnas medel tilldriften och själva undersökningsarbetet.Enligt SGU behövs 13 miljoner för att med minstamöjliga marginal kunna driva verksamheten vidaresom . Det har också varit kravet från Miljöpartiet.Det är glädjande att utskottet inte delat regering-ens bedömning och därför inte ställt sig bakom för-slaget om en nedläggning av verksamheten och enutförsäljning av fartyget. Utskottet har i stället hamnatpå ett kompromissförslag på somföreslås tas från Energiteknikfondens inneståendemedel i . medger man attsumman inte räcker till hela det förlängda budgetåret1995/96. Därför ombeds regeringen återkomma underbudgetåret med förslag på hur man långsiktigt skallsäkerställa verksamheten.Miljöpartiet har i sitt balanserade budgetförslagfinansierat satsningen och vill inte ta den ifrån verk-samheter som vi redan dragit ner på. Av 15 miljonerkronor i vår reservation är 13 till den verk-samheten. De övriga 2 är till landkarteringen. Vimåste vara effektiva när medlen är knappa. Men detär inte effektivt att orsaka en sänkning av karterings-takten och dubblera tiden för det långsiktiga kart-läggningsmålet av den svenska kontinentalsockelnfrån 60 till 120 år.Ett fartygs livslängd brukar nämligen beräknas till30 år. För att klara kartläggningsmålen krävstvå fartyg, men förlängs tiden till behövs detfyra fartyg. Kostnaderna för en långsammare ar-betstakt blir förhållandevis alltför stora. Därför är detviktigt att inte återgå till den genomförandetid somgällde utan att nuvarande takt bibehålls. Dåbehövs det 13 miljoner kronor.Det måste i det här sammanhanget vara det mest eko-nomiskt effektiva även på kort, men framför allt pålång sikt. Ett halvt fartyg och en inkomplett instru-mentuppsättning kommer man inte långt med. Vemförstår inte det?Fru talman! Av respekt för överenskommelsenmellan partierna avstår jag härmed från att yrka bifalltill vår reservation men stödjer den likafullt.Anf. 209 ()Fru talman! har behandlat vårmotion om rymdverksamheten, forskning utbildningoch utveckling, och hänvisar till den utredning somskall göras om den svenska rymdverksamheten. Idenna utredning skall ingå en omvärldsanalys, därutskottet menar att frågan om insatser för utvecklingav rymd- och miljöforskning skall ingå.Utskottet har besökt i Kirunaoch har då förhoppningsvis kunnat konstatera attverksamheten håller hög internationell klass. Men vimåste få möjligheter till fortsatt utveckling avrymdverksamheten i för att vi skall kunnabehålla denna position internationellt.Nyligen avslutades en ozonforskningskampanj iKiruna, där ett hundratal internationella forskaredeltog. En sådan här kampanj, där ett stort antalmänniskor under en kortare eller arbetarpå en sådan här liten ort, betyder väldigt mycket förnäringslivet. betyder mycket för hotellen,affärerna och restaurangerna men också för småföre-tagen. Dessutom har rymdverksamheten haft storbetydelse för andra etableringar. Lantmäteriets LM-Kartor och Satellitbild i är exempel påetableringar som skett på grund av rymdverksamhe-ten.I förslaget till utvecklingsplan för målområde 6,som nämns i betänkandet, poängteras att kommunerinom målområdet kännetecknas av att de i hög gradutgör egna arbetsmarknader med sin specifika syssel-sättningsstruktur. Det framgår också att småföretagar-na är sårbara och avsätter sina produkter och tjänstertill stor del på den lokala marknaden.Det borde alltså finnas goda möjligheter att in-rymma en satsning på miljö- och rymdforskning inomramen för EU:s mål 6-medel. I övre inlandmåste alla möjligheter till utveckling av näringslivettas till vara.Fru talman! Jag har med detta inlägg velat peka påvikten av fortsatta satsningar på utveckling av rymd-och miljöverksamheten i Kiruna.Anf. 210 ()Fru talman! Gruvverksamhet är en viktig näring,och den har stor betydelse för sysselsättningen ochförädlingsverksamheten, framför allt i norra prospektering kommer inte nya fyndigheter attupptäckas, och därmed kommer heller inte några nyafyndigheter att brytas.Under 80-talet var antalet meddelade prospekte-ringstillstånd i storleksordningen 250 - 300 ,men minskade antaletprospekteringstillstånd. meddelades 134tillstånd, och 1993 var antalet 149. Skälet till att pro-spekteringen minskat är bl.a. att statens engagemangupphört. Vad som är glädjande är att antalet under1994 har ökat, så att 199 tillstånd meddelats. Mendetta är långt ifrån det som förekom under 80-taletoch långt ifrån vad som är nödvändigt för att säker-ställa råvarubehovet för framtiden.Vi kan konstatera att det i huvudsak är utländskabolag som har begärt undersökningstillstånd. Skälettill detta är väl att det bl.a. i finns geologiskaområden med hög potential för nya mineralfyndighe-ter. Det är därför anmärkningsvärt att det inte finnsinhemska intressen i minst samma omfattning som deutländska.Det skulle enligt min mening vara önskvärt attsamhället hade ett engagemang i prospekteringen,detta ur flera aspekter. Syftet skulle vara dels att finnanya brytvärda förekomster, eftersom de nuvarandefyndigheterna kan vara utbrutna , dels att behålla kompetensen på området. Medenbart utländska bolag finns risk för att kompetenseninte behålls i landet. Dessutom skulle samhällets en-gagemang innebära en ökad prospektering, och flerarbetstillfällen skulle skapas i framför allt Norrbottenoch , där arbetslösheten redan är hög.Av betänkandet framgår att man inom Näringsde-partementet överväger att göra vissa förändringar iregelsystemet innebärande att den erfarenhet somföretagen tillägnar sig skall kunna bevaras på lämpligtsätt. Det är självklart att de erfarenheter som fram-kommer vid prospektering skall tas till vara. Samhäl-let skall naturligtvis ha kännedom om våra gemen-samma naturresurser.Jag måste, fru talman, få framföra att jag inte ärnöjd med utskottets ställningstagande till motionenN268. Jag kommer ändå inte att ställa något yrkandemen avser att följa frågan i fortsättningen och ageranär jag finner det lämpligt. Jag hoppas naturligtvis attockså näringsministern och andra ansvariga följerfrågan. Visar det sig att prospekteringen också fort-sättningsvis kommer att ligga på nuvarande låga nivå,måste ett engagemang från samhällets sida kommatill. I annat fall kommer det att bli det brist på råvaror,och det skulle även vara ett slöseri att inte ta till varade naturtillgånger som finns i landet.Anf. 211 ()Fru talman! I det digra betänkandet NU18, som vinu snart har debatterat färdigt, finns ett avsnitt somPer har pekat på och som handlarom geologiska undersökning, SGU. Rege-ringen har valt att i budgetpropositionen föreskriva attsparkravet på myndigheten , som uppgår till 10,7miljoner kronor, skall uppnås genom att den ma-ringeologiska verksamheten avvecklas och det ma-ringeologiska undersökningsfartyget avyttras.Denna form av detaljstyrning förekommer mycketsparsamt i övrigt i budgetbilagan och motiveras i dethär fallet av att förslaget läggs "efter en noggranngenomgång av de olika verksamheterna". Dessvärreär nog detta ett försök av den ansvarige ministern attförvanska fakta. Det märks inte minst av det faktumatt förslaget har kritiserats i motioner från samtligapartier utom kds. Företrädare för socialdemokraternauppmanar t.ex. regeringen att än en gång övervägakonsekvensen av sitt förslag och befarar att en ned-läggning av undersökningarna kan få mycket negativasamhällseffekter.Motionärer från flera av de övriga partierna pekarpå att har anslutit sig till internationella kon-ventioner där vi förpliktigat oss till att hålla oss un-derrättade om förhållandena på vår kontinentalsockel.I några av motionerna nämns också att företrädare förmyndigheter som lyder under andra departement haruttalat sig för att verksamheten skall fortsätta, efter-som de har behov av de undersökningsresultat somkommit fram.Fru talman! Den voteringsmatematiska sanningengick i det här sammanhanget tidigt upp för utskottetssocialdemokrater. Vi har alltså i enighet kunnat kom-ma fram till att vi inte delar regeringens bedömningatt den maringeologiska verksamheten bör läggas ned.I just detta ärende har sakskälen fått verka med fullkraft. När verkligheten och kartan inte stämde överensvalde utskottet att låta verkligheten gälla. Utskottet har än en gång valt att just ien geologifråga göra en annan bedömning än rege-ringen.När vi sedan skulle gå vidare med ärendet och för-söka komma fram till hur den maringeologiska verk-samheten skulle finansieras blev enigheten inte längretotal. Till slut blev det dock majoritet för att följaförslaget i en folkpartimotion om att bevilja 10 miljo-ner kronor till verksamheten och dessutom för attdessa pengar inledningsvis skulle tas från Energitek-nikfondens innestående medel.För de resterande medlen som behövs föreslår ut-skottet att regeringen skall ta fram ett förslag sominnebär samfinansiering mellan olika berörda depar-tement. oro för att SGU skall behöva gåut med ett halvt fartyg är alltså obefogad.Den långsiktigt viktiga delen av det beslut somriksdagen kommer att fatta är dock denna mening:"Regeringen bör därför under det kommande budget-året återkomma till med förslag som säker-ställer verksamheten på . "Fru talman! Alla goda krafter har alltså samverkattill att utskottet nu lägger fram detta förslag.Jag yrkar bifall till hemställanspunkten 25 beträf-fande geologisk undersökningsverksamhet och avslagpå reservationerna 25 och 26.Anf. 212 ()Fru talman! Jag vill självfallet också hjälpa till attså långt möjligt spara tid. Jag drar med en viss motvil-ja tillbaka yrkandet om bifall till reservationerna 2och 37.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )7 § samarbete med Central- och betänkande 1994/95:UU16Sveriges samarbete med (prop. 1994/95:160)Anf. 213 ()Fru talman! Vi skall nu diskutera samar-bete med . Det är en viktigfråga, en fråga som har blivit ett centrum i svenskutrikespolitik under de senaste fem sex åren.Vi kan konstatera att det har skett en enorm för-ändring i . Proletariatets diktatur har upphört.Det socialistiska ekonomiska och sociala system somfanns i är nu på väg att av-vecklas.Den första och kanske viktigaste strategifrågan idet här sammanhanget var hur man skulle bete sig iCentral- och när frihetens timme kom islutet och . Det var endiskussion om man skulle gå långsamt till väga, omman skulle reformera sina ekonomier och sina sam-hällssystem i långsam takt eller om man skulle göradet fort.Det som kom att bli stilbildande var övergången iPolen, där Balcerowicz, den förste finansministern,myntade uttrycket chockterapi. Han sade att man intekan hoppa över en avgrund i två steg, utan man måsteta ett steg.Den utveckling som har varit ,när systemskiftet i inleddes, har också visat attjust detta snabba och tydliga systemskifte har varit deträtta. Chockterapin har varit den rätta lösningen förCentral- och . Vi ser det tydligast i de län-der som inte har slagit in på den vägen. De som harvalt att ta en försiktigare takt eller inte reformerat sigalls har betydligt större fattigdom och elände, ochhoppet om en snabb förändring kanske inte finns.Ett område som i särskilt hög grad drabbades varmiljön. Det är en fullständigt ofattbar miljöförstöringoch ett resursslöseri som vi ser i Central- och Östeu-ropa. Man kan dra två väldigt viktiga slutsatser avdenna iakttagelse. Den ena är att det är viktigt att setill att staten upprätthåller sin roll som kontrollant,inte som producent. Det stora bekymret i Östeuropavar just att staten i sin roll som producent kom attnonchalera hänsyn till miljön och även för övrigt, i enrovdrift på människor, i sin iver att producera.