prot · GJ0939 · 1995-12-15 00:00:00 — Man stannade där-för för den vidgade placeringsmöjlighet som jag tidi-gare har refererat.I remissomgången på Kärnbränslefondsutredning-ens förslag pekade självt på att dethär med inlåning i inte var bra ochavrådde i sitt remissvar bestämt från det alternativet,just med hänvisning till att vi inte har någon väl fun-gerande realräntemarknad i Sverige.Det originella med regeringsförslaget är att rege-ringen nu föreslår just detta. Man säger nej till denvidgade placeringsmöjligheten; i stället för att manbara skall kunna sätta in pengarna på räntebärandekonto i , vilket inte är bra, föreslår man nuprecis den lösning som såväl självtsom har avrått från,nämligen att pengarna måste in i Riksgäldskontoret.Då frågar man sig: Hur kan regeringen komma påidén att föreslå just det som självtavråder från, just det som Kärnbränslefondsutred-ningen efter utredningsarbete har funnit inte är ett braförslag? Ja, det är frågan.Läser man igenom propositionen ett par gångerhittar man några avslöjande rader som indikerar vadorsaken till detta är - det är bokföringstekniska skäl.Det är nämligen så att om fondmedlen betalas in tillRiksgäldskontoret påverkar det av redovisningstek-niska skäl statens balansräkning, och det leder till denfiffigheten att vid någon kommandefinansministerpresskonferens kan säga: Regeringenspolitik för sanering av statsfinanserna har varit utom-ordentligt framgångsrik.Upplåningsbehovet har minskat med - och sedankan han utöver den minskning av upplåningsbehovetsom de facto har skett lägga till de 18-19 miljardersom finns i Kärnbränslefonden.Vår enkla synpunkt är att detta naturligtvis inte ärett seriöst argument för att placera dessa stora pengari en förvaltningsform som både Kärnbränslefondsut-redningen och har avrått oss frånatt använda.Som vi har skrivit i vår motion kan vi förstå fres-telsen att välja den här vägen, eftersom det naturligt-vis bidrar till att ge ett utomordentligt fint intryck avhandlingskraft, beslutsamhet och fast hand över riketsfinanser. Men som vi också har skrivit kan vi inteacceptera att finansdepartementala PR-aspekter skallstyra förvaltningen av de medel som reaktorägarnabetalar in till statskassan med ett helt annat syfte,nämligen att vi alla skall känna trygghet i den fastaförvissningen att det under driften av våra kärnkraft-verk avsätts tillräckligt mycket pengar för att garante-ra att alla kostnader är täckta för omhändertagande avkärnbränsle och annat radioaktivt avfall samt förrivning av reaktorbyggnaderna.Mot den här bakgrunden, fru talman, begär jag attfå yrka bifall till reservationerna 1 och 8, som vi frånmoderat sida har avgivit tillsammans med företrädareför Kristdemokratiska samhällspartiet.Anf. 59 ()Fru talman! Jag skulle vilja påstå att det här ären-det är något av en politisk slamkrypare. Det ger in-tryck av att vara en sak men är i själva verket till storadelar något helt annat.Den bestickande rubriceringen motsvaras inte avinnehållet. Det här förslaget innebär inte att vi kom-mer fram till en säkrare finansiering av de framtidakärnavfallskostnaderna. Vad förslaget i realiteteninnebär är att en del av de kostnader som kan uppståför en avveckling av kärnkraften finansieras med t.ex.vattenkraftstillgångar. Eller med andra ord: Den frånmiljösynpunkt skadliga kärnkraften betalas delvisgenom den miljövänliga vattenkraften.Det har från allra första början varit ett villkor attkärnkraften skall svara för sina egna kostnader. Vi vetatt det inte är så. När det t.ex. gäller försäkringsansva-ret, som har diskuterats väldigt mycket, svarar intekärnkraften för sina egna kostnader. Det här är ett sättatt gå ytterligare ett steg i den riktningen, att överföraen del av kostnaderna på andra energikällor än påkärnkraften.Det kommer vid avvecklingen att finnas ungefär250 avfall. Av dessa , vari ingår rivningsavfall, driftsavfall och ut-bränt kärnbränsle, är ungefär högaktivtbränsleavfall. Jag återkommer till det om ett ögon-blick.För att finansiera kostnaderna för detta avfall av-sätts i genomsnitt per producerad kilo-wattimme. SKI har föreslagit en höjning till 2,4 öre.Man har i rad velat ha en höjning, menbåde den nuvarande och den förra regeringen harhänvisat till utredningen och sagt sig vilja avvaktaden.För närvarande finns det i den här fonden ungefär15-16 miljarder kronor. Den totala kostnaden föravvecklingen är beräknad till 45 miljarder kronor.Fondens pengar är placerade på etträntebärande konto hos Riksbanken.När man beräknat avvecklingskostnaderna harman utgått från det s.k. djupförvaret. Detta är i sig enosäkerhetsfaktor, eftersom vi inte kan säga säkert attdet blir den lösningen man slutligen kommer att välja.Man har räknat på en realränta på . hardet egentligen inte någon större betydelse, eftersomavsättningen justeras. Skulle realräntan inte blivad man räknade med när man lade upp förutsättning-arna måste man justera avsättningen till fonden någottiondels öre eller så.Man har räknat med en 25-årig intjänandetid, ochman har räknat med avveckling . Det äralltså vad som gäller nu.Just det här sista är viktigt. Om man räknar meden intjänandetid handlar det om ungefär8 utbränt bränsle. Räknar man däremot medatt avvecklingen skall vara klar handlar detom . Det är alltså olika volymer vi talar omhär, beroende på vilken utgångspunkt man har.Det förslag som föreligger bygger på den ut-redning som nämnde. Det är denregeringen i allt väsentligt har gått efter. Tanken medförslaget är att man skall finansiera en del av de kost-nader som kan uppstå inte genom att avsätta pengartill fonden utan genom att ställa säkerheter för av-vecklingskostnaderna.Om ett kärnkraftverk behöver avvecklas innan 25år har gått har man inte räknat in det från början, utandå kommer det en extra kostnad för det. Likaså omkostnaderna efter avveckling skulle visa sig bli störreän vad man räknat med från början, har SKI tagit meddet i beräkningen av beloppet . I stället nu med det här förslaget finansiera genom attställa säkerheter i andra tillgångar.Vilka tillgångar är det då kraftbolagen har? Jo, detär vattenkraft eller fastigheter. Detta är ju inte pånågot sätt en säkrare finansiering. Var och en som varmed vet ju att det inte är någon höjdare attställa säkerheter i fastigheter om man skall ha garantiför att denna säkerhet verkligen består. Då är redapengar naturligtvis betydligt säkrare.Pengarna skall nu förvaltas av en särskild fond vidnamn Kärnavfallsfonden. Det föreslås att fonden skallplaceras hos , till skillnad från denfria placering som utredningen föreslog. Jag tycker ioch för sig att det är bra. Att det händelsevis uppståren teknisk förändring när det gäller behovet av upp-låning till statsbudgetens underskott får inte var ettskäl att inte välja den vägen.Jag tycker att det finns en poäng i att det blir ensäkrare placering än det annars skulle ha varit. Säker-heten måste sättas främst här. Ökad avkastning inne-bär också ökad risk, och med dessa pengar får maninte ta några risker.Fru talman! Det här förslaget innebär egentligeninte alls en säkrare finansiering utan en osäkrare, påså vis att man intecknar fastigheter eller vatten-kraftstillgångar och ställer dessa till förfogande för attbetala eventuella avvecklingskostnader som kommerpå toppen. Det handlar om inteckningar i miljövänligvattenkraft och inteckningar i fastigheter för att kärn-kraftens kostnader skall kunna hållas nere.Det här leder i sin tur till att man naturligtvis kanhålla priset på kärnkraften nere. Det handlar om skill-naden mellan 1,9 och - där har ni kärnan,mina vänner! Det är det som det handlar om - attpressa ned priset på kärnkraftsel med hjälp av säker-heter i vattenkraftstillgångar. På så sätt betalar intekärnkraften sina egna kostnader.Det finns också en risk att det uppstår en ägarkon-centration. Det är i allt väsentligt som harvattenkraftstillgångar. Visst har en del också,men om man tittar på vilka tillgångar utöver kärnkraf-ten de olika kraftbolagen har kan man se att det finnsen stor skillnad. Risken finns att de ser en möjlighetatt slå sina påsar ihop för att få fram dessa säkerheter.På så sätt kunde de på ett annat sätt ställa säkerhetenför hela verksamheten. Den risken skall man intebortse ifrån.Dessutom tar det resurser från det som skulle kun-na ha blivit en satsning på alternativa energikällor. Desäkerheter som tas i anspråk för att ställas tillkärnkraftens förfogande skulle lika gärna kunnatanvänts för investeringar i alternativa energikällor.Om inte annat måste dessa tillgångar finnas i händelseav att det skulle ske en kärnkraftsolycka så att detåtminstone finns några garantier utöver det otillräck-liga försäkringsskydd som finns. Det föreskrivs juockså i atomansvarighetslagen.Vad menar man med att ta bort i dethär förslaget? Vi kan bortse ifrån diskussionen iEnergikommissionen. Detta handlar inte om det utanom finansieringen. Men i och med att man tar bort dethär begreppet ökar man volymen med , ellerminskar den beroende på hur man ser det.Fru talman! Allt detta kan sammanfattas på följan-de sätt. Osäkrare i stället för säkrare. Finansiering avkärnkraftskostnaderna med vattenkraft. Resurser somkunde ha använts för utbyggnad av alternativa energi-källor täcker i stället kostnaderna för kärnkraften somdå inte täcker sina egna kostnader. Omställningen tillandra energikällor försvåras genom att dessa resurserbinds upp i kärnkraften, och elpriserna hålls nere påett konstlat sätt. Detta är, fru talman, den slamkryparesom jag har velat peka på i det här sammanhanget.Jag vill därför yrka bifall till reservation 2, vidaretill reservation 5 under förutsättning att reservation 2vinner kammarens gillande och till reservation 9 un-der förutsättning att reservationerna 2 och 5 vinnerkammarens gillande.Anf. 60 () replikFru talman! behöver inte vara såorolig för det här med årtal och tider. När kärnkraft-verken drivs än växer tillgångarna iKärnbränslefonden snabbare än högen med radioak-tivt avfall.Anledningen till att jag begärde ordet för den härrepliken var att sade att den omstän-digheten att regeringsförslaget kan leda till en del PR-vinster för finansministern inte bör vara skäl till att viavvisar förslaget. Det kan jag hålla med om. Även omjag representerar ett oppositionsparti är jag intefrämmande för att hjälpa finansministern med litetPR. Han kan behöva den hjälpen.Men poängen är ju att man föreslår en förvalt-ningsmetod som innebär att pengarna skall in i Riks-gäldskontoret. självt och avvisar den metoden efter ettlångt utredningsförfarande därför att vi inte har enfungerande realräntemarknad i . Då är detta ettoklokt beslut. Det innebär risker för medelsförvalt-ningen. Det gäller ju att välja en kombination sominnebär bästa möjliga avkastning till lägsta möjligarisk.Hur den metoden ser ut har Kärnbränslefondut-redningen talat om i ett enhälligt betänkande. Den harfått stöd av remissinstanserna. Ändå väljer regeringen,uppenbarligen bara på grund av PR-aspekten, enmetod att förvalta dessa pengar som inte är lika säkeroch som, vad värre är, också riskerar att ge en lägreavkastning. Det är en god grund för att avvisa rege-ringens förslag och biträda Kärnbränslefondutred-ningens. Det gör man genom att rösta på vår reserva-tion, . 61 () replikFru talman! Det skall inte bortses ifrån att MikaelOdenberg har en poäng i detta. Det finns en viss osä-kerhet när det gäller den här typen av realräntesäkralån som är utlånade till . Det harockså framgått av utredningen. Men det råder litetolika meningar om detta är prövat i tillräcklig om-fattningen eller inte.Vi i tycker att det är väsentligt att maninte tar några risker med dessa pengar. Då menar viatt det är osäkrare att placera pengarna i aktier ochden typen av handlingar. Där finns ett ökat mått avrisktagande. Det ligger i saken natur att om man villha en högre avkastning måste man ta en högre risk.Det är den naturlag som gäller.Men jag skall inte förneka att det ligger en poäng iatt det finns en viss bristfällighet i detta. Jag tycker attfondstyrelsen som kommer att hantera detta får åter-komma om den inte kan klara av det.Anf. 62 () replikFru talman! Jag tackar för det erkännandet. Po-ängen är ju just avvägningssvårigheten - å ena sidanstörsta möjliga säkerhet, å andra sidan bästa möjligaavkastning. Det var för ju för att komma till de rättaslutsatserna i den avvägningen som regeringen tillsat-te . Det var ju just upp-giften för utredningen - och den har enhälligt fram-lagt ett förslag som är avvägt med hänsyn till detta.Remissinstanserna har stött förslaget.Ändå väljer regeringen en annan väg, och dess-utom en väg som utredningen har bedömt och avvisat.Den instans som är berörd, , avvisarockså denna. Detta gör regeringen utan att anföranågot annat skäl än att det påverkar statens bokföringoch gör att man kan förmedla det skenbara intrycketav att statens upplåningsbehov har minskat, dvs. un-derförstått att regeringens politik har varit fram-gångsrik.Fru talman! Jag menar att detta inte är en fullt se-riös behandling. Dessutom är inte detta statens egnapengar utan i någon mening reaktorägarnas pengar.Det är ju pengar som är reserverade för att ta hand omkärnbränsle och rivning av byggnaderna. Det börockså leda till att staten är litet återhållsam med att taut svängarna.Anf. 63 () replikFru talman! Vi har just haft en diskussion om re-dovisningstekniker. Vi hos oss kom fram till att vi fårbortse ifrån denna del. Det viktiga i den här frågan ärju att pengarna får en mycket säker placering. Vi harsett den placering som föreslås som säkrare omman inte vill ta några risker.Detta är naturligtvis en fråga som skulle kunnadiskuteras mycket mer, men jag tycker att detta är denbättre lösningen. Det får inte vara något hinder att detredovisningstekniskt blir på det här sättet, som jagsade förut, därför - och det är den viktiga poängenhär - det är precis som säger attdetta är reaktorägarnas pengar. Det är avveck-lingspengar som skall tas i anspråk. Det kommer inteatt förändras av att man redovisningstekniskt läggerdem på ett annat sätt.Anf. 64 ()Fru talman! Jag instämmer i mycket av vad Ro-land sade. Det här är en slamkrypare. Det ärinte många som har insett att det vi bestämmer i dagbetyder oerhört mycket för framtiden. Därför har jagockså en hel del reservationer.Jag tänker börja med att yrka bifall till reservatio-nerna 3, 4, 6 och 7.Reservation 3 handlar om säkerheter för täckandeav framtida kostnader. Reservation 4 handlar omrealränta, reservation 6 om avgiftens storlek och re-servation 7 om oberoende expertis.Jag tar upp dem därför att vi har varit mycket in-blandade i det spel som har pågått i när detgäller att ta hand om avfallet. Detta började ju förmånga Herrans år sedan med att man över huvud tagetinte tittade på avfallet och kostnaderna för det.Man var mycket intresserade av avfallet. , i tidernas begynnelse i , ville man gärnaha avfallet för att kunna framställa en atombomb.Men mycket kloka kvinnor i lyckades stop-pa det, bl.a. byggde ut kärnkraften till tolv reak-torer. är vi det kärnkraftstätaste landet per capitai världen. I har man 16 reaktorer med mindrekapacitet och effekt, och där finns det 56 miljonermänniskor. Det ger ett litet hum om hur vi har byggtut vår produktion och därmed skapat avfall.Avfallet ökar för som går. Det ökar medungefär . Jag tycker att det värsta äratt vi inte har en lösning av hur vi skall ta handom det. Hur kan man då bedöma avfallskostnaden?Det blir ju bara en hypotes. Ingen har ju någon metodför hur vi skall ta hand om det.Huvudspåret finns, och det handlar om att stoppaner det under jorden. bru-kar använda uttrycket huvudspåret. När man inte vethur detta skall gå till måste man garanteraatt det finns tillräckligt med pengar den dagen manskall ta hand om det. Detta skall inte föras över påkommande generationer.Man får göra ett tankeexperiment för att kanskekunna lösa frågan. Vi tycker att man då skall utgå frånen realränta om . På det sättet kan vi garan-tera finansieringen av avfallets kostnader.Detta är nämligen akut. Jag tänker på olikaskräckexempel som finns, bl.a. på den senaste rappor-ten i om hur man i förva-rar avfall ovan jord nära gränsen till . Det är juväl att vi inte tar hand om avfallet på det sättet i Sve-rige.Vi måste här inte bara ha hängslen och livrem,utan vi måste ha alla garantier för att avfallet skallkunna tas om hand. Jag tycker egentligen att manmomentant skulle stoppa driften, eftersom man i daginte klarar detta omhändertagande.Ju snabbare vi avvecklar, desto bättre. Dessutombygger vi då bort överkapaciteten. somkärnreaktorerna går betalar vi för en överkapacitet.Om vi har överskott på vete i , dumpas det påmarknaden till ett låst pris. Det är samma sak medvårt överskott av el. Det är helt klart att vi har ettelöverskott, och vi dumpar detta på marknaden. Dettafortsätter vi med fastän vi vet att vi har haft fem kärn-reaktorer avställda och ändå har klarat oss. Vi frös dåinte ihjäl i , och vi behövde inte tvätta pånätterna. Också industrins verksamhet fortgick.I har en reaktor stått sedan den 26augusti 1992. talar man om avvecklande av enreaktor som om detta skulle vara något fantastiskt,men en har stått där under hela denna tid.Varför tycker jag vidare att det är så oerhört vik-tigt med avsättande av pengar till oberoende expertis?Jo, det beror på att jag har följt det som skett i Storu-man och i . Även till har SKBkommit för att informera och fiska efter acceptans,innan man över huvud taget hade gjort en inventeringi hela . Vad är det som man söker efter? Sökerman efter berg med sprickor eller efter berg utansprickor? Vilken metod är det som man söker? Vadser man efter när man söker efter platsen?Föredragshållarna från SKB, SKI och SSI kom-mer tillsammans och klappar varandra på axeln. Jaghar varit ute och lyssnat på dem, och jag har sett att dehar blivit kompisar. har ocksåpåpekat att det är farligt med det kamratskap somutvecklas mellan myndigheter och reaktorägarnasförespråkare . De har makten i sin hand, ochkommunernas företrädare lyssnar på dem.Det är svårt att ordna med oberoende expertis,som miljörörelsen vill anlita, eftersom det kostarpengar. Man får ofta samla in pengar lokalt för attkunna anlita oberoende expertis, knuten till ,eller något amerikanskteller tyskt institut. Annars har man inte råd med detta.Det räcker inte med skrivningen att kommunernaskall få del av pengarna från Kärnavfallsfonden, utanvi tycker att de skall kunna gå direkt till miljöorgani-sationerna, så att de kan anlita oberoende expertis.Roland var inne på frågan om avgiftensstorlek. I betänkandet framhålls bl.a. följande:"Enligt beräkningar som SKI har gjort i sambandmed sin skrivelse till regeringen angående avgifter förår 1996 (SKI rapport 1995:52) skulle den genom-snittliga avgiften behöva stiga från dagens till4,per kWh om realräntan sattes till . "Vi i har mot denna bakgrund före-slagit att den här avgiften skall uppgå till . Enavgift om är urusel. Som sade har man tjatat om att dennaavgift skall höjas. Det måste man göra för att vi iSverige över huvud taget skall ha någon garanti förtäckande av avfallskostnaderna.När det sedan gäller säkerheterna har vi en annanåsikt än . Vår , som har suttiti , hävdar att det är oer-hört viktigt att lagstifta om att reaktorägarna skallkunna garantera säkerheterna. Han har en helt avvi-kande uppfattning, som kanske innebär att reakto-rägarna kan komma att gå i konkurs. Han har ocksåvisat på skaleffekterna.Man påstår ibland att reaktorägarna har god eko-nomi. Andra gånger passar det med en annan bokfö-ring, och då är de fattiga. Som jag inledningsvis skrivit i min motion: Upp till bevis! Är manfattig, eller är man rik? Är man ett konkursbo ellerinte? Det är mot denna bakgrund som vi har satt våraresonemang på pränt och valt den av oss föreslagnalösningen.Jag vet att är mycket insatt i dessafrågor, eftersom han sitter i , och jag ärverkligen mottaglig för argument.Anf. 65 () replikFru talman! Huruvida man är fattig eller rik är ettintressant filosofiskt spörsmål, som jag inte skall gå inpå. När det gäller vissa delar av anförandevet jag över huvud taget inte vad hon talade om. Jagskall begränsa mig till den lilla del som jag begrep,och det gäller de realränteantaganden som man börgöra när man fastställer den avgift som reaktorägarnaskall betala in för att bygga upp Kärnavfallsfonden.Det är självklart att man bör göra ett antagandeom en tillväxt i ekonomin och en avtappning av med-len, eftersom det kommer att göra att medlen i slutän-den blir större än om man bara mekaniskt adderar deinbetalda avgifterna.Miljöpartiet vill, antagligen bara för att avgiftendärmed skall kunna höjas, räkna med en realränta om0 %. Som framgår av betänkandet har vi under desenaste tio till tolv åren, trots svåra tider i landet, haften genomsnittlig real avkastning på fondmedlen om4,. Jag tycker att det räcker för att visa att deantaganden som ligger till grund för dagens nivå påavgiften, 2 ½ %, är ganska konservativa.Eva säger att den bör vara , eftersomman inte kan vara säker på att realräntan kommer attvara positiv . Låt mig säga att vi dendag när sitter i en regering kan vara bereddaatt ta upp en diskussion om den frågan. I det läget kanman ifrågasätta om man längre kan få någon avkast-ning på kapital i vårt land.Det andra argumentet för att ha realräntan ,nämligen att detta skulle leda till att kraftföretagen föratt vinna ränteinkomster uppskjuter åtgärder för om-händertagandet av avfallet, är totalt obegripligt. Dettapåverkar inte kraftverksägarnas ambitioner att ta handom avfallet. Det är ett åliggande som de har. Kärnav-fallsfonden är statens garanti för att det åtagandetfullgörs.Anf. 66 () replikFru talman! förutsätter att vårtland kommer att vara stabilt och att även ekonominkommer att vara stabil. Ja, vi har ju sett hur det harvarit - räntan har gått upp och ned som en guttaper-kaboll, och den har varit uppe i 500 %.Vårt förslag innebär att vi kan garantera attdet finns tillräckligt mycket pengar i fonden. Om viskulle vara tvungna att stänga av eller iövermorgon, skall det ändå reellt finnas tillräckligtmycket kontanta medel för att klara detta. Det är detsom detta handlar om.Visst kan jag vara mottaglig för och de senast anförda siffrorna, men vianser det vara korrekt att basera avgiftssättningen påen realränta om . Vi har hävdat att detta är det enda sättet.Att inte förstod vad jag sade be-ror kanske på att vi talar olika språk. Vi har olikainställning till kärnkraften. Jag tror inte att han serkärnkraft och kärnvapen som siamesiska tvillingareller inser att hanteringen av kärnkraftsavfallet inne-bär ett risktagande.Vi har varit uppe i , och medtanke på det instabila läge som där finns är jag mycketorolig för att man också kan börja smuggla ut en heldel av avfallet. Det finns risker som man över huvudtaget inte har räknat in i sina bedömningar. Man harräknat med att avfallet skall tas om hand på ett visstsätt, men man har inte räknat in samhällsriskerna. Vilever inte i ett till stabilt världssamhälle.Anf. 67 () replikFru talman! Mycket kort: Jag delar fullt för kärnsäkerheten i . Däremotär jag inte så orolig för kärnsäkerhetsläget i Sverige.Men sett över en lång tillväxtperiod kan man givetvisutgå från att det förekommer en viss avkastning påkapitalet.Det gäller, om man vill skapa säkerhet, att inte gö-ra antaganden som är överdrivna om vad denna realaavkastning på kapitalet uppgår till. I detta samman-hang arbetar den svenska staten och myndigheternamed ganska konservativa antaganden, vilket ocksåframgår av betänkandet. Det är mot den bakgrundeninte seriöst när man som och en realränta på 0 %.Realräntan kommer inteatt kunna bli så låg - inte ens om hadesuttit i regeringsställning.Anf. 68 () replikFru talman! Var det där sista smicker? Det låternästan som om vi är på gång! Det blir nog bra. Vikanske hittar en bra kombination av partier, trots detsom hände i går.Jag vill gå över till att tala om att man dumpar pri-serna . Det är det man gör.