prot · GI09102 · 1995-05-10 00:00:00 — Det var faktiskt dettasom byggde upp stora delar av svenskt näringsliv.Hur hade klarat sig i konkurrensen omman inte hade haft som en samarbetspart-ner i sammanhanget?Carl återkommer till att näringslivetvill ha stabila och enkla regler. Men kan ännu inte svara på varför den borgerligaregeringen införde ett så groteskt regelsystem förföretagsbeskattningen. Det är tredje gången jag frågarCarl detta, och jag lär inte få något svar.Jag förstår varför.Man skäms över det regelsystem för företagssek-torn som man har skapat. Man skäms för det. På någotannat sätt kan jag inte tolka den tystnad som har råtthär när det gäller företagsbeskattningen.Anf. 47 ()Fru talman! Låt mig inleda med en kommentar tillRolf Kenneryd, som nämnde mitt namn tidigare idebatten.Jag tycket att det är bra att anser attdet inte skall finnas något glapp i kvittningsrättenunder 1995. Jag antar att kommer attstödja den reservation som finns i betänkandet omskattepolitiken.Men jag har fortfarande inte fått något svar på frå-gan varför detta glapp har uppstått. Kanske kan LarsHedfors ge svar på detta i debatten.Nya arbetstillfällen är målet för många av de åt-gärder som föreslås i samhällsdebatten. Intressetför nya arbetstillfällen är lätt att förstå med hänsyn tillarbetslöshetens mycket negativa konsekvenser för denenskilde, samhället och inte minst för samhällseko-nomin.Förväntningarna på nya arbetstillfällen riktas iförsta hand mot de mindre företagen. Det är naturligtmed utgångspunkt från att studier av svenska företagvisat att av nya arbetstillfällen genererats imindre företag. Två tredjedelar av dessa haruppstått genom ökad sysselsättning i befintliga före-tag, medan en tredjedel tillkommit genom nyetable-ringar.Undersökningar visar också att det endast är 16 %av de små och medelstora företagen som svarat förökningen. Internationella undersökningar visar likale-des att endast ett fåtal företag åstadkommer expansio-nen.Detta innebär att småföretagens betydelse för nyaarbetstillfällen är stor. Än viktigare i ett långsiktigtperspektiv är dock de små och medelstora företagensbidrag till förnyelse och tillväxt.Kristdemokraterna vill utveckla tjänstesektorn.Tjänstesektorn sysselsatte 1993 av arbetskraftenoch stod för av produktionen. Privata tjänstefö-retag stod för av sysselsättningen och avproduktionen. Den offentliga sektorn stod för avsysselsättningen och av produktionen. Indust-rin stod endast för av sysselsättningen och 30 %av produktionen.Vartannat nystartatat företag är ett tjänsteföretag.Enligt prognosinstitut kom-mer uppdragsverksamheten att vara den stora tillväxt-sektorn fram . Det handlar om branschersom bygg- och anläggningsbranschen och om data,miljö, ekonomi, försäkringar, medier, reklam, under-hållning, turism, restauranger, frisörer, skomakare,bilreparatörer, städbolag och tvättinrättningar.En politisk stimulans för att påskynda denna ut-veckling skulle få påtagliga positiva effekter på anta-let nya jobb. En radikal sänkning av tjänstemomsenfrån , som föreslår,skulle öka efterfrågan på olika tjänster inom bl.a.nämnda branscher och rikta sig till såväl andra företagsom hushåll. Det skulle därmed ge många nya jobb.En säkning av tjänstemomsen är betydligt viktigare änen sänkning av matmomsen.I vårt förslag ingår även en sänkning av arbetsgi-varavgifterna med 1,5 procentenhet.Fru talman! Nationalekonomerna har länge haftproblem med att visa hur skattetrycket påverkar till-växten. har de fått hjälp av professor , som ingående prövat frågan teoretiskt. I enartikel i , nr 6 1994, skriverBjerhammar och att höga skatter gersämre ekonomi. Det visar på ett högst signifikantsamband mellan skattetryck - skattekvoten - ochbruttonationalprodukten, dvs. BNP.Att vi med nuvarande skattenivå vingklipperbruttonationalprodukten långsiktigt är särskilt allvar-ligt för en ekonomi som med avseende påhur detta påverkar möjligheterna att sanera skulderna.Fru talman! Skattesystemet måste vara så utformatatt det skapas incitament för företagande. Skattesys-temet bör så långt som möjligt vara neutralt, dvs. attbeskattningen inte skall få påverka ett företags val avfinansiering med nyemission eller lån. Avkastning avkapital bör behandlas likvärdigt i skattehänseende. Deöverväganden som gjordes när den dåva-rande införde ett system för enkelbeskatt-ning av bolagsinkomster utgick från detta grundläg-gande förhållande. Den dubbelbeskattning som tidiga-re gällde innebar att avkastning på det riskbärandeegna kapitalet i aktiebolag normalt beskattades med51 % medan avkastningen på riskfritt sparande be-skattades . Detta förhållande försvåraderiskkapitalförsörjningen och därmed den expansionsom kan ge de nödvändiga nya arbetstillfällena i pri-vat sektor.Hösten 1994 genomfördes på förslag av den soci-aldemokratiska regeringen en rad ändringar som in-nebär försämrade villkor för företagande. Bl.a. återin-fördes dubbelbeskattningen av det egna kapitalet.Denna åtgärd medför negativa effekter för expansionoch nyföretagande, särskilt med hänsyn till de svårig-heter att få tillgång till riskvilligt kapital som företa-gen har . Det är ingen tillfällighet att en enkelbe-skattning står högt på företagarnas lista över önskvär-da politiska åtgärder.Reglerna för beskattning av delägare i fåmansföre-tag måste reformeras så att de ger bättre förutsättning-ar för företagande och nyföretagande. Regeringen börse till att dessa frågor får en skyndsam behandling.Kristdemokraterna anser att bör beslutaom en återgång till neutral beskattning av kapitalin-komster genom slopad dubbelbeskattning. Regeringenbör få i uppdrag att lägga fram erforderliga förslag tillriksdagen med sikte på att skall kunna fattabeslut om lagstiftningen tidigt under hösten 1995.Slutligen vill jag ställa en fråga. Var står social-demokraterna i denna fråga ? Har ni någon stra-tegi och målsättning för er företagsskattepolitik?Denna fråga väntar på ett svar.Fru talman! Jag står bakom samtliga kristdemo-kratiska reservationer i betänkandet men yrkar endastbifall till reservation nr 1.Anf. 48 ()Fru talman! ekonomi har raserats. fördubb-lades den svenska statsskulden, femdubblades detsvenska budgetunderskottet och tredubblades arbets-lösheten. Som vi hörde tidigare i debatten gick mellan40 000 och 50 000 företag i konkurs.Det är en förfärande utveckling. Det är nu den so-cialdemokratiska regeringens minst sagt otacksammauppgift att försöka ta oss ur detta ekonomiska moras.Det kräver naturligtvis uppoffringar. Det kräver be-sparingar. Vi vet att det är någonting som drabbarfolk med relativt små inkomster hårt. Det är smärt-samt för dem som drabbas. Det är faktiskt också tungtför oss som tvingas fatta dessa beslut. Men det ärnödvändigt. Det är nödvändigt att vi gör det . Omvi väntar till en kommande lågkonjunktur kommer detatt bli etter värre.Skall man göra sådana uppoffringar och bespa-ringar måste de, på ett eller annat sätt, kunna upplevassom någorlunda rättvisa. Det är här skattepolitikenkommer in i bilden. Skattepolitiken är förmodligendet bästa fördelningspolitiska instrument vi har atttillgå. Det är det instrument vi kan använda för att setill att höginkomsttagare och kapitalägare får bära enstörre andel av krisens bördor än andra människor.Det är detta den socialdemokratiska regeringen hargjort och håller på att göra.Vi höjer skatterna på kapitalinkomster kraftigt. Viinför en s.k. värnskatt för inkomster över ca200 . Vi ser till så att förmögenhetsskatten blirkvar. Vi ser till att skärpa beskattningen av pensions-sparande.Summan av dessa åtgärder blir faktiskt en ökadskattebelastning på kapitalägare och höginkomsttaga-re på i storleksordningen . Detkritiseras nu av moderater, folkpartister och ,som dessa partier föreslår större besparingarän vi socialdemokrater. Det var precis så man gjordenär man satt i regeringsställning. Man sänkte skatternaför höginkomsttagare och kapitalägare somman genomförde kraftiga försämringar för lågin-komsttagare. Det är det som skiljer oss åt i så storutsträckning.Nu kan vi se i reservation nr 1 att moderater, folk-partister och upprepar kraven på att man skallavskaffa skatten på aktieutdelning. Det är, enligt mittförmenande, minst sagt stötande. framförman långt gående sparkrav på låginkomsttagare. I dagkan vi i tidningarna dessutom läsa om att aktieutdel-ningarna ökar kraftigt.Detta förslag motiverar man på två sätt. Det gjor-de också i sitt anförande. För detförsta säger man att det leder till en stimulans förinvesteringar och sysselsättning. För det andra sägerman att avkastning av kapital bör behandlas likvärdigti skattehänseende. Om de två sakerna är följande attsäga.Det finns andra och bättre sätt att stimulera inves-teringar. Jag tror t.ex. att den svenska bolagsskatten ärviktigare för investeringarna än skatten på utdelning-ar. Dessutom är det ytterligt tveksamt om en sänkningav skatten på utdelningar över huvud taget har någoneffekt på sysselsättningen. Per var inne pådetta litet grand. främste expert på företags-beskattning, i , hävdar mycketbestämt att det inte har någon effekt på investeringaroch sysselsättning.Man säger att avkastning av kapital skall behand-las likvärdigt. För oss socialdemokrater är det precislika viktigt att olika typer av inkomster beskattaslikvärdigt, att inkomster av arbete och inkomster avkapital beskattas lika mycket. Enligt de borgerligasförslag skulle inkomster av kapital behandlas fördel-aktigare.Om man skapar olika skattesatser i kapitalbe-skattningen leder det dessutom obönhörligen tillskatteplanering. Om det finns en skattesats på fören typ av inkomst av kapital och en annan skattesatspå , säger det sig självt att många försöker för-vandla den inkomst som skall beskattas som beskattas ; skatteplaneringen är i fullgång.Fru talman! Jag tänkte något kommentera en delav de andra reservationerna som är knutna till betän-kandet, dock inte alla.I reservation nr 2 från pläderas föratt man skall höja företagsskatten. Det är möjligt kan göra det. Men jag tror att det är direkt felak-tigt att göra det just . Visserligen är bolagsbeskatt-ningen gynnsam i . Den är förmodligen gynn-sammast i . Men den har en stor betydelse förinvesteringsbenägenheten, till skillnad från utdel-ningsskatten. Därför yrkar jag avslag på den reserva-tionen.I reservation nr 3, också den från ,pläderar man för att de 2 miljarder som är avsatta förnäringslivet i kompletteringspropositionen skall gå tillmindre företag. Men det är ju precis vad som sägs ibetänkandet. Det är precis vad som aviseras i komp-letteringspropositionen. Jag betraktar nästan den re-servationen som något slags okynnesreservation frånVänsterpartiets sida. Vad göras skall är redan gjort idet fallet.I reservation nr 6, också den av ,begärs en översyn av skattereglerna för enskilda före-tagare. Också det är att slå in öppna dörrar. Det be-gärde vi socialdemokrater redan när reglerna antogsför ungefär , och det pågår ettarbete med detta i . Så man kanfråga sig varför nödvändigtvis måstereservera sig på den här punkten.Jag tycker nog att Per borde tala medlitet mindre bokstäver. Han talar om att den här be-skattningen av egenföretagen är "grotesk". Men, PerRosengren, var faktiskt med om attfatta det här beslutet. Det ni, och också vi socialde-mokrater, sade var att beslutet måste utvärderas ochföljas upp, och en sådan utvärdering är alltså på gång.I reservation nr 7 av moderater och kds krävs enreformering av reglerna för beskattning av fåmansfö-retagen. Jag skulle vilja gå så långt som till att säga attdet kravet har litet av löjets skimmer över sig. Vilkavar det som införde de nuvarande reglerna för få-mansföretagen? Jo, det var just den borgerliga rege-ringen, där både kds och Moderata samlingspartietvar med. Även kring detta pågår i ettarbete, som går ut på att försöka förenkla och ställatill rätta det som ni ändrade på under er regeringstid.Slutligen till reservation nr 9 av kds, som gälleravdragsrätt för kapitalförluster vid rån. Man kräver atten lagstiftning införs , fr.o.m. den 1 juli1995. Jag frågar mig då: Varför har man i kds plöts-ligt blivit så het på gröten? Det här var en fråga somaktualiserades för mycket länge sedan. Den borgerligaregeringen hade på sig och gjorde absolut ing-enting förrän i allra sista sekunden, förraåret, då man tillsatte en utredning. Den utredningen ärpå gång, och den skall, precis som den borgerligaregeringen beställde, vara färdig års utgång.Jag tycker att vi skall låta den utredningen arbetafärdigt.Fru talman! Jag skall avsluta med att yrka bifalltill utskottets hemställan på samtliga punkter ochavslag på reservationerna.Anf. 49 () replikFru talman! glömde att berätta attlågkonjunkturen och den dåliga ekonomin för Sverigebörjade . Socialdemokraterna klarade inteupp problemen, och det var väl en av anledningarnatill att man förlorade valet 1991.Lars hänvisade också till en professor,som sade att dubbelbeskattningen inte spelade någonroll. Jag kan hänvisa till en annan professor, , som var med vid samma utfrågning. Han me-nade att dubbelbeskattningen spelar roll för företa-gandets intresse av att växa.Lars sade också att vi andra insinueradeatt skulle göra större besparingar än Soci-aldemokraterna. Det är faktiskt inte sant. Folkpartietanser att det är viktigt att man behåller 80-procentsnivån i socialförsäkringssystemen. Det hållervi fast vid också fortsättningsvis i den motion som viväcker i samband med kompletteringsproposi-tionen. För övrigt tyckte vi inte om den neddragningav barnbidragen som Socialdemokraterna genomför-de. Däremot säger vi nej till en sänkning av momsenpå mat, eftersom vi menar att det är fördelningsmäs-sigt helt oriktigt.Anf. 50 () replikFru talman! Bara en kort kommentar till frågan omdubbelbeskattningen och professor och vadhan sade när vi diskuterade frågan. De enkla, logiskaoch klara fakta när det gäller den s.k. dubbelbeskatt-ningen är ju att om man i sänker utdelnings-skatten till får det naturligtvis betydelse försvenska aktieägare. De kommer att köpa mer, men imotsvarande grad blir det intressant för utländskaaktieägare att sälja sina aktier. Så resultatet blir för-modligen inga nya pengar till investeringar, utanresultatet blir en gigantisk kapitalexport till ,och andra länder. Det är tyvärr det som blirresultatet, och där har alltså fel. Det här ärganska enkelt och borde vara fullständigt självklart.Dessutom är det minst sagt stötande att man påvanliga, hederliga arbetsinkomster får betala 30 %och mer i skatt medan man slipper betala ett enda örepå utdelningsinkomster. Det kan inte vara fördel-ningspolitiskt riktigt. Det kan inte vara rättvist.Isa nämner lågkonjunkturen 1990. Ja,det är riktigt att ni hade otur på den punkten i ochmed att vi då gick in i en lågkonjunktur. Men ni gjor-de fel saker då. När man går in i en lågkonjunkturskall man absolut inte strama åt, men det var det nigjorde. Ni höjde skatterna för vanligt folk. En metall-arbetare fick en höjning av skatten med 6 000 kr.Möjligheterna att konsumera sjönk, efterfrågan sjönk,produktionen sjönk, arbetslösheten ökade. Det var detsom var bekymret för er.Anf. 51 () replikFru talman! Ett av problemen med dubbelbe-skattning på aktier är att det i och med detta blir merlönsamt att låna, och det var vad företagen gjorde.Väldigt många erfarna konkursförvaltare och bankfö-reträdare menar att många av de konkurser som tyvärrinträffade under lågkonjunkturen hade kunnat undvi-kas om företag som var sunda och som hade haftförutsättningar att klara krisen om de hade haft enbättre soliditet hade sluppit lånefinansiera och i ställethade kunnat öka sitt aktiekapital.Vi ser ju hur få företag vi har och hur få företagsom vill expandera, så vi är tvungna att göra någon-ting på den här fronten.Anf. 52 () replikFru talman! Jag tror inte att detta skulle ha ökatföretagarnas aktiekapital.De många konkurserna var ett resultat av lågkon-junkturen, det är riktigt, men det var också ett resultatav att ni förde fel politik. Naturligtvis måste ni ta ettansvar för det.Den här utdelningsskatten kan möjligen vara job-big för dem som har aktier i stora, börsnoterade före-tag. För småföretagen betyder den däremot väldigtlitet. Var och en som har varit ute och träffat småföre-tagare vet att de säger ungefär så här: För oss är detinget problem, för vi delar inte ut några pengar, utanvi behåller dem i företaget och låter dem arbeta där.Och detta är ju sunt och riktigt.Anf. 53 PER () replikFru talman! Jag skall inleda med att yrka bifall tillreservation nr 2. Vi står naturligtvis bakom våra övri-ga reservationer, men eftersom jag vill nedbringavoteringstiden i kammaren yrkar jag inte bifall tilldem.Under de första två tredjedelarna av trodde jag att han hade kommit in på felbetänkande, för det han sade handlade mest om be-tänkande 20. Sedan talade han ändå litet grand i slutetav anförandet om företagsskatten.Lars kritiserade för att vidiskuterar nivån i skatteuttaget, och han säger att vivill höja företagsskatten. Det är ett väldigt slarvigtuttryck att säga att vi vill "höja företagsskatten". Vianger att vi vill höja bolagsskatten från ,till europeisk miniminivå, men vi anger också att vivill sänka skatten för små egenföretagare. Vi villinföra ett skatteavdrag i samband med investeringar,vilket skulle gynna småföretag och gynna investe-ringsnivån i samhället.När det gäller de 2 miljarder som Socialdemokra-terna har talat om anser vi att de skall gå till små ochmedelstora företag, och till skillnad från Socialdemo-kraterna anger vi också hur detta skall göras. När viskrev vår motion hade socialdemokraterna över huvudtaget ingen aning om hur de 2 miljarderna skulleanvändas. De nämnde det i alla fall inte i den offentli-ga debatten eller på något annat sätt.Det är helt fel att påstå att vi skulle slå in öppnadörrar när vi vill ha förändrade regler för egenföreta-gare. Vi anger ju här hur vi vill att reglerna skall änd-ras. Det kan därför inte vara fel att yrka på att detskall genomföras.När det sedan gäller den gamla K-SURV:en m.m.har vi aldrig stått bakom sådana regelsystem. Underden föregående mandatperioden satt vi bara på obser-vatörsplats i utskotten, och vi hade ingen större möj-lighet att påverka arbetet i utskotten.När det gäller de krångliga skattereglerna för ex-pansionsmedel framför allt för småföretag har vi helatiden sagt att de måste förändras. Man kan inte fortsät-ta med dessa regelsystem.Anf. 54 () replikFru talman! Det är riktigt, som Per sä-ger, att ni i inte satt med vid bordet iutskotten. Men ni hade möjlighet att avgeviljeyttringar. Det gjorde er representant, och hanhade inga invändningar när det gällde detta "groteskaförslag", som Per kallar det. Jag tycker attPer skall försöka förklara det. Om ni intesatt med i utskottet satt ni i alla fall i . Härröstade ni ju för det här förslaget och också för att detskulle utvärderas. Det var precis det som vi socialde-mokrater sade, och det är just det som är i gång. Nislår alltså in öppna dörrar så att det bara brakar omdet.När det gäller de 2 miljarderna är det så att vi fören dialog med näringslivet om hur de bäst skall an-vändas. Det råder inget som helst tvivel om att det ärde små företagen som vi avser. Det står i klartext ikompletteringspropositionen.Ni säger att ni vill genomföra förbättringar föregenföretagare, och så rabblar Per upp ettantal avdrag och ändringar. Jag är helt övertygad omatt det skulle krångla till beskattningen ännu mer.Anf. 55 PER () replikFru talman! Att ta bort egenavgifterna på resultatunder skulle inte krångla till skattereglernaett dugg. Det skulle läggas in i skatteuträkningspro-grammet, så det har egentligen ingenting med före-tagsbeskattningen att göra i det avseendet.Jag har studerat våra skattemotioner från de senas-te åren, och vi har gått emot t.ex.SURV-reglerna och de andra dispositionsreglerna,som har inneburit problem för många. Man tog bortSURV-reglerna och införde expansionsmedel ochräntefördelning, och vi har inte heller varit positivatill de delarna i våra skattemotioner. Jag tror att LarsHedfors skulle må bra av att läsa våra motioner i detavseendet.Anf. 56 () replikFru talman! Jag vill bara kort konstatera att jagmycket noggrant har läst motioner,och jag vet precis vad som står i dem. Jag vet ocksåatt ni har ställt upp när det gäller egenföreta-gen. När nu Per står här och säger att reg-lerna är groteska tycker jag att det är litet välmagstarkt.Anf. 57 ()replikFru talman! historieskrivning varnågot begränsad i tiden. Han pratade om att vi hade haft en oroväckande ut-veckling. Jag tycker att man skall anlägga ett någotlängre historiskt perspektiv. Både ochjag är intresserade av historia, och jag tycker att vikan börja 1970, då kurvorna för utvecklingen av Sve-riges bruttonationalprodukt och inom går isär.Det är efter 1970 som vi har haft en ofördelaktigutveckling i , som har tagit ned oss som in-dustrination till den position där vi är , på sjut-tonde plats i statistik.När det gäller det vi nu diskuterar, nämligen före-tagsbeskattningen och speciellt dubbelbeskattningen,har vi i skatteutskottet konstaterat att det föreligger enbrist på riskkapital i . Då är min enkla fråga:Hur kommer det sig att skatteutskottets majoritetfortfarande motsätter sig att man avskaffar dubbelbe-skattningen, när beskattningen på riskfritt kapital ärlägre? Jag vill inte höra svaret från attde beskattas lika, dvs. För att kunna tafram aktieutdelningen tvingas ju företagen ocksåbeskatta vinsten i företagen. Detta höjer otvetydigtavkastningskravet.Anf. 58 () replikFru talman! När det gäller svaret är det väl i varjefall jag som bestämmer hur det skall se ut.Jag skall försöka förklara varför vi inte vill gå medpå förslaget om att ta bort utdelningsskatten. Det finnstre mycket klara, distinkta och tydliga skäl för det.Det första handlar om fördelningspolitik. Jag är intesäker på att min pedagogik räcker för att förklara detför ; det brukar inte vara så väldigtlätt. Men det är inte rimligt att man tar ut i skattav en kommunalarbetare, en metallarbetare eller vaddet nu är, som den som sitter och lyfterutdelningsinkomster inte betalar ett enda öre. Det ärfördelningspolitiskt orimligt.Det andra skälet handlar om skatteplanering. Nigenomförde en förändring av kapitalbe-skattningen som öppnade för en väldig skatteplane-ring. Det säger sig självt att om man har inkomstersom beskattas och kanske mer medan andrainkomster beskattas , då sätter kreativiteteni gång hos människorna. Då försöker man förvandlade högbeskattade inkomsterna till lågbeskattade.Det tredje skälet är det som Per var in-ne på i sitt anförande, nämligen att det är oerhörtfördelaktigt att spara i aktier. Jag har framför mig annons utgiven av Aktiefrämjandet, där manpläderar för aktiesparande. Där står det ordagrant såhär: "Ingen annan sparform är så lönsam för den en-skilde som aktiesparande. Ett kapital som i början av1900-talet satsades på aktier har femtonfaldigats se-dan dess i fast penningvärde." 59 ()Fru talman! Varken eller har svarat på frågan varför viskall ha ett glapp i kvittningsrätten under just 1995.Det är inte rimligt att skall riskera att nyaföretag inte startas på grund av att kvittningsrättendröjer.Lars talade också om det stötande med attha en enkelbeskattning. Om jag förstod är det mindre stötande eller inte alls stötande meden dubbelbeskattning. Frågan är om en trippelbe-skattning är ännu mindre stötande eller t.o.m. positiv.Vidare talade om fördelningspoliti-ken. Jag är förvånad över att regeringen har en sådanorättvis fördelningspolitik. Låt mig bara nämna barn-bidraget, som man sänker för alla oavsett inkomst.Inte heller kompenserar man kommunerna för deavdragsgilla egenavgifterna, något som ifebruari hoppades att finansministern skulle göra.Detta drabbar nu vård och omsorg inom kommunerna.Så att tala om att regeringen har en fördelningspolitiksom är rimlig tycker jag är fel.Anf. 60 ()Fru talman! Jag tror inte att jag behöver upprepaalla de skäl som har nämnts till att vi behöveröka egenavgifterna, sänka barnbidragen och andrasådana här obehagliga beslut.