prot · GI0990 · 1995-04-19 00:00:00 — Sanktioner kan inte få upphävas utan attKosovo också får sina rättigheter.Utskottet har i svaret på de motioner som harväckts i den här frågan tydligt beskrivit vad Sverigegör och hur vi agerar för att hålla Kosovo-frågan aktuell på alla internationella nivåer, inte minsti EU, där vi nu har möjlighet att påverka. Det är braatt tillsammans med , som är ordfö-randeland i EU , har tagit initiativ till att unionensarbetsgrupp för f.d. skall ägna störreuppmärksamhet åt situationen i Kosovo.Jag vill bara starkt understryka det som sägs i be-tänkandet, att utskottet förutsätter att regeringen fort-sätter att aktivt agera för att situationen i Kosovouppmärksammas i alla internationella sammanhang.Det är oerhört viktigt. Det arbetet får inte avstanna,jämsides med andra ansträngningar för att få en lös-ning till stånd för f.d. Jugoslavien.Herr talman! Med det yrkar jag bifall till utskottetshemställan.Anf. 13 () replikHerr talman! Jag vill bara understryka det somMarianne sade om situationen i Kosovo.Vi pratade om heroiska insatser.En heroisk insats är, enligt min mening, det sätt somdet kosovoalbanska folket har uppträtt på, med tankepå det förtryck man har fått utstå och utstår från denserbiska myndighetens sida. Än så länge har manbemött detta med icke-våld. Det kan verka övermåttanheroiskt, men jag måste understryka att jag beundrardet kosovoalbanska folket för dess handlingssätt i densituation som man trots allt befinner sig i.Anf. 14 () re-plikHerr talman! Jag vill också understryka det. Detfinns fler saker man kan nämna i det sammanhanget.Kosovoalbanernas kulturveckor hölls t.ex. i Kulturhu-set här i för sedan. Kosovoalbanergenomförde också demonstrationer på många håll iEuropa och i världen , därderas fredliga agerande underströks. De arbetar ändåpå ett så konstruktivt sätt som möjligt för att få enändring till stånd.Anf. 15 ()Herr talman! Det har talats om upprördheten ochuppgivenheten. Den upprördheten och den uppgiven-heten infinner sig naturligtvis alltid när man sombetraktare finner att de maktpolitiska förhållandenagör att de krafter som skulle kunna agera inte ser sinaegna intressen hotade och därmed heller inte agerar.Upprördheten har också sin grund i att moraliskadimensioner i den här typen av konflikter uppenbarli-gen saknar betydelse, annat än som verbala stöd.Vi kan beklaga detta, och vi gör det inte . Vi har gjort det tidigare, och vi kommer förmod-ligen, dess värre, att få göra det ett bra tag till när detgäller situationen i f.d. Jugoslavien.Man kan alltså sammanfatta situationen pådetta sätt: Varför har det inte hänt mer? Varför harinte det internationella samfundet agerat? Varför harinte andra krafter agerat?Detta har sin grund i de materiella förhållandenaoch i att dessa krafter inte ser det som ett egenintresseatt agera, till skillnad från i andra konflikter. Detnämndes tidigare att situationen i till endel skymdes av vad som hände i . Där varsituationen annorlunda, och där agerade både världs-samfundet och andra krafter, just på den grundvalenatt man såg att ekonomiska och andra intressen varhotade.FN:s närvaro i vilar natur-ligtvis på en ytterst skör tråd. Vi kan önska att detförhöll sig annorlunda. Det är inte läge för oss att taställning till om ökad FN-närvaro är önskvärd ellerinte. Vi kan konstatera att den inte är möjlig. Varkenför vår egen del eller för andra nationer är ett sådantsteg möjligt.Vi kan också konstatera att FN:s tillkortakom-manden har en grund i ledningssystemet och lydnads-förhållandena. Franska enheter tar order från Parisoch svenska från . Detta kan vi också be-klaga, men vi tvingas konstatera att det fungerarså, och det är inte möjligt att åstadkomma en annanordning i det stycket i närtid.Lennart Rohdin sade att spridningsriskerna ärmycket stora om inte kriget i Bosnien bringas till ettslut. Naturligtvis är det så.En förhandlingslösning är det enda möjliga. Densituation som uppstår om vapenembargot hävs ärförmodligen - där håller jag med en förhandlingslösning möjligen kan försvåras.Risken att den försvåras är stor. Enligt min uppfatt-ning kommer en förhandlingslösning i varje fall intenärmare om vapenembargot hävs. Även i det stycketkan vi som iakttagare konstatera att vi skulle önska enannan situation, men jag tror att det förhåller sig pådet här viset.Självklart handlar det - som också LennartRohdin sade - i grunden om brott mot folkrätten. Dekrafter som vi har att tillgå räcker inte för att försvarade moraliska dimensionerna. Brottet mot folkrättenhar redan skett. Vår uppgift nu är att konstatera vilkamedel vi har att tillgå för att få detta till ett slut inomen någorlunda överblickbar framtid.Vänsterpartiets uppfattning är att en ytterligaretidsutdräkt innan man får till stånd en förhandlings-lösning är att befara om vapenembargot hävs.I övrigt står i allt väsentligt bakombetänkandet. Jag yrkar bifall till utskottets hemställanpå de punkterna.Anf. 16 () replikHerr talman! Vid debatt den 23 febru-ari instämde talesman idet anförande som jag höll. Vid voteringen den 2mars röstade samtliga närvarande vänsterpartiledamö-ter för ett yrkande från mig som var identiskt medyrkande 1 i motion 623, som jag i reservationen i dagtillstyrker. Den här gången står bakomutskottets majoritetsuppfattning, som väl får sägasvara identisk med den som förelåg sedan.Jag skulle vilja fråga vad som föran-leder den här positionsförskjutningen. Är det detfaktum att varit en del av och litetbesviket fortfarande hoppades kunna ingå i ett rege-ringsunderlag? I så fall tycker jag att Vänsterpartietsledamöter bör notera att det har hänt en del sedanutrikesutskottets betänkande justerades för tre veckorsedan. Det går att ändra sig och rösta för det manstödde sedan.Anf. 17 () replikHerr talman! Diskussioner om regeringsunderlaghar inte med detta att göra.Lennart Rohdin har alldeles rätt i den förändringhan pekar på. Så förhåller det sig. Det är bara attkonstatera att jag företräder partiets uppfattning i dagi den här frågan. Grunderna för den har jag försökt attklargöra i mitt anförande. Jag kan inte annat än citeraJohn Steinbeck: Det som skiljer den envise från denvise är förmågan att ta hänsyn till ett förändrat läge.Anf. 18 () replikHerr talman! Jag bara konstaterar att det som dåuppenbarligen har förändrats för delär att man inte längre anser att man kan ge regeringentill känna vad som anförs i motionen om republikenBosnien-Hercegovinas rätt att fortbestå som själv-ständig stat av multietnisk karaktär inom de gränsersom erkändes av FN och världssamfundet våren 1992.Personligen tycker jag att riks-dagsgrupp var visare sedan.Anf. 19 () replikHerr talman! Det handlar om den tveksamhet somfinns när det gäller effekten av ett hävande av vape-nembargot - konstigare än så är det inte, LennartRohdin. Här befinner vi oss - det erkänner jag villigt- på en ganska smal egg. Jag tror uppriktigt att denställning som vi tog skulle för-svåra en förhandlingslösning. Vi kan ha olika upp-fattningar om det, men så förhåller det sig i dag.Anf. 20 ()Herr talman! påminns vi om kriget i Ju-goslavien. Nästan får vi veta något nyttgenom radio, TV eller press. tycker man attinformationen från i går inte stämmer överens meddagens nyheter - så snabbt förändras den. Mönstretväxlar ständigt, lojaliteter och allianser skiftar, väp-nade konflikter har etniska grunder eller nationella,eller båda.Vi får rapporter om etniska rensningar och männi-skor som körs i väg från sina hem. Det talas om våldoch övergrepp och om systematisk förföljelse. kastas i fängelse och i koncentrationsläger.En utrensningsform som inte märks så mycket ochinte får några stora rubriker är att människor mistersina arbeten och försörjningsmöjligheter - politiskabefattningar får plötsligt nya innehavare; den som haftarbetet eller befattningen tillhör fel folkgrupp.Det handlar om tre krig i , säger man.Kriget i , som började ,kriget i , som började , och kriget iBosnien-Hercegovina som startade i april 1992.Kriget i varade - genom EG:smedling tog det slut avtalsvägen. Det var helt i FN:sanda att konflikter löses förhandlingsvägen och ge-nom överenskommelser länder emellan. I Slovenienfungerade det. Men gick det för lätt och gav det felsignaler? Och hur säker och pålitlig är egentligen enöverenskommelse och hur långsiktigt hållbar, om denena parten anser sig förfördelad och känner sig somen förlorare?FN:s fredsbevarande och konfliktlösande arbetebygger på icke-våldsprincipen, på det faktum att FN:smedlemmar förbundit sig att lösa sina tvister på fred-lig väg och på det globala ansvar FN och medlems-länderna har.Men hur uppträder FN:s medlemmar när de stårutanför en konflikt? Sedan FN-resolutionen antogs iseptember 1992 har vapen för ungefär 12 miljarderkronor smugglats in i . Från ,, , , och harvapen kommit till samtliga krigförande länder, och dåhar jag bara nämnt de europeiska länderna.Den internationella tribunalen mot krigsförbrytel-ser i f.d. borde kanske räkna in även deinternationella vapenhandlarna bland de krigsförbry-tare som skall ställas inför rätta.Stark kritik har riktats mot FN:s insatser eller bristpå insatser i de jugoslaviska krigen. Stark kritik kanmed rätta också riktas mot medlemsländerna, som intehar ställt upp i den omfattning FN behövt.FN har kritiserats för att man inte gjort en politiskanalys över konflikten i innan man in-grep, för övertro på makthavares överenskommelser,för att inte ha tagit itu med MR-brott och med det somkallas för folkmord.Man har kritiserat FN:s vapenembargo, som gällerhela det . I Bosnien-Hercegovinasfall har det inte varit till hjälp; tvärtom - landet varutan möjligheter att försvara sig när det angreps.Majoriteten i utskottet menar att det inte är möjligtatt häva vapenembargot i . "Omså skedde skulle förutsättningarna för FN:s närvaro -och därmed också för en viktig del av folkförsörj-ningen - upphöra. Detta skulle innebära stora riskerför fortlevnad. - - - Ytterliga-re vapen i området skulle enligt utskottets bedömningsannolikt förorsaka ännu mera våld och lidande ochäven gå stick i stäv mot FN:s strävan mot demilitari-sering. "Det skulle också innebära att man frångår FN:sfredsprinciper och i stället väljer vapen och våld somett sätt att lösa konflikter. Det är viktigare att aktivtsöka nya vägar som motsvarar den nya kompliceradeoch tydligen för FN och FN:s medlemsländer heltoväntade riktning som krigshändelserna har tagit ochden lösning som finns i fredsarbetet.Jag instämmer i de frågor som ställersig. Har några idéer, och varför hörs de i såfall inte? Varför är inte i täten?Miljöpartiet har en motion om Kosova. Alla parti-er som väckt motioner om tar också uppförhållandena i Kosova.Som vi har hört här hade kosovaalbanerna frånbörjan en autonom ställning i , men denupphävdes när kom till makten. Kosovaal-banerna är i majoritet i sitt område - där ärkosovaalbaner - men de diskrimineras och förtrycksav för freds- och framtids-forskning, TFF, har i sin guide till stort krig beskrivitförhållandena på följande sätt: Efter det att Milosevicupphävt Kosovos regionala självstyre stängdes parla-ment och universitet. Albanskspråkig TV och al-banskspråkiga tidningar slogs igen. Albaner utpressa-des liksom polis, sjukvård och förvaltning i ett snabbthelt segregerat samhälle med ett apartheidliknandeserbiskt nationalistiskt styre.Kosova har förklarat sig självständigt, och manhar valt en egen president. Kosova driver sina krav påsjälvständighet konsekvent med ickevåldsmetoder.Det är kanske i Kosova som nya fredsbevarandeinsatser skall sättas in. Det kanske är där det skullelöna sig. Insatserna måste dock sättas in snabbt, såsnabbt att inte önskningarna om fred och självstyreförsvagas hos befolkningen till främjande av våldet.Miljöpartiet kräver i sin motion, vilket vi ocksåhar hört här, att OSSE-missionerna åter skall sättas ini Kosova. Utskottet förutsätter i betänkandet att rege-ringen fortsätter sina ansträngningar att få till stånd ettserbiskt medgivande till missionerna.Till sist litet siffror hämtade ur TFF: FN:s samladeårsbudget motsvarar ungefär Malmös årsbudget.Varje gång FN:s medlemmar satsar till FN,satsar de på vapen och vapenexport. Krig fårtydligen kosta. Men när det gäller fred, då är manekonomisk för att inte säga snål. Det kanske är så attsnålheten bedrar visheten.Anf. 21 () replikHerr talman! Jag känner stor sympati för de vär-deringar som gav uttryck för isitt inlägg. Jag vill gärna säga att efter bortåt 25 årsverksamhet i internationellt freds- och solidaritetsar-bete är jag den förste att erkänna att det känns mycketsvårt att över huvud taget börja fundera över när manmåste sätta hårt mot hårt.Det är dock inte så att FN enbart talar om fredligamedel. I kap. 7 i , ,talas om när FN har rätt att mot folkmord, mot krigs-förbrytare använda det våld som krävs för att sättastopp för det våld som inte kan stoppas på annat sätt.Det ingår också i FN-stadgan.Man talar om att värna FN-tanken. instämmer i utskottsmajoritetens uppfattningom att vapenembargot inte kan hävas. Det tror inte jagheller att det kan. Det finns inte förutsättningar för deti . kanske det är såväsentligt om säkerhetsrådet fattar det beslutet ellerej, eftersom det här kringgås i allt större utsträckning.Men hur går det med tilltron till och FN-tanken om man på papperet har ett vapenembargosom alla struntar i? Det kringgås för att man inte harkurage att ta itu med det formella beslutet.Anf. 22 ()replikHerr talman! Jag vill nämna två saker i det härsammanhanget. Jag vill hänvisa till vad . Han säger att han inte bara vill ha blå hjälmar iJugoslavien, utan han vill ha blå mattor i de konflikt-drabbade områdena. FN:s krav på mer hjälp frånmedlemsländerna har inte fått något gehör. Han me-nar alltså att fler FN-soldater kan dämpa konflikt- ochkrigsrisken. Galtung säger också att man inte löserkonflikter genom fler gevär och nya skjutorder. Mendäremot skapar man ökade spänningar, mer hat ochnya konflikter.Jag sade att jag tror att man kan börja i Kosova.Där har man verkligen en önskan om fred och om ettagerande med fredliga medel, med ickevåld. FN hartittat på hur lokalbefolkningen har lidit i olika krig.Under drabbades av lokalbe-folkningen, och under drabbades50 % direkt av kriget. Under det jugoslaviska krigetär vi nu uppe i . Det är en otroligt hög siffra närman är van att tänka sig att det är arméerna som drab-bas mest. Jag tror också att det oerhörda trycket ochde oerhörda svårigheter som lokalbefolkningen leverunder, skapar en grund för att få fram fred underifråni stället för att komma med lösningar uppifrån. Det ärtyvärr så, på grund av att förhållandena är så svåra.Anf. 23 () replikHerr talmin! , att avcivilbefolkningen drabbas i Bosnien är inte bara ettutslag av krigets effekter. Kriget i Bosnien har syste-matiskt som huvudmål just att drabba civilbefolkning-en, den som inte kan försvara sig. Jag instämmer helt iatt det är viktigt att vara ute i tid.Jag var i ochbesökte de svenska FN-trupperna där. De är inte såmånga, knappt 40 stycken. Jag hoppas innerligt att vislipper uppleva att de dras hem av ekonomiska bud-getskäl här i . Skulle så ske utgår jag ifrån attjag har med mig i debatten häri kammaren.Med alla dessa förebyggande åtgärder får man än-då inte väja inför den slutliga frågan när våldet ochterrorn är i full gång och systematiskt utnyttjar detfaktum att världen inte sätter hårt mot hårt. Man kanvänta ut världen tills den inte längre har tid eller lustatt fortsätta att engagera sig. Det är då FN-stadganskap. 7 § 42 finns som säger att den här typen av våldoch terror också måste kunna stoppas. Vad skulle viha sagt till invånarna i ?Anf. 24 ()Herr talman! Vi är alla djupt upprörda över vadsom händer i det . Jag vill ocksåhävda att är starkt engagerat i händelseför-loppet i f.d. . Vi ser ingen ljusning i detfolkmord som pågår där. Vi hjälper också alla till attskapa en internationell opinionsbildning mot vad somsker i Jugoslavien.Det finns stora svårigheter när det gäller att lösaproblemen i . För det första gäller det degamla kommunistländernas problem med att folk ochgränser inte stämmer överens och att man har haft enterror som har gjort det möjligt att pressa ned konflik-ter. När trycket släpper riskerar de att blossa upp.Man har där inte haft en naturlig fredlig lösning avkonflikterna.För det andra är de berg där konflikterna äger rumutomordentligt svårkontrollerade. Tyskarna hadeunder 20 divisioner stridande sol-dater där, dvs. en halv miljon man, utan att få kontrollöver dessa områden. Vi vet också att serbernas bergs-förråd av vapen räcker till krigföring. Vi vet inte följer och inte respekterar några av krigetsregler. Kanoner kan stå på sjukhus och skolor, för attgöra konflikterna svårare, på ett fullständigt otillåtetsätt.Vapenembargot har diskuterats här. Man kan integöra det utan att också fundera över vad som händerom man tar bort vapenembargot. Det är uppenbart attdet finns risker. Det finns en mycket påtaglig risk medatt Unprofor och vi går ut och att man får en mycketkraftfull serbisk attack. Det finns också en påtagligrisk att man får truppstöd från andra muslimska län-der. I många sammanhang har en sådan beredskapantytts. En sådan upptrappning kan göra detta till envärldskonflikt.Det är lätt att kritisera FN. Men jag tror att mankan konstatera att utan FN skulle vi ha haft ett omfattande . Det ärmycket lätt att kritisera FN, men FN är beroende avbåde betalare och truppförsörjare. Det är naturligtvislätt att kritisera dem. Det är mycket lätt att ta poängerpå torgmöten genom att framhäva en högre moral, därman antyder att någon annan inte gör någonting. Var-för är FN så förfärligt dåligt? Varför kan inte andraFN-länder. t.ex. de som sitter i säkerhetsrådet, göranågonting? Man kan kräva kraft av andra, och mankan bli moralisk att det faktiskt blir dubbelmoral.Det är lätt att säga att man skall vara heroisk ochavgörande, som sade här. Om vi tittarpå den reservation som har skrivitfinner vi att den avslutas med två meningar om hand-ling, för övrigt de enda i denna långa reservation.Den första meningen är: "Det är utskottets för-hoppning att skall ta täten i en internationellopinionsbildning mot kriget och för rätt att fortleva som en multietnisk statinom de 1992 folkrättsligt erkända gränserna." Dettaär vi alla fullständigt överens om.Den andra satsen kräver emellertid en förklaring:"I den nya värld vi lever i, måste det finnas en bered-skap för att med alla tillgängliga medel hindra extre-mister av den typ som fört detforna till randen av den definitiva kata-strofen. "Jag har frågat han menar med "alla tillgängliga medel". Varjegång har jag fått beskedet att jag ska få svar i kamma-ren. Jag har lyssnat noggrant. Jag har inte fått någotsvar. Jag väntar fortfarande på det. Jag ställer en di-rekt fråga till : Vad innebär "med allatillgängliga medel"?Han kritiserar framför allt de nationer som sitter isäkerhetsrådet. De är alla atomstater. Är det atomva-pen, kryssningsmissiler, flygbombningar eller stridan-de trupper han talar om? I så fall undrar jag vilkaländer som skall ställa upp med stridande trupper.Skall det vara en svensk trupp? Skall denna trupp varafrivillig, eller skall obligatoriskt värnpliktiga delta?Tänker själv åka till ochdelta i den lösning han talar om?Jag tror att det är viktigt, när det gäller respektenför oss som politiker, att vi talar klartext, att vi talarom vad det handlar om. Jag tror att hederlighetenkräver ett besked från på den härpunkten.Anf. 25 () replikHerr talman! säger att han har frå-gat mig ett antal gånger och att jag har sagt att jagskall ge svar i kammaren. Det skall jag göra, men jaghar också givit svar varje gång harfrågat. föreskriver nämligen en lång radolika åtgärder som kan trappas upp till det ytterstaingripandet. Det är dessa som jag och Folkpartietanser att man borde utnyttja och pröva.Detta är ingenting isolerat. Det framförs i mångasammanhang. Exempelvis framförs det i den ameri-kanska kongressen krav på sådana åtgärder. Detta äralltså inte någonting märkvärdigt.Bertil faller lätt in i den allmänna sprid-ningen av dimridåer. Han säger att folk och gränserinte stämmer överens; därför blir det som det blir.Låt mig hänvisa till en artikel av den förre ameri-kanske Jugoslavienambassadören . I den beskriver han hur det hela gick till. Hankonstaterar att uppbrott och kriget iBosnien är ett typexempel på nationalism från toppen.Skrupulösa ledare i toppen manipulerade och användeterroråtgärder för att se till att människor försattes iskräck och rädsla. Det var inte fråga om att gränseroch folk inte stämde och att människor inte kundeleva tillsammans. De allra flesta ville leva tillsam-mans, men det ville inte deras ledare, och det är demsom vi förhandlar med. Det är de som får hållas.Anf. 26 () replikHerr talman! Frågan är fortfarande vad LennartRohdin talar om. Talar han om ett fullt krig med allade tillgängliga medel som kärnvapenstaterna kan sättain? Skall en svensk stridande trupp, obligatorisktvärnpliktig eller frivillig, sättas in? Det är viktigt föross att veta var gränserna går när man talar om alla tillbuds stående medel. Jag vill gärna återigen ställa minfråga. Jag tycker inte att kan kommaifrån den med ett lösligt tal om upptrappning.Anf. 27 () replikHerr talman! Jag kan inte undgå att bli litet fun-dersam när jag hör . Har läst kapitel 7?Har läst artikel 42? Där står just att FNskall använda de militära medel som krävs. Det fåralltid anpassas efter situationen och dess utveckling.Folkpartiet liberalerna ställer upp på hela och dess innehåll. Gör det?Gör parti, , det?Bertil vände sig också mot diskussionenom vapenembargot och undrade vad som skulle händaom man tog bort det. Som jag har sagt tidigare förlo-rar den frågan alltmer sin aktualitet, eftersom vape-nembargot kringgås inför öppen ridå. Jag skulle viljaställa två frågor till . Skulle , analogt med sitt tidigare resonemang, kräva attdet infördes ett vapenembargo om det inte fannsnågot? Jag har inte hört någon annan kräva det. Pro-testerar mot det faktum att vapenem-bargot nu innebär ett mera jämlikt styrkeförhållandeför de bosniska regeringsstyrkorna, vilket gör attkrigsförbrytaren ropar påfredsförhandlingar?Anf. 28 () replikHerr talman! Det är uppenbart att man inte kan fånågot svar från är bara att konstatera att det tydligen inte finnsnågon gräns för vilka krigiska insatser, från bl.a.svenska trupper, som är beredd attsätta in. Det är ett viktigt besked, inte minst inför detorgmöten som vi kan komma att träffas på.Jag tycker faktiskt att det är svagt att inte kunna geett klart besked.Anf. 29 ()Herr talman! Jag vill inte påstå att olika grundvär-deringar ligger bakom de olika åsikter som finns i denhär debatten, inte ens efter sista in-lägg, även om man kan bli fundersam. Snarare hand-lar det om olika uppfattningar om vad som är viktigt.Kanske handlar det också om en vilja att se det up-penbara i det som har skett i Bosnien.Den här frågan handlar i grunden om folkrättenoch tilltron till FN, och hela det internationellasamfundets förmåga och vilja att leva upp till sinaegna åtaganden, stadgor och principer.Det finns en parallell, som jag och andra har på-pekat i den här kammaren. Tilltron tillNationernas förbund undergrävdesmycket snabbt. Den organisationen misslyckadestotalt med att gripa in och stoppa den tidens aggres-sion. Då gällde det , spanska inbördeskri-get och Tjeckoslovakien.I anslutning till detta tycker jag att det är nödvän-digt att kommentera det som sade.Hon menade att FN ändå har försökt verka för enlösning som skulle bygga på demokrati och samexi-stens. Det är verkligen en fråga om definitioner i såfall. De lösningar som man har försökt lansera i olikatappningar har ju byggt på en etnisk uppdelning. Istort sett har man följt frontlinjerna, som de råkadevara och som de nu har varit under en ganska lång tid.Det finns ett grundläggande problem. Å ena sidanskall det vara olika enheter för olika etniska grupper.Å andra sidan skall människor ha rätt att återvända.Dessa två principer går inte att upprätthålla på sammagång.