prot · GI0997 · 1995-04-28 00:00:00 — Dit skulle yrkesverksamma lärare kunna söka sigför att möta nya och utmanande perspektiv, fördjupasina kunskaper och forska.Jag tror att det är tydligt utifrån vad jag harsagt att regeringen fäster mycket stor vikt vid attforskningens resultat blir tillgängliga och användbaraför lärare. Det är också det första steget för att forsk-ningen skall kunna integreras i själva skolarbetet.Detta är frågor som jag anser vara angelägna ävenfortsättningsvis. Jag har därför nu för avsikt att utar-beta och föreslå regeringen särskilda direktiv förSkolverkets sektorsforskning. De kommer att vara ettkomplement till de generella direktiv för anslags-framställningar avseende forskning och utvecklingsom regeringen har beslutat om.I många sammanhang har jag betonat vikten av attarbetet i skolan nu fokuseras på det inre arbetet, påläroprocesserna och på undervisningen. Detta kom-mer jag att ta upp i de aviserade direktiven. I vårproposition om jämställdhet mellan kvinnor och mäninom utbildningsområdet tar vi också upp att rege-ringen har för avsikt att uppdra åt att i sittforskningspolitiska program initiera och stödjaforskningsinsatser som har sin utgångspunkt i denpedagogiska processen i klassrummet. Självklartanser jag att det är viktigt att också den skolforskningsom har ansvar för bidrar till detta genomatt bygga upp kompetens och ett professionellt för-hållningssätt i skolväsendet.Herr talman! har också frågatmig vilka vidgade karriärvägar för lärare jag är be-redd att initiera. har nyligentillsatt en arbetsgrupp som skall göra en inventeringav aktuella frågeställningar rörande bl.a. lärarutbild-ningen. Arbetsgruppens resultat skall kunna ligga tillgrund för regeringens ställningstagande till inrikt-ningen av ett fortsatt utredningsarbete beträffandelärarutbildningarna. Som jag sagt i det föregående trorjag att det vore bra för skolan om lärare fick möjlighetatt utveckla sina kunskaper och sin kompetens genomatt studera vidare och också forska och därmed dess-utom vidga sina karriärmöjligheter. Jag har dock ingaplaner på att gå in på de avtalsslutande parternasområde.Anf. 47 ()Herr talman! För mig är det nästan en dröm att hakammaren ensam med en minister som tycker som jagom forskningen.Jag vill tacka statsrådet för svaret.Jag är också glad att forskningen i skolan just är ett avde områden statsrådet nämner som orsak till tillsätt-ningen av utredningen om skolans inre arbete. Ut-bildning och forskning tillhör intellektuellainfrastruktur.Jag vill först lyfta fram det positiva i statsrådetssvar för att sedan föra fram några kritiska synpunkter.En av forskningens utgångspunkter är att vilja vetamera. En lärare har att skapa en sådan situation atteleverna arbetar för att veta mera. Som skolministernsäger: Det är eleven som lär sig, inte läraren som läreleven. Här har engelskan med sina teach och learnbra begrepp i språket också.Skolministern säger också att läraren skall ha ettundersökande arbetssätt. Detta sätt närmar sig forska-rens. Ministern är även medveten om att behovet avforskning är stort. Det är just därför som jag har valtatt ställa denna interpellation. Jag är själv lärare ochhar mött ett antal kolleger som på bekostnad av egenfritid och ekonomi valt att utbilda sig för forskning,men flera har hoppat av på vägen. Den tunga studieti-den ofta vid sidan av heltidsarbete som lärare ochekonomiska förluster genom dryga resekostnader ochlitteratur gör att flera inte orkar fortsätta. Ett gedigetmaterial som de samlat kommer inte kollegiet till del.Jag skulle kunna ta fram ett exempel där det finnsväldigt mycket material om just jämställdhet somverkligen skulle behövas i dessa tider. Men det liggerjust av dessa orsaker. Det är tragiskt att det inte finnsen tradition så att intresserade lärare kunde få använ-da en viss del av sin arbetstid till forskning.Det är också tragiskt att inte forskare och skolanspersonal möts. Lärarna använder vetenskapligt utfors-kat material i sin undervisning, men mycket av denallmänna forskning som sker är svårtillgänglig. Den ärakademisk och mycket väl avgränsad. Ofta är denockså både omfattande och svårtillgänglig. Ett förstasteg vore ju att ta tag i och systematisera den så får forskningsöversikter.Drömmen vore om forskare tillfälligt kunde gå in iskolarbetet och lärare tillfälligt kunde få lämna skolanför forskning. Det behövs ett möte mellan yrkeslivoch forskning. Forskningen skulle kunna användas.Läraryrket skulle kunna bli mer kunskapsproduceran-de. Lärarna kan själva utveckla nya teorier och model-ler för yrkesutövandet. Det kan också skapas karriär-vägar för lärare, som i stort sett inte finns i dag.Ett bra exempel som jag själv har upplevt är närforskningen finns på skolan. Det är en erfarenhet frånnaturbruksgymnasiet i . Några forskare harunder använt skolans djurbesättning förforskning. Det har egentligen inte alls skett i samarbe-te med den pedagogiska delen. Men genom att forsk-ningen har funnits på skolan har intresset ökat blandlärarna, och resultatet har diskuterats med eleverna.Det är detta nära förhållande som ger resultat.Såvitt jag förstår har skolministern samma synsom jag på ett närmande mellan forskning och un-dervisning och nämner lärarhögskolor och universite-tens ämnesinstitutioner. nätverk avforskare och lärare/skolledare för att skapa arenor förmöten mellan yrkesverksamma i skolan och forskareär en bra satsning som skolministern framhåller.Herr talman! Egentligen är jag mycket glad överskolministerns så tydliga svar, som jag tycker andasutveckling. Forskningen är ett område för utveckling,och forskningen ingår i en process för att driva ut-vecklingen framåt. Det är en sådan utveckling sombehövs för att låta "tusen blommor blomma". Forsk-ningen startar inte vid en nollpunkt, och kunskapsut-vecklingen har inget slut. Någonstans i denna processutan början och slut befinner sig forskningen på våraskolor. Det hänger på oss politiker hur mycket resur-ser vi är beredda att avsätta.Under förutsättningar för goda läroprocesser finnst.ex. hela förhållningssättet i skolan. Hur eleven mårhar stor betydelse för möjligheten att söka kunskap.Jag skulle därför vilja ställa några direkta frågor tillskolministern:Kunde skolministern ha tankar på att puffa för om-råden för forskning, t.ex. hur värdegrunden, "den etiksom förvaltas av etik och västerländsk huma-nism", påverkar skolans verksamhet? Det vore ettområde för forskning.Ett annat nyttigt område kunde vara hur massme-dierna och videovåldet påverkar elever och derasinlärningssituation. Kan ministern tänka sig att pånågot sätt vara med och initiera den typen av forsk-ning?Anf. 48 Statsrådet ()Herr talman! Jag kan börja med att svara på direkta fråga.I de direktiv för av medeltill skolforskningsprojekt som den förra regeringenutarbetade poängterades risken med att använda skol-forskningen alltför kortsiktigt och alltför tydligt för-knippat med problem som just finns i skolan.Man betonade i stället hur viktigt det är att få tillstånd en fri forskning som kan garantera att olika ochmotsatta perspektiv på skolan kommer fram och attdet alltid finns en pluralistisk prägel.Jag tror att den förra regeringen hade rätt i sinaantaganden och sina direktiv. Det är i skolforsknings-sammanhang viktigt att inte förlora sig i alltför snävaperspektiv utan våga ha de mer långsiktiga perspekti-ven. Därför kan jag inte svara positivt på de direktafrågor som har ställt. Jag tror attskolforskningen måste hanteras något mer generelltoch långsiktigt. Men det betyder inte att de frågor somUlla-Britt tar upp är uteslutna som forsk-ningsprogram eller som delar av den skolforskningsom stöder.Jag vill säga något om övriga frågor som lyfte fram.Avsättande av resurser för forskning är en frågasom vi kommer att få anledning att återkomma till närriksdagen skall fatta ett nytt forsk-ningspolitiskt beslut. Men det återstår ju ännu en tidtill dess.Jag tror också att det är viktigt att komma ihåg attväldigt mycket forskning börjar med ett utvecklings-arbete - ett utvecklingsarbete som har att göra medden praktiska verkligheten i skolan. Det är ofta sådanautvecklingsarbeten som leder till att lärares intresseökar och att man vill gå djupare. För att detta utveck-lingsarbete skall komma till stånd krävs att kommu-nen, de enskilda lärarna och inte minst skolledningenhar en aktiv hållning till utvecklingsarbetet i skolan.Det är en av anledningarna till att jag vill stimulera ettsådant utvecklingsarbete. Det är också en av uppgif-terna för Utredningen om det inre arbetet i skolan.Ulla-Britt tar upp att det skulle varaönskvärt att lärare hade möjligheter att gå till vidareutbildning, gå in i forskarutbildning, börja forska ochkanske använda en del av sin tjänstetid till forskning.Detta är frågor som vi inte längre reglerar i regeringeller riksdag, utan det är helt och hållet en fråga för deavtalsslutande parterna. Jag vet också att den typen avfrågor är aktuella i de diskussioner som förs mellanparterna just nu.Slutligen vill jag också säga något om vikten avatt lärare och forskare möts. har ju en i detavseendet väldigt bra organisation, eftersom man haren stor fältorganisation. Med hjälp av fältorganisatio-nen kan man ganska lätt skapa möten mellan forskareoch mellan aktiva i skolan. Man anordnade ocksåcentralt från en konferens påtemat Skolan möter forskningen. Där möttes justforskare, skolpolitiker, tjänstemän, lärare och skolle-dare för ömsesidiga diskussioner. Det är viktigt attbetona det ömsesidiga, för det är inte bara forskarensom skall tala om för de aktiva i skolan vad det ärman forskar om. Lika viktigt är att skolans folk till-sammans med forskare diskuterar om ytterligareforskningsområden och om i vilken verklighet dennaforskning sedan skall tillämpas.Anf. 49 ()Herr talman! Skolminister sägeratt forskningen skall vara långsiktig och inte skall tatag i långsiktiga problem. Men jag vidhåller att medi-evåld, mobbning, främlingsfientlighet, rasism ochtrakasserier som givetvis förekommer är lång-siktiga problem. Om vi inte stoppar dessa problem,gör någonting åt det och hjälper till från samhälletssida, så accelererar problemen.Det etiska förhållningssättet i skolan är också ett iallra högsta grad långsiktigt problem, så där kan jaginte riktigt instämma i ministerns svar.Det är bra att skolministern har respekt för denkommunala självstyrelsen. Tyvärr visar inte regering-en prov på samma syn genom de drastiska nedskär-ningar som vingklipper kommunernas möjligheter.Skolministern skall givetvis inte gå in på de avtalsslu-tande parternas områden, men det hindrar inte attskolministern tar upp diskussioner om möjligheter tillkarriärvägar för lärare inom forskningen. Skolminis-tern har ju, som hon sagt, ett ansvar för attutveckla skolan. Skolministern kan också efterlysaforskning om etikens påverkan, massmediepåverkanoch vad det nu skulle kunna vara. Hon kan ocksåstimulera olika projekt och lyfta fram bra projekt somgenomförts i kommunerna som goda exempel.Vad är det som gör att en människa kommer in ilärande? Vad står kvalitet för? Kravet på utvärderingär också ett område att arbeta med. Jag vet inte att detfinns någon svensk forskning om utvärdering, utanman hänvisas till amerikansk forskning.Med detta vill jag också fråga hur statsrådet kangarantera kvalitet för skolans verksamhet när kommu-nernas ekonomiska utrymmen minskas med ca 18miljarder.Anf. 50 Statsrådet ()Herr talman! Vårt land har mycket svåra ekono-miska problem, och vi brottas med mycket stor arbets-löshet. I det läget kan vi inte utfärda några garantierför välfärden. Det är ju så det ser ut i den verklighetsom vi lever i. Det enda vi kan göra och som rege-ringen gör med stor intensitet och energi är att tillvarje pris försöka komma till rätta med statsskulden,obalanserna i statsfinanserna och den stora arbetslös-heten. Det är den enda garanti man kan ge för envälfärd , både för den välfärd som skolanär en del av och för den välfärd som barnenförhoppningsvis skall få del av . Det handlarom ifall vi politiker har modet att fatta de beslut somkrävs för att kunna garantera ett välfärdssam-hälle, inklusive en bra och utvecklande skola.När det gäller forskning kring våld, trakasserier,värderingar, etik och massmedier tycker självfalletockså jag att det i många avseenden är angelägnaforskningsområden. Utöver forskning som bedrivsmed de medel som fördelas av , skerforskning också på andra områden.Jag vill också betona att en del av problemen iskolan , t.ex. våld, trakasserier, mobbning ellerbristande förmåga hos de vuxna att diskutera värde-ringar med sina ungdomar och elever, är sådana pro-blem som inte så enkelt kan åtgärdas genom forsk-ning. Det kanske i själva verket är så, att vi på dessaområden behöver gå till handling och att det kanskeinte i första hand är mera forskning som behövs.Som jag också sade i mitt svar till Ulla-BrittHagström har regeringen för avsikt att prioriteraforskning kring det som sker i klassrummet och förut-sättningarna för goda läroprocesser. Dit hör många avde frågor som aktualiserar.Det är också viktigt att lyfta fram positiva exempelpå skolor som lyckats med det som andra skolor kan-ske ser som omöjligt. Jag tror att betydelsen av såda-na positiva exempel och projekt kommer att öka.I den decentraliserade styrning som vi nu har påskolområdet upptäcker allt fler skolor att det finnsmycket mer att lära av skolan bredvid än av någoncentral myndighet. Det är positivt att man nu börjarorientera sig och skaffar kontakter skolor emellan ochkommuner emellan. Där har jag och regeringen lik-som en uppgift att rikta strålkastarljuset pånågra av de skolor som har lyckats väl.Anf. 51 ()Herr talman! Jag tackar för svaret. Jag är litet mernöjd nu vad gäller värdet av forskning, värderingar,medievåld osv. Jag har också tidigare fått ett löfte avstatsrådet om forskning vad gällerfamiljer som drabbas av arbetslöshet. Det är klart attdet krävs mod för att fatta beslut.Men jag är ändå bekymrad. Vid presentationen avkompletteringspropositionen sade finansministerGöran att han tänkte sätta de kommuner sominte skötte sin ekonomi under tvångsförvaltning. Dåkan man börja tala om hinder för självstyrelse samti-digt som ekonomin vingklipps. Trots dessa hårda ord,som jag ytterst ogillar, vore det bra om i tal och skrift uppmanade kommunerna att intedra in på skolans verksamhet, att inte skapa masto-dontklasser, att inte dra in resurser för barn med sär-skilda behov.Ulf P lär ha uttryckt att pedagogiken harsamma betydelse för läraren som medicinen för läka-ren. Det är ju allmänt känt att medicinforskningen äromfattande och att läkarna måste använda sig av den.Då borde det vara lika allmänt känt att läraren måsteta del av den pedagogiska forskningen - där tycker jagatt kraven är för låga . Men då måste problemati-ken med svårtillgängligheten, som sagt, lösas. Inompedagogiken finns det ju inte heller forskningserfa-renhet på samma sätt som inom annan vetenskap.Denna måste utvecklas.Det är mycket bekymmersamt att vi nu harkommit i ett läge där det saknas hyllor med pedago-gisk litteratur i våra bokhandlar. Det utges helt enkeltför litet läromedel, kanske därför att läromedelsförfat-tande inte ses som meriterande i professorsvärlden.Jag hoppas att skulle vilja titta pådetta. Här finns, herr talman, mycket mera att göra.Jag vill tacka för debatten.Anf. 52 Statsrådet ()Herr talman! målade igenupp en bild av att regeringen skulle dra in resurserfrån kommunerna. fick ju tidiga-re här i debatten svaret av min regeringskollega att det som regeringen gör i kompletterings-propositionen är ju att klargöra det förhållande somalla ute i kommunerna redan räknar med, nämligen atthöjningen av egenavgiften inte skulle resultera i nå-gon kompensation från regeringens och riksdagenssida.Om en kommun har dåligt skötta finanser är denkommunen i realiteten redan satt under tvångsför-valtning. Verkligheten är sådan att en kommun måstesköta sina finanser för att kunna ha något eget utrym-me. Det handlar inte bara om det utrymme som kon-stitutionen ger för ochkommunalt självstyre. Det handlar lika mycket om detfria utrymme som i realiteten ges av de ekonomiskaramar som verkligheten medger.I det läget är det viktigt att inte fler kommunerhamnar i en sådan situation som t.ex. kom-mun har gjort. Det är en kommun där man kan intygaom hur det är att inte ha någon frihet när orsaken äratt man har misskött sina finanser.Det är så oerhört viktigt att den kommunala eko-nomin fungerar, eftersom det är kommunerna som har det dagliga ansvaret för flera grundläggandeviktiga delar i vårt välfärdssamhälle. Det handlar omomsorgen om barn, om utbildningen av barn ochungdomar, om vården av gamla och sjuka och omomsorgen om våra äldsta. Det är kanske grundbultar-na i välfärdssamhället, och det är oerhört centralt attvi kan värna dessa verksamheter, inte bara kortsiktigtutan också långsiktigt. Det är det som leder och styrregeringen i det mycket svåra arbete som vi nu är mittinne i när vi försöker att sanera statsfinanserna, åter-upprätta demokratin och bekämpa arbetslösheten.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner1994/95:Sk51-Sk56 till skatteutskottet8 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionermed anledning av prop. 1994/95:195 Primärvård,privata vårdgivare m.m.1994/95:So41 av m.fl. (m)1994/95:So42 av ()1994/95:So43 av m.fl. (s)1994/95:So44 av m.fl. (c)1994/95:So45 av m.fl. (v)1994/95:So46 av ()1994/95:So47 av m.fl.(fp,m,kds)1994/95:So48 av m.fl. (kds)1994/95:So49 av m.fl. (fp)betänkande1994/95:FiU21 år 1994Socialförsäkringsutskottets betänkande1994/95:SfU13 Invandrar- och flyktingpolitikenTrafikutskottets betänkanden1994/95:TU20 Luftfart1994/95:TU21 Meteorologi, geoteknik m.m.Näringsutskottets betänkanden1994/95:NU19 Företag med statligt ägande1994/95:NU23 Regler för godkända och auktorisera-de revisorerBostadsutskottets betänkanden1994/95:BoU13 Bostadsförsörjningen1994/95:BoU14 Bostadsbidrag och bostadsanpass-ningsbidrag1994/95:BoU17 Finansiering av lantmäteri- och fas-tighetsdataverksamheten m.m.9 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 27 april1994/95:124 av () till jord-bruksministern om mjölkkvoter och arrendatorer1994/95:125 av () till statsrådetLeif om uppehållstillstånd för eritreanerInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 2 maj.10 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 28 april1994/95:466 av () till statsrådet om Utländskt ägande av svensk kärn-kraftsindustri1994/95:467 av () till näringsministernom Information om kärnkraftens avveckling1994/95:468 av () till miljöminis-tern om Hanteringen av utländksa aluminiumburkarFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 2 maj.11 § Kammaren åtskildes kl.12.34.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 3 § anf. 29 (delvis) ochav tredje vice talmannen däreftere till sammanträdetsslut.