prot · GJ0914 · 1995-10-25 00:00:00 — Vi har ambitionen - det tror jag att vi allaär överens om - att den skall ske med bibehållen godleveranssäkerhet och till konkurrenskraftiga priser.Den skall ske i ordnade former och inte i panik.Dessutom anser vi att det är rimligt att skillnaderna ipris för nyttigheten el inte blir alltför stora mellanolika delar av vårt land.Alla dessa problem sammantagna kommer genomde förslag som nu har att behandla attöverlämnas till marknaden, en marknad vars störstaoch oftast enda drivkraft är att tjäna pengar och i endel fall, dess värre, tjäna snabba pengar. Jag har ingainvändningar mot det. Det är rimligt att det är på dethär sättet i ett marknadsekonomiskt system. Men mankan fråga sig om man skall överlåta allt till ett sådantsystem.Detta, herr talman, är enligt min mening tillräck-ligt för att motivera det avslagsyrkande som finns iden motion där jag står som första namn och varsbeteckning är 1994/95:N25.Jag vill ändå ta upp en tråd till. Jag går då tillbakanågra år i tiden och knyter an till vad näringsutskottethar sagt tidigare.I slutet av 1980-talet gjordes en del stora föränd-ringar, vilket bl.a. talade om. Det grundläg-gande skäl som då fördes fram var att det var viktigtatt vårt land var i takt med förändringarna i dåvarandeEG. Det tyckte också ett enhälligt näringsutskott vå-ren 1992, då utskottet talade om att det var viktigt attbeakta utvecklingen inom EG innan beslut fattadesom förändring av svensk elmarknad.Det verkade rimligt då och jag tycker att det ver-kar rimligt . Att skulle eftersträva samti-dighet var näringsutskottets enhälliga uppfattning1992. Jag vet inte hur mycket denna uppfattningpräglades, eller var beroende, av att den allänna me-ningen då ute i var att en omfattande avregle-ring var på gång. Jag kan alltså inte bedöma det.Det är bara det att nu är de allra flesta bedömareöverens om att denna förändring, alltså strävan mot enavreglering, har avstannat. Endast ett av länderna idåvarande EG, , har avreglerat. Detfinns grundläggande meningsskiljaktigheter bland destora länderna inom EU. Flera av dem anser det varaett nationellt intresse att slå vakt om möjligheterna attmed politiska medel styra elmarknaden till båtnad förlandets industri, hushåll och medborgare och inteöverlåta detta faktiskt en smula svåra problem tillmarknaden.Det betyder att den kanske viktigaste utgångs-punkten i näringsutskottets, tycker jag, välgrundadeuppfattning - samtidigheten - inte talar fören avreglering av vår elmarknad.Herr talman! Jag har samma uppfattning som nä-ringsutskottet hade i denna del. Men i motsatstill näringsutskottet står jag fast vid den uppfattningsom jag då hade. Detta är i sig ett skäl så gott somnågot för att yrka avslag på motion N25.Jag hade tänkt yrka bifall till motion N25 och tillmotion N27, vilken har som förstanamn. Men jag har fått lära mig av kammarkanslietseminenta tjänstemän att jag av formella skäl inte kangöra det. Anledningen är att båda motionerna täcks inav reservation 2. Därför kommer vi motionärer att vidkommande votering rösta för reservation 2.Till sist: Vi, riksdag, som sitter här påuppdrag av medborgarna har i denna fråga uppdragetfrån våra barn och barnbarn att genomföra en totalomställning av det svenska energisystemet. Vår abso-luta strävan är att detta skall kunna göras under ord-nade former och, som sagt, inte i panik. Alla åtgärdersom vi vidtar på det energipolitiska området måstepräglas av detta uppdrag. Detta, herr talman, är detgrundläggande skälet till mitt ställningstagande idenna fråga.I detta anförande instämde , , , , , , , , , och (alla s).Anf. 42 ()Herr talman! Som sagts i denna kammarevar det föregående borgerliga regering som bådeinledde och genomförde avregleringen av elmarkna-den. Det här drogs tillbaka av den socialdemokratiskaregeringen på grund av den stora osäkerheten om vadsom skulle hända. Vi gav Energikommissionentilläggsuppdraget att analysera konsekvenserna av ensådan här avreglering, eller omreglering - en lek medord enligt min mening.Energikommissionens arbete ledde till ett delbe-tänkande där några små förändringar föreslogs. Dessaändringar gick naturligtvis i rätt riktning, men det varinte på långt när tillräckligt för att övertyga mig ochmånga andra. Enligt min och många andras meningvar det alltför många osäkerhetsfaktorer som träddefram. Dessa osäkerheter uttrycks i propositionen i ettförslag om fortsatt utredning och uppföljning. Det är ioch för sig vällovligt att man, när så stor osäkerhetråder, ser till att det blir utredningar och uppföljning-ar. Propositionen andas dock en alltför stor osäkerhetoch bör därför avslås.Herr talman! Jag har försökt att hitta motivet tilldenna omställning av den svenska ellagstiftningen,men jag har inte lyckats. Att ta ytterligare ett steg moten avreglering och att låta marknaden styra svenskelförsörjning och de svenska elpriserna bortom denpolitiska församlingens möjlighet att påverka tycks vara ett självändamål.Motivet, en effektivisering av elmarknaden och enstärkt ställning för konsumenterna, åtföljs i betänkan-det av en mening om att denna effektivisering medökad konkurrens verkar komma - där finns också enosäkerhet - enskilda konsumenter till del. Visst låterdet bra! Men sedan redovisas att , och får i uppdrag attövervaka och följa händelseutvecklingen. Här redovi-sas ju också en klar osäkerhet om följderna av refor-men.I motionerna N25, N26 och N27 lyfter vi motionä-rer fram en hel del problem som icke är lösta och därdet finns en oerhört stor osäkerhet. Vi lyfter framglesbygdskonsumenterna. Hur skall detta komma demtill del? Kan man tänka sig att sitta uppe i Åselehemma i vardagsrummet framför en dator och därfölja elmarknaden och elbörsen efter att först kanskeha investerat 5 000 eller i en ny mätare föratt kunna köpa den billigaste elen? Det ärnonsens, och det är fåfängligt att tro att svenska hus-håll skall hantera sina elkostnader på det sättet.När det gäller glesbygdskonsumenterna avstyrkerutskottet med motiveringen att grund saknas för vårttvivel att det här skall komma nämnda konsumentertill godo. Även här uttrycks ju en stor osäkerhet. Detär faktiskt det enda ställe som vi har hittat där manargumenterat mot de motiv som vi motionärer förtfram.När det gäller förslagets inverkan på omställning-en av vårt energisystem påpekar Energikommissionenatt det inte är möjligt att med säkerhet avgöra omfaktorerna i förslaget kommer att öka eller minskainvesteringarna i vårt energisystem. Energikommis-sionen har inte sagt att detta underlättar, vilket tidiga-re framförts i denna kammare. I stället har man sagtatt man inte kan avgöra den saken. Här kommer ocksåen osäkerhet fram.Jag tycker att detta är att föregripa det stora ener-gipolitiska beslut som vi står inför - ja, ett av de stör-re energipolitiska beslut som svenska parlamentarikeroch svensk politik kommer att stå inför. Här föregri-per vi slutbetänkande. Vi före-griper alltså det beslutsunderlaget och rycker bort endel av verktygen för att kunna ställa om vårt energi-system.I motsats till utskottsmajoriteten tror jag faktisktatt omställningen därmed försvåras. Jag tror alltså attvi försvårar den omställning som egentligen kan skenär det gäller avvecklingen av kärnkraften och inves-teringar i nya energikällor.Herr talman! Motionerna N25 och N27 har somutgångspunkt att vi har en väl fungerande el-marknad. Både i ett europeiskt och i ett internationelltperspektiv har vi låga elpriser, vilket bra utvecklade. Det gäller såväl industrin somhushållen. Vi ser därför stora hot inför den omställ-ning som liggande förslag innebär. Propositionenleder egentligen mycket långt.Det råder inga delade meningar om att vi harlåga elpriser. Det har vi också hört i denna kammare.Alla är överens om att vi har oerhört låga elpri-ser. Vi har dessutom hög elsäkerhet och hög leverans-säkerhet i elsystemen. Det borde inte råda delademeningar om att styrningen av energin har varit ettviktigt samhällsplaneringsinstrument. Detta överläm-nas nu till marknaden. måste jag hålla medde talare som sagt att det här underlättar en privatise-ring av Vattenfall.Den regionalpolitiska propositionen 1994/95:161anger att de övergripande målen för regionalpolitikenskall vara uthållig tillväxt, rättvisa och valfrihet. Lik-värdiga villkor skall skapas för medborgarna i helariket.Det upplevs egentligen som ganska motsägelse-fullt att vi nu tar bort ett av de kanske viktigaste inci-tamenten när det gäller att bedriva en regionalpolitiksom syftar till att uppfylla nämnda mål. Dels slårförslaget hårt mot vår glesbygd, dels blir det storapåfrestningar på vår elintensiva industri som är utpla-cerad på bruksorter runt om i vårt land.Den föreslagna enerigiomställningen kan få enbetydande inverkan på våra basindustriers utvecklingberoende på att vi öppnar vägen för en snabb anpass-ning av svenska elpriser mot världsmarknadsnivå.NUTEK:s scenariestudie när det gäller bilaga 6, Tillväxtalternativet, visar att entillväxtprocess som drivs av en strukturomvandlingskulle kunna resultera i dramatiska förskjutningar avindustriproduktionen och nettoexportens samman-sättning . Skogsindustrins netto-exportandel exempelvis skulle minska från år1992 till . Det är alltså gigantiska för-ändringar som föreslås.Skogsindustrin skulle i detta fall bromsas avenergiprisutvecklingen - alltså inte på grund av kapi-talbrist eller brist på arbetskraft, utan på grund av attvi tar felaktiga beslut i fråga om energin.Herr talman! De största försämringarna i sambandmed denna avreglering kommer som vi ser det natur-ligtvis att drabba konsumenterna i glesbygden. För-slaget om att nättaxan skall vara avståndsberoendekommer inte att få full genomslagskraft direkt, menefter en övergångstid är jag helt övertygadom att glesbygden kommer att ligga väldigt långt nerpå prioriteringslistan när det gäller att leverera elkraft.Dels är man starkt beroende av el, dels har man enoerhört låg förbrukning. Vem vill leverera till småkunder?Elmarknaden är för viktig för att utsät-tas för sådana här experiment. För att ändra de nuva-rande, fungerande systemen i den omfattning somföreslås måste man kunna bevisa att samhällsekono-miska vinster uppnås vid denna omdaning. Effekternaav tidigare avregleringar borde stämma till eftertanke.Ta avregleringen av flyget som på ett mycket drama-tiskt sätt försämrade kommunikationerna i vår gles-bygd. Menar vi i riksdag allvar med att helaSverige skall leva, borde vi stanna upp och närmareutvärdera och analysera vad vi håller på med.Det har meddelats att regeringen nu avser att till-sätta en utredare med uppdrag att se över hur föränd-ringarna inom den statliga sektorn har påverkat denregionala utvecklingen samt vilka konsekvenserna avprivatiseringar, avregleringar och bolagiseringar harblivit. Vidare sägs att utredningen skall ligga tillgrund för regeringens fortsatta arbete. Detta är bra.Men varför skall vi då hasta fram en massa avregle-ringar innan vi vet vad konsekvenserna blir?Tidigare beslut som näringsutskottet tog 1992 ochsom redogjorde för står jag fortfa-rande bakom. Men detta är naturligtvis en avkrok somabsolut inte har någonting med det nämnda beslutetatt göra.Enligt min mening har de negativa effekterna avavregleringen varit betydligt större än de positiva. Föratt gå vidare måste vi i vårt beslutsunderlag kunnauttrycka oss med större säkerhet än vad vi gör i denhär propositionen. Den oro som det ges uttryck för ikommunerna, hos LO-distrikten, hos LO centralt,bland enskilda konsumenter och i viss mån också hosföretag visar på en misstro mot avregleringsförslaget.Vi kan titta på , och AvestaSheffield. De har hastat fram ochtecknat långa kontrakt om energi med Vattenfall.Varför gör man det? Jo, naturligtvis av den anled-ningen att man är helt övertygad om att de svenskaelpriserna kommer att justeras mot världsmarknads-priser. Industrins konkurrenskraft kommer att försäm-ras. tecknas upp till tjugoåriga kontrakt, för vill tillskansa sig själv skadeslöshet. Och vilkakommer att drabbas? Jo, naturligtvis konsumenterna.Vi får inte låta avregleringarna bli ett självända-mål. Därför hemställer jag att avvisar för-slaget. För mig liksom för är det såatt problematiken kring den tekniska hanteringen närdet gäller behandlingen av detta ärende i kammarenhar gjort att jag inte kan yrka bifall till min motion.Precis som inser jag att mina syn-punkter är tillgodosedda i reservation 2 och jag kom-mer i omröstningen att stödja den reservationen.I detta anförande instämde , , , ,Axel , , ,, , ,, , , , , (alla s) samt ().Anf. 43 HANS ()Herr talman! I betänkande 1995/96:NU1 behand-las proposition 1994/95:222 om ny ellagstiftningjämte ett antal motioner inom samma sakområde. Jagtycker att det är olyckligt att utskottsmajoriteten villdriva fram en så omfattande avreglering av elmarkna-den utan att tillräckliga analyser av konsekvensernahar gjorts. Jag instämmer i de argument som ArneKjörnsberg och har framfört idebatten. Det har varit argument som reser mångafrågetecken beträffande en avreglering och konsek-vensen av en sådan. Min bedömning är att konsekven-sen av en avreglering måste belysas mer omsorgsfulltän vad som har skett.Det har genomförts ett antal avregleringar i Sveri-ge . Jag tycker att samtliga dessa hargett oss den erfarenheten att en noggrann analys ochen försiktigare takt är till gagn för samhället och med-borgarna. Utan att dra alltför långtgående slutsatser avavregleringen av taxi och inrikesflyget är det ändåuppenbart att priset för enskilda människor och församhället har varit högt i dessa fall.Herr talman! Jag kan inte finna något skäl till atthasta fram i denna fråga. Vi kan mycket väl inväntaEnergikommissionens slutgiltiga ställningstagande;Inte minst med tanke på att jag inte har tolkat det somatt det finns någon större entusiasm för avregleringeni det som sagt.Det är mycket tveksamt vilkentrygghet de små konsumenterna i allmänhet och desom bor i glesbygden i synnerhet kan känna i denutveckling vi står inför om utskottsmajoriteten beträf-fande avregleringen vinner majoritet i kammaren. Detfinns skäl att vara mycket orolig för prisutvecklingenför dessa konsumenter.För mig är den enskilda människans möjlighet atthävda sina intressen viktig. I en värld som alltmerstyrs av marknadsekonomiska överväganden ställsden enskilda människan åt sidan till förmån för nä-ringslivets vinstintressen. Jag tycker att den svenskamodellen för marknadsekonomi är betydelsefull föratt skapa dynamik i utvecklingen och skyd-da den enskilda konsumenten. En avreglering sominte tar hänsyn till enskilda konsumenter och som inteväger in de olika förhållanden som råder inom denelintensiva industrin och konsumenter i glesbygdengår på tvärs mot dessa värderingar.Herr talman! Med hänvisning till vad jag har an-fört vill jag meddela kammaren att jag inte kommeratt rösta för utskottsmajoritetens förslag.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutNU1 Ny ellagstiftningMom. 1 (frågan om ny ellagstiftning)1. utskottet2. 1 (v)3. res. 2 (mp)Förberedande votering:16 röster för res. 238 röster för res. 1246 avstod49 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudvotering:238 röster för utskottet45 röster för res. 216 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 71 m, 22 c, 19 fp, 11 kdsFör res. 2: 20 s, 9 v, 16 mpAvstod: 9 s, 7 vFrånvarande: 17 s, 9 m, 5 c, 7 fp, 6 v, 2 mp, 4 kdsAnn-Marie () anmälde att hon avsett attrösta ja men markerats ha avstått från att rösta.Mom. 2 (omställningen av energisystemet)1. utskottet2. 3 (v, mp)Votering:262 röster för utskottet33 röster för res. 35 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 71 m, 22 c, 18 fp, 10 kdsFör res. 3: 16 v, 16 mp, 1 kdsAvstod: 4 s, 1 fpFrånvarande: 16 s, 9 m, 5 c, 7 fp, 6 v, 2 mp, 4 kdsMom. 3 ()1. utskottets hemställan med av utskottets motivering2. motiveringen i res. 4 (m, fp, kds)Votering:169 röster för utskottet99 röster för res. 430 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan med godkän-nande av utskottets motivering.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 22 c, 4 vFör res. 4: 70 m, 18 fp, 11 kdsAvstod: 2 s, 12 v, 16 mpFrånvarande: 16 s, 10 m, 5 c, 8 fp, 6 v, 2 mp, 4kdsMom. 4 (utrikeshandeln med el)1. utskottet2. 7 (m, fp)Votering:184 röster för utskottet89 röster för res. 727 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 22 c, 1 fp, 7 v, 11 kdsFör res. 7: 71 m, 18 fpAvstod: 2 s, 9 v, 16 mpFrånvarande: 16 s, 9 m, 5 c, 7 fp, 6 v, 2 mp, 4 kdsMom. 13 (produktion av el i nätverksamhet, m.m.)1. utskottet2. 20 (v)Votering:264 röster för utskottet16 röster för res. 2020 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 71 m, 22 c, 19 fp, 11 kdsFör res. 20: 16 vAvstod: 4 s, 16 mpFrånvarande: 16 s, 9 m, 5 c, 7 fp, 6 v, 2 mp, 4 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.7 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner1995/96:54 Dubbelbeskattningsavtal mellan Sverigeoch Sydafrika1995/96:58 EG:s andra förenklingsdirektiv och densvenska mervärdesbeskattningen1995/96:83 Säkrare finansiering av framtida kärnav-fallskostnader m.m.1995/96:85 Hemlig kameraövervakning1995/96:89 Utbildning i för utlandssvenskabarn och ungdomar1995/96:95 Dubbelbeskattningsavtal mellan Sverigeoch MaltaSkrivelse1995/96:40 FN inför framtiden8 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 23 oktober1995/96:63 av () till finansministernom fastighetstaxeringden 24 oktober1995/96:64 av () till utrikes-ministern om homosexuellas situation i Zimbabwe1995/96:65 av () tillsocialministern om äldres rätt att byta kommunFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 7 november.9 § Kammaren åtskildes kl. 15.57.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 6 §anf. 18 (delvis) ochav förste vice talmannendärefter till sammanträdetsslut.