prot · GI09102 · 1995-05-10 00:00:00 — Det har vi motiveratväldigt utförligt.När det gäller det glapp i kvittningsrätten som talar om vill jag säga att det natur-ligtvis tar litet tid innan man kan återinföra någotsådant. Framför allt tar det tid om man vill utformadet på ett sådant sätt att det inte kan användas förskatteplanering . Det är omsorgen om dettasom gör att det tar litet tid.Anf. 61 ()Fru talman! Jag har i mitt tidigare anförande talatom vikten av långsiktighet och stabilitet. Bland detvärsta en företagare vet är osäkerhet. Jag vill uppma-na regeringen och socialdemokraterna här i riksdagenatt så fort som möjligt komma till skott på den härpunkten. Osäkerheten är inte bra för företagarna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )7 § Ändringar av vissa förfaranderegler m.m.för punktskatterFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1994/95:SkU29Ändringar av vissa förfaranderegler m.m. för punkt-skatter (prop. 1994/95:213)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades efter 10 §. )8 § Dubbelbeskattningsavtal med betänkande 1994/95:SkU34Dubbelbeskattningsavtal med (prop.1994/95:193)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades efter 10 §. )9 § Dubbelbeskattningsavtal med betänkande 1994/95:SkU35Dubbelbeskattningsavtal med m.m. (prop.1994/95:204)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades efter 10 §. )10 § Ändring i lagen om tullfrihetFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1994/95:SkU36Ändring i lagen om tullfrihet (prop. 1994/95:192)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutSkU20 SkattepolitikMom. 1 (riktlinjer för beskattningen, utvärdering avskattereformen m.m.)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (c)4. res. 3 (fp)5. res. 5 (mp)Förberedande votering 1:19 röster för res. 512 röster för res. 6284 avstod34 frånvarandeKammaren biträdde res. 5.Förberedande votering 2:21 röster för res. 316 röster för res. 5280 avstod32 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Förberedande votering 3:25 röster för res. 222 röster för res. 3270 avstod32 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 4:73 röster för res. 125 röster för res. 2219 avstod32 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:148 röster för utskottet73 röster för res. 196 avstod32 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 sFör res. 1: 73 mAvstod: 25 c, 22 fp, 21 v, 16 mp, 12 kdsFrånvarande: 13 s, 7 m, 2 c, 4 fp, 1 v, 2 mp, 3 kdsMom. 2 (det särskilda grundavdraget, det allmännagrundavdragetoch uttaget av statlig inkomstskatt)1. utskottet2. 8 (fp)3. res. 9 (v)Förberedande votering:22 röster för res. 821 röster för res. 9274 avstod32 frånvarandeKammaren biträdde res. 8.Votering:173 röster för utskottet22 röster för res. 8122 avstod32 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 25 cFör res. 8: 22 fpAvstod: 73 m, 21 v, 16 mp, 12 kdsFrånvarande: 13 s, 7 m, 2 c, 4 fp, 1 v, 2 mp, 3 kdsMom. 5 (skattelättnader inom tjänstesektorn)1. utskottet2. 16 (kds)Votering:210 röster för utskottet12 röster för res. 1694 avstod33 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 1 m, 25 c, 21 v, 16 mpFör res. 16: 12 kdsAvstod: 72 m, 22 fpFrånvarande: 14 s, 7 m, 2 c, 4 fp, 1 v, 2 mp, 3 kdsMom. 7 (avdrag för underskott på nystartad verksam-het)1. utskottet2. 18 (m, c, fp, kds)Votering:185 röster för utskottet130 röster för res. 1834 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 21 v, 16 mpFör res. 18: 71 m, 25 c, 22 fp, 12 kdsFrånvarande: 13 s, 9 m, 2 c, 4 fp, 1 v, 2 mp, 3 kdsMom. 16 (förskolor och dagmammor)1. utskottet2. 28 (mp)Votering:299 röster för utskottet16 röster för res. 2834 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 73 m, 25 c, 22 fp, 21 v, 11kdsFör res. 28: 16 mpFrånvarande: 14 s, 7 m, 2 c, 4 fp, 1 v, 2 mp, 4 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SkU21 FöretagsskattMom. 1 (beskattning av aktieutdelning m.m.)1. utskottet2. 1 (m, fp, kds)Votering:211 röster för utskottet106 röster för res. 132 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 25 c, 1 fp, 21 v, 16 mpFör res. 1: 73 m, 21 fp, 12 kdsFrånvarande: 13 s, 7 m, 2 c, 4 fp, 1 v, 2 mp, 3 kdsMom. 2 (nivån på skatteuttaget i företagssektorn)1. utskottet2. 2 (v)Votering:294 röster för utskottet22 röster för res. 233 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösternaFör utskottet: 148 s, 71 m, 25 c, 22 fp, 16 mp, 12kdsFör res. 2: 1 m, 21 vFrånvarande: 13 s, 8 m, 2 c, 4 fp, 1 v, 2 mp, 3 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SkU29 Ändringar av vissa förfaranderegler m.m.för punktskatterKammaren biföll utskottets hemställan.SkU34 Dubbelbeskattningsavtal med MalaysiaKammaren biföll utskottets hemställan.SkU35 Dubbelbeskattningsavtal med Egyptenm.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.SkU36 Ändring i lagen om tullfrihetKammaren biföll utskottets hemställan.11 § Ändring i sametingslagenFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1994/95:KU45Ändring i sametingslagen (prop. 1994/95:205)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.12 § Sekretess i verksamhet avseendeberedskapsförberedelser m.m.FöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1994/95:KU46Sekretess i verksamhet avseende beredskapsförbere-delser m.m. (prop. 1994/95:196)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.13 § Arvode m.m. till företrädare i betänkande 1994/95:KU48Arvode m.m. till företrädare i Europaparla-mentetTalmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.14 § Oförutsedda utgifter för budgetåret1995/96FöredrogsFinansutskottets betänkande 1994/95:FiU26Oförutsedda utgifter för /96 (prop.1994/95:100 delvis)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringKammaren beslöt på förslag av talmannen attjustitieutskottets betänkanden JuU20 och JuU24,utrikesutskottets betänkande UU25 samt socialutskot-tets betänkanden SoU18 och SoU26 fick avgöras i ettsammanhang efter avslutad debatt.15 § Ändringar i kriminalvårdslagstiftningenFöredrogsJustitieutskottets betänkande 1994/95:JuU20Ändringar i kriminalvårdslagstiftningen (prop.1994/95:124 delvis)Anf. 62 ()Fru talman! Kriminalvårdslagstiftningen, alltså la-gen om kriminalvård i anstalt, är ständigt aktuell. skall vi besluta om vissa ändringar i dessa lag-rum. I betänkandet, som har beteckningen1994/95:JuU20, behandlas också förslag om ändring irättegångsbalken. Det avsnittet handlar om kropp-svisitation, och där är vi i justitieutskottet eniga.Det föreligger också enighet om betydande delarav förslaget. Detta sedan socialdemokrater och andrapartiers företrädare biträtt förslag från oss moderater.Så är det med våra reformförslag beträffande närhets-principen som är framförda i moderatmotionen Ju801från detta . Så är det också med moderatför-slag om skärpta regler och skärpt lagstiftning för attråda bot på dopningsmissbruket. Även där föreslårutskottet att biträda moderata förslag imotionen Ju801.Samtidigt följer utskottet regeringens förslag ipropositionen som kommer från Justitiedepartementetoch regeringen och har nr 124.När det gäller moderata förslag i avsnittet kontrol-lerade besök på kriminalvårdsanstalter har utskotts-majoriteten dock inte följt oss. Vi moderater anser attytterligare åtgärder bör vidtas för att hindra insmugg-ling av narkotika i våra fängelser. Det ansåg även denförra regeringen i en lagrådsremiss. Det räcker intealltid med att vissa besök hos de intagna på fängelserkontrolleras. Det krävs också att hinder sätts upp föratt besökaren skall kunna smuggla över narkotika avnågot slag till den intagne, alltså någon typ av hinderför insmuggling.En enkel och effektiv åtgärd vore att sätta upp englasruta mellan besökaren och den intagne i fängel-sernas besöksrum. Vi moderater ser det som en all-varlig brist att regeringen inte följt vårt och den bor-gerliga regeringens förslag i detta avseende. Därförlämnar vi moderater ett motförslag till propositionen iform av en reservation. Den har nummer 1 i betän-kandet, och jag ber att få yrka bifall till denna reser-vation.Vi moderater har som målsättning att samtligasvenska fängelser skall vara fria från narkotika. Så ärdet dess värre inte . På somliga anstalter finns detav och till rätt mycket narkotika. Det är, säger vi,oacceptabelt att intagna som är drogfria när de börjaravtjäna fängelsestraffet eller försöker sluta med sittnarkotikamissbruk kommer i kontakt med narkotikaunder den tid som de är intagna i fängelse.Förutsättningarna för att bekämpa drogmissbrukhänger nära samman med möjligheterna till differenti-ering av de intagna. Arbetet med att förmå narkoti-kamissbrukare att underkasta sig behandling ochadekvat vård bör därför enligt vår moderata meningintensifieras.Under den borgerliga regeringen skärptes lagenom kriminalvård i anstalt så, att de intagna på anma-ning numera är skyldiga att lämna blodprov, urinprovoch utandningsprov. Vi moderater anser att dennamöjlighet till provtagning måste användas i fortsattstor utsträckning. Personalen på anstalternas olikaavdelningar skall också göra narkotikavisitationer,dvs. genomsöka anstalten efter narkotika. Dessa un-dersökningar skall enligt vår mening göras oregel-bundet men ofta. Urinprov skall vara frekvent före-kommande, framhåller vi i våra motioner i detta ären-de.Moderata samlingspartiet har i en särskild kom-mittémotion av m.fl. beträffande änd-ringar inom kriminalvårdslagstiftningen utvecklatvilka ytterligare åtgärder som behövs som komple-ment till det arbete som den förra regeringen satte igång och som bedrivs inom kriminalvården motnarkotikamissbruket.När det gäller kontrollerade besök anser vi somsagt att dessa bör kunna kompletteras med att en glas-ruta sätts upp som hindrar den besökande och denintagne från att få fysisk kontakt med varandra. Såda-na besöksrum med en glasruta på bordet mellan besö-karen och den intagne förekommer i andra länder,däribland i vårt grannland Norge.Det är alltså vårt förslag. Vi anser, som jag tidiga-re sade, att det är en allvarlig brist hos regeringen att ipropositionen inte nu föreslå en sådan här åtgärd.Vi moderater har också lagt fram en reservationvad gäller permissionsregler. Vi anser att permis-sionsreglerna skall vara restriktiva. För dem somdöms för våldsbrott eller narkotikabrott bör permis-sion beviljas endast undantagsvis. Även när det gälleråterfallsförbrytare finns det anledning att vara åter-hållsam med permissioner.Vid bedömningen av om permission skall beviljasi dessa fall måste den intagnes intresse av att få per-mission vägas mot medborgarnas berättigade krav påskydd och säkerhet. Vi moderater anser att skyddsin-tresset måste vara det primära i denna avvägning. Detallmänna får aldrig väja undan för sitt ansvar för att setill att den enskilde medborgaren inte utsätts för brotti samband med permissioner från kriminalvårdsanstal-ter. Medborgarna måste, framhåller vi moderater iskilda sammanhang, kunna lita på staten och på kri-minalvården.Med detta, fru talman, yrkar jag alltså bifall till re-servation 1.Anf. 63 ()Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 2 avse-ende kontrollinsatser mot narkotika.Vi kristdemokrater har i utskottet framhållit detsjälvklara förhållande som vi väl alla är helt överensom: Vi skall ha narkotikafria anstalter. Vi kristdemo-krater tycker att det är olyckligt med den avvecklingsom ägde rum av de särskilda visitationspatruller somman hade arbetande inom kriminalvården. Vi tyckeratt man borde göra en utvärdering av hurKriminalvårdsstyrelsen har handlagt detta och under-söka vilka konsekvenser nedläggningen har fått.Jag tror inte att man behöver utveckla det mer,utan jag tycker att det är en ganska preciserad ochresultatinriktad uppgift för regeringen att föranstaltaom detta. Detta bör ske genast, därför att det är oer-hört viktigt och angeläget att vi får kraftfulla marke-ringar när det gäller missbruk av narkotika på våraanstalter.Anf. 64 ()Herr talman! Det har skett en rad förändringar se-dan 1974 då nuvarande kriminalvårdslagstiftninginfördes. Vi fick 1989 ändrade regler för påföljdsvaloch straffmätning i . Dessa regler bör fågenomslag i verkställighetslagstiftningen, men i det inte möjlighet till att ta ställning till en heltny lag gällande verkställigheten, utan det fordrarytterligare beredning.Därför föreslås ändringar i kriminalvårdslagstift-ningen och , som syftar till att för-bättra säkerheten och ordningen på anstalterna och gekriminalvården bättre möjligheter att motverka deskadliga följderna av frihetsberövandet och att ut-veckla insatser av utbildning, vård och behandling.Samhället har förändrats under dessa drygt 20 årsedan kriminalvårdsreformen infördes, och så harockså brottsligheten. Drogmissbruket har ökat, och finns det risk för ett ökat bruk av dopningsprepa-rat.De intagnas situation har också förändrats. Arbets-lösheten och bristen på baskunskaper har blivit större.Hälsan har blivit sämre, och psykiska störningar harökat. Behovet av utbildning och behandling är stort.En av kriminalvårdens uppgifter är att förmå deintagna att leva ett liv utan kriminalitet, och målsätt-ningen är att den intagne skall ta del av insatserna såatt han står bättre när han lämnar anstalten.Det har därför skett en specialise-ring på anstalterna eller på vissa avdelningar inomdessa med olika påverkans- och behandlingsprogramför att de intagna skall kunna differentieras och för attderas behov skall kunna tillgodoses.De nu föreslagna förändringarna skall skapa bättreförutsättningar för rehabilitering och frigivning.Indelningen i riks- och lokalanstalter avskaffas,och indelningen blir i öppna och slutna anstalter,beroende på graden av säkerhet. Liksom skallplacering i öppen anstalt ha företräde och placering påsluten anstalt ske av särskilda skäl.Den som kan befaras missbruka narkotika eller påannat sätt ta befattning med narkotika skall företrä-desvis placeras på sluten anstalt.För att uppnå ett bra resultat i arbetet med att för-må de intagna att leva ett liv utan kriminalitet skallhänsyn vid placeringen tagas utifrån behovet av ut-bildning och behandling, vilket innebär att närhets-principen inte bör få samma övergripande betydelsesom tidigare.Riksdagen har vid ett flertal tillfällen uttalat sigför att åtgärder mot narkotika och narkotikamissbrukskall prioriteras och att anstalterna skall hållas drog-fria. Det lät på som om det endast ärModeraterna som står för de här synpunkterna. Menvi har varit överens om att det skall vara kraftfullaåtgärder mot narkotikan.I linje med den övergripande narkotikapolitiken isamhället har kriminalvården utvecklat såväl behand-lingsinsatser som kontroller för att förhindra miss-bruk. föreslås ytterligare åtgärder för kontroller avförsändelser och besök för att förhindra att narkotikakommer in på anstalterna.Dessutom förändras lagstiftningen så att det blirmöjligt att genom urinprov och andra provtagningarfå göra kontroller för att påvisa om de intagna använtdopningmedel.Det görs stora ansträngningar för att förhind-ra att narkotika kommer in på anstalterna. Huvudre-geln är att en intagen får ta emot besök i den ut-sträckning som detta lämpligen kan ske. Det kan ock-så föreskrivas särskilda villkor av säkerhetsskäl ochom det finns risk för att narkotika införs. Villkor förett besök kan vara att den besökande underkastar sigkroppsvisitation eller ytlig kroppsbesiktning ellermedger undersökning av väska o.d. Som ett led i attförhindra införsel av narkotika sker nu en utvidgning,så att vid samtliga slutna anstalter görs kroppsvisita-tion alltid efter besök och utevistelse, om det inte är -som det sägs - uppenbart obehövligt. Vidare utvidgasmöjligheterna till att göra kroppsbesiktning. Entjänsteman kan också vara närvarande vid besöket föratt förhindra införsel av otillåtna föremål.Enligt reservation 1 menar att de häråtgärderna inte är tillräckliga utan att speciella be-söksrum skall användas där personerna skiljs åt ge-nom en glasruta.Utskottsmajoriteten menar att den formen ärfrämmande för våra förhållanden och att det inte finnstillräckliga skäl att vid sidan av nuvarande ordninginföra en möjlighet till att kontrollera besök.Frågan om hur kriminalvården arrangerar lämpligkontroll av narkotika på anstalterna har varitföremål för diskussion. Visitationspatrullernas av-veckling föregicks av en utredning och analys om etteffektivare kontrollsystem. Jag vill hävda, tvärtemotvad som anförs i reservation 2 av kds, att visita-tionspatrullernas kompetens har tagits till vara genomatt kunskaperna har kommit övrig personal till delgenom utbildning och genom en uppbyggnad av sä-kerhet och kontroll av anstalterna.Kriminalvården har redovisat att resurserna förde-las regionvis och att säkerhetsansvariga har utsetts påregional nivå och på anstalterna. Fem regioner hartillgång till hundekipage, och olika former för sam-ordning och samverkan internt, men också med andramyndigheter, har intensifierats.Utbildning och utvecklingsinsatser inom narkoti-kaområdet skall också prioriteras framöver. Region-myndigheternas bedömning är att den nya organisa-tionen har medfört ett tydligare ansvar och ett effekti-vare resursutnyttjande och att narkotikakontrollinsat-serna har ökat i fråga om omfattning och kvalitet.Kriminalvården har tillsatt en grupp för att utveck-la och fördjupa analysen av informationen på narkoti-kaområdet. Verksamheten skall innevarande budgetårredovisa dels om förekomsten och missbruket avnarkotika på anstalter och i häkten har förändrats, delsinsatserna för bekämpning av bl.a. narkotikamissbruk.Den utveckling av insatserna som efterlyses i reserva-tionen skall alltså redovisas.Besök och permissioner är betydelsefulla led i attstärka den intagnes förmåga att bygga upp en socialtillvaro. Permissioner spelar också en avsevärd rollnär det gäller att förbereda frigivningen. Möjligheterför de intagna att ha kontakt med omvärlden utanföranstalten påverkar också atmosfären inne på anstalten.År 1990 gjordes en översyn av tillämpningen avpermissionsreglerna, och målsättningen har varit attminska antalet misskötta permissioner. Genom attförbereda och planera dem bättre, men också genomatt ställa större villkor än tidigare och kontrollera hurdessa skötts, har misskötseln kunnat minska. 1993/94beviljades 50 886 permissioner. Av dessa missköttes615, . Den nya praxisen har gett resultat, och ikriminalvårdens verksamhetsplan /96 ärmålsättningen att detta arbete skall fortsätta.Enligt reservation 3 vill att permis-sioner endast undantagsvis skall beviljas för dem somdömts för vålds- och narkotikabrott. Men vid permis-sion görs en bedömning av om det föreligger fara förmissbruk och misskötsel. Villkor kan ställas för attmotverka detta. Här kan också göras en bedömning avom det behövs tillsyn av den intagne, som då får ens.k. bevakad permission.Fängelseutredningen har föreslagit att lagtextenskall anpassas till den skärpta praxis som före-kommer. Utredningens förslag är under beredning,och utskottet vill avvakta detta.Herr talman! Jag yrkar bifall till justitieutskottetshemställan och avslag på reservationerna.Anf. 65 ()Herr talman! säger att det i mittanförande lät som om ensamma stod förde skärpningar och åtgärder i rätt riktning som harvidtagits. Av det yttrandet av drar jagslutsatsen att det här är känsligt för socialdemokrater-na. Det har ju varit vi moderater, stöddaav andra borgerliga partier, som har fått driva dessafrågor med målsättningen att göra fängelserna narko-tikafria.Det har funnits för mycket narkotika på fängelser-na. Bara det faktum att det har funnits narkotika är förmycket. finns där narkotika. Vi moderaterkommer att göra ytterligare ansträngningar, somframgår av betänkandet, för att skapa i första hand enselektering så att de som är narkotikafria och som tasin på fängelse inte drabbas av detta gift när de välkommit in. Det vore synnerligen oansvarigt om vi iriksdagen inte ingrep mera mot narkotikan.Sedan till vår reservation, som vi kan betecknasom förslag om införande av glasruta. Jag har svårt attförstå hur det kan bli en ideologisk fråga. Det tycks juvara så när och även andra socialde-mokrater påstår att det här är främmande för våraförhållanden. Det kan möjligen finnas en flumideologii bakgrunden. Men glasruta finns i andra länder, ochså länge narkotika kommer in genom besökare - vil-ket är fastslaget - föreligger det ett behov av någon-ting som skiljer besökaren från den intagne.Anf. 66 () replikHerr talman! Först till narkotikasituationen på an-stalterna. vet mycket väl att det hargjorts två stora undersökningar under föregående årdär man tagit urinprov, och de visar att den allrastörsta delen av de intagna inte var påverkade avnarkotika. Om man tar bort dem som inte lämnadeurinprov och de prov som var positiva kan det konsta-teras att i alla fall av de intagna inte hadenågra spår av narkotika.Men med detta är inte sagt att man inte skall ta tillolika resurser för att förhindra att narkotika kommerin på anstalterna. I det betänkande som vi nu skall taställning till finns det en rad olika åtgärder. Det harockså , då man börjadebygga ut behandlingsresurserna när det gällde miss-brukare, gjorts olika insatser för att förhindra att deintagna kommer i kontakt med narkotika. Jag vill härunderstryka, , att bakom moderaternasreservation står endast , och det finns enmajoritet i utskottet som har samma uppfattning somjag som socialdemokrat har.Anf. 67 () replikHerr talman! och jag är båda le-damöter av . Vi får fortlöpandeinformation, och jag tycker att det är något förvånan-de att nu hänvisar till det där riks-provet med urinprov.När man talar med intagna, eller kåkfarare som desjälva kallar sig, är det med ett fnysande de beskriverdet stora riksprovet. De tror inte ett dugg på det. Dethar t.o.m. hävdats att det i förväg hade meddelats i entidning som utges på en kriminalvårdsanstalt att ettsådant här prov skulle genomföras - trots att manhade för avsikt att göra proven hemliga. Då blir detsådana där låga siffror vad gäller antalet narkotikapå-verkade. Sanningen är en annan.Jag skulle tro att och andra soci-aldemokrater inom kriminalvården åtskilliga gångerhar hört att det - trots idoga insatser från de anställda- varit omöjligt att få bort narkotikan.Narkotika kan införas på olika sätt. Man kan t.ex.kasta narkotika över muren till fängelserna. Så är det iNorrtälje och i och möjligen på fler anstalter.Det är omvittnat av de intagna som både BirtheSörestedt och jag i stor utsträckning har möjlighet atttala med.Det här räcker inte, . Att vi mode-rater skulle stå ensamma förefaller att vara ett litetmisstag med tanke på att det fanns en lagrådsremissfrån den förra regeringen i ärendet.Anf. 68 () replikHerr talman! och jag har fört denhär debatten tidigare. Naturligtvis går det att tillslutaanstalterna hermetiskt, så att inte någonting kommervare sig in eller ut. Men vet också attbåde besök och permissioner är viktiga av olika skäl,och att vi skall ha besök och permissioner kvar.Nu bygger man upp olika åtgärder för att kontrol-lera besöken och kontrollera permissionerna, menman gör det på ett sådant sätt att de intagna har möj-lighet att få sina besök och att få permissioner. gör förändringen att placera företrädesvis de somhar problem med missbruk eller som befattar sig mednarkotika på slutna anstalter är för att just där kunnabedöma besök och permissioner på ett alldeles särskiltsätt.Anf. 69 ()Herr talman!