prot · GJ0937 · 1995-12-13 00:00:00 — Här säger utskottet att regeringenanser att staten även fortsättningsvis bör ha ett ansvarför att godstrafiken till och från erbjuds till-fredsställande villkor och utvecklingsmöjligheter ochatt denna godstrafik även fortsättningsvis kommer attsubventioneras via transportstödet. Utskottet konstate-rar att regeringen har uppmärksammat problemenmed fraktkostnaderna. Staten har möjlighet att omgå-ende motverka uppkomsten av eventuella problem.Detta tar vi som ett löfte.Med anledning av det vi tar upp i vår motion omatt vägprincipen skall gälla och vårt förslag om att ettkapacitetsanpassat vägpris kan vara en modell för attgenomföra detta, anför utskottet att utskottet förutsät-ter att taxorna också fortsättningsvis kommer att varaskäliga och rimliga men vill inte ange ytterligareriktlinjer för taxesättningen.Fru talman! Vi har fått vår motion avstyrkt, menvi upplever ändå att trafikutskottet väl satt sig in iproblemen bl.a. genom besök på och vidsamtal med företrädare för samhälle och näringsliv.Utskottet har också konstaterat att färjetrafiken har enavgörande betydelse för utvecklingsmöjlig-heter och att det gäller såväl näringslivet som befolk-ningen.Det vi behandlar i detta ärende är riktlinjer förupphandling av Gotlandstrafiken. Regeringens förslagtill riktlinjer är allmänt formulerade. Enligt utskottetavser regeringen att, efter det att ett preliminärt trafi-kavtal tecknats enligt angivna riktlinjer, återkommatill . Utskottet har understrukit att så bör skeoch förutsätter att regeringen därvid även redovisarsin bedömning av konsekvenserna när det gäller kost-nader, priser, trafik m.m. av upphandlingen.Det kan kanske tyckas att vi skall vara nöjda meddenna behandling. I och för sig upplever vi att det iförslaget till riktlinjer finns en vilja att få en tillfreds-ställande utveckling av Gotlandstrafiken. Vi anserockså att inget i vår motion står i motsats till den avregeringen och utskottet uttalade viljan till en lång-siktig lösning.Fru talman! Vi står naturligtvis bakom vår motionmen för tids vinnande yrkar jag bifall till vår motion1995/96:T12 i hemställans mom. 6 och 8.Anf. 169 INGIBJÖRGSIGURDSDÓTTIR (s)Fru talman! Hela skall leva! Tänk omalla i länsbänkarna skulle gå upp i talarstolen när etthemläns ärende kommer upp på dagordningen. Detskulle kunna bli en lång debatt i alla fall när det gällervissa län. Jag är ganska säker på att det inte skulleuppskattas av kammaren.Fru talman! Gotlandsbänken består av två ledamö-ter, och vi tar oss friheten att gå upp båda två i dettaför oss så viktiga ärende.Gotland är inte bara en paradisö på sommarenäven om det är just som de flesta kommertill oss och kan njuta av sol och bad och kulturellmiljö.Hansestaden har för övrigt genom sina uni-ka kulturvärden blivet antagen av som endel av världsarvet. Detta att vi har kommit med påvärldsarvslistan tillsammans med ca 400 kultur- ochnaturmiljöer i världen är vi naturligtvis omåttligtstolta över.Vi vill dela med oss och ser gärna att fler inte barabesöker oss utan kanske stannar förhoppningsvis somett företag eller blivande företag. Arbetskraft finns.Det är egentligen bara ett krux: vi har en massavatten mellan och fastlandet. Förutsättningar-na för att vi skall kunna nå varann är att det finns brafärjeförbindelser, och det har vi väl haft och kommerväl att ha i fortsättningen också, men inget är så braatt det inte kan förbättras.Färjetrafiken är för oss vad järnväg och väg är förfastlandet. Det är vår livsnerv med omvärlden kanman säga utan att överdriva.Förutsättningen för att hela skall leva ärfärjetrafiken, det är ohjälpligt. Fungerar inte trafikeneller riskerar den att drabbas av märkbara förändring-ar i form av höjda taxor för både gods och persontra-fik kan det slå hårt mot företagandet på Gotland.Fru talman! Det var frestande att yrka på ett stat-ligt ägt tonnage i vår motion, men vi valde att i detrådande statsfinansiella läget inte göra det.Att staten står för trafikens grundläggande in-frastruktur på fastlandet anses som ganska naturligtoch borde vara det också vad gäller trafiken mellanGotland och fastlandet.Men vi valde som sagt att nöja oss medyrkandet att färjelinjerna klassificeras som riksvägoch ges vederbörliga vägnummer.Min förhoppning är att staten inom en inte alltföravlägsen framtid kan bli ägare av tonnaget på sammasätt som staten är ägare av de stora vägarna, men attdriften med fördel kan upphandlas i konkurrens.Avvecklingen av högstprisregleringen och Got-landstillägget är något som vi känner en stor oro inför.Vilka konsekvenser kan det få för det gotländskanäringslivet? Alla är på det klara med att Got-landstillägget behövs för att neutralisera fraktkostna-derna. Det hindrar inte att alla anser attsystemet inte är bra och då väljer man att avskaffa detutan att hitta någon annan lösning.Detta Gotlandstillägg är inte någon kostnad förstadsbudgeten, det är vad man brukar kalla kostnads-neutralt eftersom det tas ut via fraktföretagen i helalandet.I betänkandet lovar man att följa upp avvecklingenoch att rapportera effekterna av densamma.Om effekterna blir negativa för näringslivet på Got-land är regeringen beredd att återkomma i frågan, ochdet gör att jag känner mig lugnad.Fru talman! Avslutningsvis vill jag bara instämmai yrkanden.Anf. 170 ()Fru talman! Föregående talare sade att hela Got-land skall leva. Jag väljer att inleda med att säga attHela skall leva. Det är ett uttryck som vi haranvänt och använder . Det är bra. Mendet kräver också vissa åtgärder.Gotland är en fantastisk ö som har många heltunika rikedomar. Men jag är inte säker på att vi fast-länningar alltid har förstått att ta vara på dem. Det ärsnarare vanligare att vi åker utanför vårt lands grän-ser, kanske söderöver, för att besöka öar som har enspeciell kultur.För att skall kunna leva är det nödvändigtmed bra kommunikationer. Det är nödvändigt attmänniskor som bor på kan ta sig till övrigalandet med någorlunda regelbundenhet.Det har rått en misstro mellan fast-länningar och gotlänningar när det gäller kommuni-kationer. Misstänkliggöranden är aldrig positiva.Fru talman! Vi kristdemokrater är inte med i trafi-kutskottet. Men det var vi som under den förra man-datperioden initierade den utredning som sedan kalla-des . Det är en glädje för mig attkunna säga att det är många av de andemeningar somfanns med där som ligger till grund för betänkandet.Kommittén arbetade för ett långsiktigt och hållbartsystem för färjetrafiken. Man vägde olika aspekter närdet gäller såväl näringsliv som passagerare och tu-rism. Man föreslog sedan tvåhamnsalternativet. Dettycker jag är ett mycket bra alternativ.Det är också roligt att se att många av de tanke-gångar som hade finns kvar från kommit-téarbetet - är kristdemokrat, och hanledde denna kommitté.Det är bra att man skiljer på gods och passage-rartrafik, Det är också bra att det läggs fast att trafikenmåste vara statligt subventionerad.När det gäller , som hargjort en utredning, har man bara sett till ekonomiskaaspekter. Det var då som man förespråkade en hamn.Men, som sagt, detta har inte heller regeringen köpt.Betänkandet är bra. Grundkonceptet i det här för-slaget är ju att tillgodose näringslivets behov av trans-porter, en fungerande bastrafik och även en utvecklingav turismen som är så oerhört viktig. Detta möjliggördå en konkurrens inom persontrafiken med exempel-vis snabbfärjor. Det är ett lyft för hela , ochdet är säkert ett lyft för en del hamnar också på fast-landet.Fru talman! Jag vill avsluta med att yrka bifall tillreservation 4.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § Finansiering av tilläggsavgift för mjölk-kvoter, m.m.FöredrogsJordbruksutskottets betänkande 1995/96:JoU7Finansiering av tilläggsavgift för mjölkkvoter, m.m.(prop. 1995/96:76)Anf. 171 ()Fru talman! I jordbruksutskottets betänkande nr 7behandlas regeringens proposition Finansiering avtilläggsavgift för mjölkkvoter. I betänkandet föreslåsatt regeringen ges bemyndigande att utarbeta ett för-slag till svenskt EG-stödprogram för skogliga åtgärderinom jordbruket. Programmet, som avses läggas uppinom ramen för rådets förordning av ,gäller en gemenskapsordning för stöd till skogs-bruksåtgärder inom jordbruket.Fru talman! När det gäller förslaget om tilläggs-avgift för mjölkkvoter och finansieringen av dettamenar vi moderater att staten självklart har ett ansvaratt medverka.Vi ställer upp bakom regeringens förslag. Men vianser att staten har ett stort ansvar för att insatsergörs, enär mjölkproducenterna inte erhöll beskedom tilldelad mjölkkvot. De har därför ej heller kunnatta ansvar för den eventuella överproduktion som hadekunnat bli en följd.Vi ställer alltså upp bakom regeringens förslagmen anser dock att det är principiellt felaktigt attfinansiera det hela med outnyttjade redan anslagnamedel för miljöinsatser. Detta måste vara en engångs-företeelse, vilket vi också säger i utskottets betänkan-de.Sverige har inom EU erhållit en mjölkkvot om 3,3miljoner kilo . Om denna kvot överskrids, skallde producenter som bidragit till detta betala entilläggsavgift, ofta kallad straffavgift eller superavgift,som den också har kallats. De skall alltså betala förden mjölkmängd med vilken kvoten överskridits.Avgiften skulle uppgå till av riktpriset påmjölken. Normalt borde det ligga på näringens ansvaratt försöka styra produktionen inom givna ramar, såatt någon kostnad i form av tilläggsavgift inte skulleuppkomma. Det är alltså fråga om en kolossalt drygavgift, vilket har lett till vissa effekter i mjölkproduk-tionen som jag snart skall komma fram till.Fru talman! Genom den långa raden av missgreppfrån den socialdemokratiska regeringens sida har intenäringen givits möjlighet att ta det ansvar som jagnämnde. Regeringen har skött frågan om mjölkkvo-terna så katastrofalt illa att rättsprocesser nu är ettfaktum. De domslut som redan blivit följden indikerarytterligare problem. Det är alldeles uppenbart troligtatt kopplingen mellan kvoter och miljögodkännandeinte heller håller vid en prövning i EG-domstolen.Därmed inte sagt att man inte kan ställa svenska mil-jökrav inför en fortsatt produktion. Det är högst troligtatt rätten att sälja tilldelad kvot skulle beviljas efterprövning i , om producenten valt attsluta producera i stället för att nyinvestera.Redan innan valet lade den borgerliga rege-ringen fram ett förslag till hur mjölkkvoterna skullefördelas samt ett förslag om fri handel med mjölkkvo-ter. Om detta förslag hade antagits av , hademjölkprocenterna vetat vilkaproduktionsförutsättningar de haft att rätta sig efter.Dessutom hade de haft bättre möjligheter att omsättakvoter.Den nya socialdemokratiska regeringen rev dockupp förslaget, vilket naturligtvis skapade osäkerhetbland mjölkproducenterna om de framtida villkoren.Ännu värre var det att jordbruksministern dröjdemycket länge med att presentera ett eget förslag. Fort-farande , då EU:s mjölkkvoter infördes,fanns inget beslut om fördelningen av dem. När jord-bruksministern sent om sider presenterade sitt förslaginnebar det ett dråpslag mot vissa mjölkproducenter.Beräkningssättet skilde sig mot tidigare tankegångar,så att kvoten blev mycket låg för de bönder som haftlåg produktion med anledning av sjukdom i besätt-ningen eller om de gjort en ombyggnad eller nyinves-tering. Många gjorde detta i tron . När dei sinom tid fick klart för sig att de inte fick ha sammaantal djur skapade detta en väldig oro.Förslaget innebar också att den slutliga fördel-ningen av kvoter kom att dröja mycket . Den ärju inte definitivt klar än . Ännu under denna hösthar det rått osäkerhet om produktionsramarna, ochovissheten är fortfarande stor.I maj månad, då regeringens förslag om mjölkkvo-terna behandlades av , insåg vi moderatervilka problem förslaget skulle leda till. Därför före-slog vi tillsammans med att jordbruksut-skottet skulle ta ett initiativ för att försöka rätta tillden felaktiga tillämpningen av miljöreglerna somskapat denna försening. Utskottsmajoriteten röstadedock mot förslaget.När den slutliga fördelningen av mjölkkvoterna såsmåningom blir färdig och i väntan på att mjölkkvot-systemet inom EU framöver kan tänkas bli avvecklatmenar vi att frihandel med mjölkkvoter bör införas iSverige. På det sättet skulle en del av de negativaeffekterna med kvoterna kunna undvikas. En fri kvot-handel skulle underlätta för näringen att hålla siginom de givna produktionsramarna och därmed mins-ka risken för tilläggsavgift på grund av överskridenkvot.Genom fri kvothandel under fri prissättning skulleockså möjligheterna öppnas för en lokal handel medmjölkkvoter, vilket inte är möjligt med det nuvarandecentralstyrda systemet. Mjölkproducenter kan övertakvoter av varandra. Överlåtandet kan då ske till detpris som producenterna själva bestämmer.Det är uppenbart att det inte ens är sä-kert att det administrativt satta priset är det rätta, utandet kanske är för högt. Inte minst med hänsyn till detförsenade beskedet om mjölkkvoten borde man taställning för att låta denna handelbli fri.Dagssituationen när det gäller mjölkproduktionenär att invägningen nu ligger 2 %-5 % under kvoten,varför en tilläggsavgift ej synes bli aktuell. Det hela ärförmodligen överspelat för den här gången. Det indi-kerar också att något har hänt som har orsakat detta.Det är uppenbart att oron och rädslan för att drabbasav den s.k. superavgiften har lett till att många produ-center har slaktat ut djur. Det har i sin tur lett till kanske ett eller framöver harsvårt att uppnå den kvot som vi har förhandlat oss tilli EU.Svensk mejerinäring, som har lyckats etablerasig på utlandsmarknaden med mycket värdefulla för-säljningar, börjar nu att missa dem. Var och en begri-per ju att detta innebär att vi förlorar produktionsmöj-ligheter och sysselsättning. Vi har kanske också förflera år framöver skadat en näring som borde hamycket goda möjligheter med de naturliga förutsätt-ningar som dess produktion har i vårt land.Jag vill med hänsyn till det allvarliga förhållandetstarkt kritisera handläggningen i detta ärende alltsedanvi förlorade regeringsmakten.Jag vill slutligen yrka bifall till reservation nr 2som tar upp handeln av kvoter. I övrigt yrkar jag bifalltill utskottets hemställan.Anf. 172 ()Fru talman! Då blev medlem i EU återin-fördes ett system med mjölkkvoter, som vi avskaffaderedan 1989, efter att ha prövat det ochäven nått ett visst resultat. EG införde sin mjölkkvot1984 och har till skillnad mot vad som är fallet medden tidigare svenska modellen inte kunnat avskaffaden, främst kanske beroende på att man inte lyckatsuppnå balans mellan utbud och efterfrågan.Det råder en bred enighet om att kvotsystemet ärett ineffektivt system, som också, i brist på konkur-rens, bidrar till högre priser, låg förändringstakt inomjordbruket och alltför höga kostnader, framför allt förkonsumenterna.Vår uppfattning är att aktivt skall arbetaför att detta kvotsystem avskaffas. Det ligger också idet utredningsuppdrag som jordbruksministern hargett för reformering av EU:s jordbrukspolitik.Vi socialdemokrater har också med tillfredsställel-se kunnat notera att en omprövning av EU:s jord-brukspolitik inletts i kommissionen. Det är väldigtviktigt att också kvoteringen inom produktionsområ-dena kommer med i denna prövning. Vi är helt över-tygade om att det skulle gynna såväl lantbrukare somskattebetalare och inte minst sysselsättningen inomsvensk förädlingsindustri om denna reglering kundeavskaffas. Därför är det väldigt viktigt att inte släppain den del av kvoteringssystemet som kanske har denmest negativa effekten för avskaffandet, nämligen enfri handel. Den skulle kapitalisera och få oerhört ne-gativa effekter när det gäller mjölkkvoternas avskaf-fande.Ingvar angriper den nuvarande socialde-mokratiska regeringen ganska ordentligt för missköt-sel vad beträffar hanteringen av EU:s regleringssys-tem, som vi onekligen hamnade i då vi gick med iEU. Det är kanske lätt att stå i talarstolen så här ef-teråt och se effekterna, men jag är helt övertygad om,, att vi kunde olika grader av EU-reglerna vid införandet. Men det vi inte kunde, varkenmoderater eller vi socialdemokrater, var EU:s arbets-sätt. Vi kan bara konstatera att vi inte har någonbyråkrati i , men att vi har kommit med i ettbyråkratiskt system.Ingvar försöker beskriva den stora nega-tiva effekten av denna misskötsel. Men vi har intekunnat notera några stora avgångar inom jordbruket.Vi tycker faktiskt att den modell som vi valde när detgäller mjölkkvoternas hantering var betydligt bättre änden tidigare regeringens förslag. Där fanns överväldi-gande risker för att vi skulle ha åkt på superavgifter.Vi skulle ha fått en överproduktion igen.Men det står väl helt klart, och den saken är vieniga om, att införandet av EU:s mjölkkvoter harinneburit stora ingrepp i den svenska mjölkreglering-en. Det har varit ett tidsödande arbete, som ocksåpågår , med att fördela dessa mjölkkvo-ter på gårdsnivå. Denna tidskrävande arbetsinsats harnaturligtvis lett till att vi har fått osäkerhet hos mjölk-producenterna, vilket vi också har uppmärksammatoch gemensamt tagit tag i. Det är den här frågan somegentligen är grunden för dagens diskussion.Regeringen träffade en uppgörelse med LRF omfinansieringen av superavgifterna. Där har man inteheller haft något framhastande när det gällt den slutli-ga fördelningen på gårdsnivå. Den tilläggsavgift påupp till 160 miljoner under första kvotåret - och detgäller bara första kvotåret - med fördelningen 80miljoner på staten och 80 miljoner på LRF är vi över-ens om i alla partier. Det fanns ingen oenighet om attvi måste ge dessa signaler då vi märkte att vi intenyttjade den totala landskvoten.Egentligen behöver vi inte diskutera den frågan.Där var vi överens i utskottet. Däremot finns det and-ra frågor vi inte är överens om.Vi var också överens i utskottet när det gällde re-geringens begäran om bemyndigande för att ta framett nationellt program för skogliga åtgärder inomjordbrukets område enligt rådets förordning 2080/92.Ett enigt utskott har även ställt sig bakom denna begä-ran. Den gäller naturligtvis plantering av lövskog pånedlagd åkermark.Till detta betänkande har fogats tre reservationersom kanske fordrar någon kommentar. Reservation 1av beskriver en rad negativa effekter somkvotsystemet medför. Men man är inte beredd attavslå regeringens proposition.Det är klart att det är lätt att hålla med om de ne-gativa effekter som beskrivs. Däremot måste ut-skottsmajoriteten avstyrka reservationen på grund avatt den egentligen avvisar användning av medel frånmiljöprogrammet. Detta förslag har ju kommit tilldärför att vi på grund av olika förseningsåtgärder ävenpå detta område inte kunnat nyttja anslaget fullt ut. Depengar vi har kan vi inte lyfta över året, men de finnsdisponibla. Då är det lämpligt att göra en avsättning.Nu är risken mycket liten att vi behöver användadessa pengar, eftersom invägningen inte nått så närataket att vi känner någon ängslan.I reservation 2 från upprepas kravetfrån om frihandel med mjölkkvoter. Det mo-tiv som man tidigare anfört används även här. Det ärganska märkligt, om man har sett de stora negativaeffekterna i de länder där man har släppt kvoternafria.Det administrativa pris som är satt i är sattutifrån en bedömning av de länder där man har admi-nistrativa priser men inte fått några negativa effekter.Framför allt gäller det kapitaliseringen. Vi yrkar där-med avslag på den reservationen.I reservation 3 föreslås att man nyttjar den tid somkvarstår av första kvotåret till att ta fram ett nytt för-slag för tillämpning av mjölkkvotsreglerna. Men detvore ganska förödande att nu sätta i gång en omfat-tande utredning för att plocka fram ett nytt förslag, dåvi kanske har lugnat producenterna med att det nubara är att köra kvotåret ut. Sedan skall vi naturligtvisha fått i gång handel med kvoterna för att de som harstörre kapacitet än de har kvoter skall kunna köpasådana till ett lämpligt pris. Vi avstyrker även denreservationen.Herr talman! Det blev en mycket märklig debat-tordning. , som inte står för någonreservation, har satts upp på talarlistan efter mig.För säkerhets skull yrkar jag med det anförda bi-fall till utskottets hemställan och avslag på samtligatre reservationer.Anf. 173 () replikHerr talman! tar upp varför vi harfått lov att acceptera mjölkkvoter. Vi moderater ärgivetvis också medvetna om att det beror på att EUhar överskott och att vi, när vi nu har den jordbruks-politiken, tvingas att anpassa oss till de kraven. Jagdelar uppfattning att vi skall arbetaför att få bort de här mjölkkvoterna i EU så snabbtsom möjligt.Men tar också upp fri handel medkvoter, som vi har föreslagit i det här skedet. Jag villerinra om att vi i inledningsskedet, , också accepterade administrativt sattapriser på grund av att det var så komplicerat och svårtatt komma i gång. Men när nu det hela har försenatsoch försvårats menar vi att vi måste ta nya grepp. Vihar en situation i utan någon överpro-duktion. Därför borde man nu så snabbt som möjligtöverväga att välja den vägen.Leif säger att vi inte riktigt kände tillEU:s arbetssätt. Vi visste ju att EU inte hade avregle-rat, vilket vi gjorde 1990. Detta komplicerade den härbilden.Det allvarliga i sammanhanget är ju att många harvarit beredda att satsa på produktion, men i halvtidhar de kanske tvingats avstå på grund av rädsla för attfå straffavgifter. Det har lett till problemet att de istället ger upp. Det är därför som det har skett pro-duktionsminskningar. Det är litet märkligt att rege-ringen inte har insett denna fara. Därför förlorar manbåde arbetstillfällen och produktions- och exportmöj-ligheter. Det är det som vi moderater tycker är detallvarligaste. Jag skulle gärna vilja ha en kommentartill detta.Anf. 174 () replikHerr talman! Jag kan hålla med om att vår störstauppgift naturligtvis är att få bort den här regleringen.Men om vi ser på de effekter som man har kunnatspåra i andra länder, så är frihandel med kvoterna inteönskvärt i vårt land. Kapitaliseringseffekterna skullenämligen bli förödande, och vi skulle få mycket svårtatt avskaffa kvotsystemet, eftersom vi skulle få en fördyr mjölkproduktion.Vi kan se vad som hände i när det gällerarealstöden, som var helt styrande åt fel håll, och manfick helt andra effekter än man hade tänkt sig. Vi kanockså se på som exempel där man harhaft fri kvothantering på mjölken. Där är kostnadenför mjölkhanteringen tio gånger större än i Sverigemed våra administrativa priser. Vi kan konstatera attdet kostade per ko och kilo att produceramjölk. Det innebär att en mjölkproducerande kokommer att kosta bortåt . Är det den kapi-taliseringseffekten som man vill ha ut, då har vi ham-nat fel. Då kommer vi nämligen över huvud tagetaldrig att kunna avskaffa kvotsystemet. Det är en avde viktigaste orsakerna till att vi säger nej till frihan-del med kvoterna. Vi får aldrig belasta en mjölkgårdmed dessa kostnader, eftersom vi då aldrig kommeratt få någon omsättning på en mjölkgård i framtiden.Anf. 175 () replikHerr talman! fortsätter att försvaradet administrativa systemet, även om han själv här ikammaren har sagt att han är beredd att arbeta för attkvotsystemet över huvud taget bör tas bort. Jag anserinte att vi kan jämföra förhållandena i medförhållandena i vissa andra länder som har betydligtstörre överskott. Vi har faktiskt i stort sett haft balansi . Men har vi under-skott, och vi förlorar exportmarknader, vilket är be-klagligt.Detta är anledningen till att vi tog detta initiativ imaj. Vi hade då vissa förhoppningar om att vi skullekunna åstadkomma en ny lösning, så att vi mer skullekunna anpassa kvoterna direkt till den aktuella pro-duktionens storlek. Då skulle vi ha undvikit mångaproblem ute bland producenterna. Det är denna smi-dighet som fullständigt har saknats i regeringens age-rande.Jag vill , herr talman, beklaga att LeifMarklund, som ju är en praktiskt lagd man, skallbehöva klä skott här i kammaren för regeringens age-rande. Jag tror att han inser var problemen finns ochatt det hade varit möjligt att komma fram till en bättreuppgörelse.