prot · GI0969 · 1995-03-08 00:00:00 — Det var därförintressant att lyssna på Bo Lundgren.Anf. 83 BO () replikFru talman! Det gläder mig att den förre ordföran-den i skatteutskottet tyckte att det var intressant attlyssna. Det vore trevligt om det hade varit fler social-demokrater som hade lyssnat. Men det som jag ägna-de mig åt var en svidande kritik av den regering somhar ansvaret och som - enligt tidigareanförande - har ett fast grepp om utvecklingen.Det vore bra om den regeringen kunde lyssna ochmöjligen inse att det måste vara något fel när mansom står här och säger att den realaekonomin går bra och att allting ser bra ut. Ändå görde finansiella marknaderna oss svenskar detta! Detmåste vara någonting som är fel. Inser inte de finan-siella marknaderna att ni socialdemokrater alltid harrätt? Sanningen är ju att de inser svagheterna i erpolitik, dels bristerna, dels de stora skattehöjningarna.Får jag då be den förre ordföranden i riksdagensskatteutskott förklara för mig, för kammaren och försvenska folket hur 36 000 miljoner i höjd skatt påarbete och 12 000 miljoner i höjd skatt på det egnakapital i aktiebolagen som utgör grunden för nyaföretag och för expansion ger nya jobb. Bara skatte-höjningarna på arbete motsvarar kostnadsmässigtnästan 150 000 heltidsjobb.Anf. 84 () replikFru talman! Först vill jag konstatera att det varbetydligt fler socialdemokrater som lyssnade på BoLundgren än moderater här i kammaren.Moderaterna är ett extremt parti när det gällerskattepolitik. Även andra borgerliga partier tar kraf-tigt avstånd från er. Ni riktar kritik mot socialdemo-kraterna, och ni talar om vilka fruktansvärda över-grepp det är att höja skatten på t.ex. avkastningen påförsäkringssparande. Men i själva verket har era tidi-gare regeringskolleger, ochkds, frångått den politiken. Det finns många fleraandra exempel. Men ni riktar kritiken hårt och ensi-digt mot socialdemokraterna och talar om hur fruk-tansvärt allt är. Att också de andra partierna är medingår inte i er retorik.Den enda rätta vägen som de borgerliga talar såmycket om är en sak. Men det hjälper inte om man ärpå rätt väg ifall man går åt fel håll.Anf. 85 BO () replikFru talman! Jag tycker att det är alldeles utmärktatt det är fler socialdemokrater än moderater i kam-maren. Det är ju socialdemokraterna som jag haranledning att vända mig till. Vi moderater är överensom en politik som kan fungera. Där är det inte någrastörre problem.Om man har ett problem i , om man analy-serar det och om det finns lösningar som går i en vissriktning är den enda väg som man kan gå att gå i justden riktning som kan lösa problemet. Det där med attvända sig om och gå en viss väg men åt fel håll - t.ex.höjning av skatten på arbete i ett läge då vi har storarbetslöshet - är fullkomligt orimligt. Det är ju dettasom gör att räntan ligger på en hög nivå och somytterligare försvagar förutsättningarna för nya jobbutöver vad skattehöjningarna i sig medför. Det är därsom ni gör fel. Ni inser inte skillnaden mellan enkrona i produktivitetsförbättrande besparingar och enkrona i tillväxtdämpande skattehöjningar. Det är detsom är det stora misstaget.Och säger att vi är ett extremt parti!Vi är ett parti som tycker att inte skall fortsät-ta att behålla världsrekordet i höga skatter. Det harförstört så mycket för så många svenskar som i daghar det sämre ekonomiskt och som är utan jobb. Detsom hänt i är att vi har haft för höga skatteroch för stora offentliga utgifter under 20-25 års tid.Det har förstört tillväxtkraften i ekonomin.Sedan fick vi finanskrisen. Det är en paradox atten finanskris släpptes fram som gjorde att vi fick enomfördelning till ett fåtal - ochextremt . Där ligger en stor del avansvaret för den arbetslöshet som finns. Förstöverhettades ekonomin plötsligt och sedan föll denrakt ner igen, med början 1989-1990. Detta är ettproblem.Men det grundläggande problemet är det gamlaproblemet med skattehöjningar. Ändå gör ni sammamisstag igen. Det är ju därför som man har dåligtförtroende för svensk politik.Anf. 86 ()Fru talman! Föregående replikskifte visade att detär väldigt viktigt att ge en tydlig redovisning.Det är faktiskt viktigt att ett dokument som fi-nansplanen så klart som möjligt är sådant att man kanutläsa förändringar i olika strategiska variabler - påett entydigt sätt eller, som sagt, i varje fall på ett klar-görande sätt.Vi bör komma ihåg att finansplanen granskas aven rad yttre intressenter som använder dokumentetsom underlag för sina ekonomiska bedömningar ochframtida åtgärder. Finansplanen är alltså ett mycketviktigt dokument för finansmarknaden. Dess värreuppvisar finansplanen betydande brister härvidlag,vilket framhålls i en motion av mig och . En orsak till att vi pekar på de här problemen ärden delvis både klargörande och förvirrande debattsom utbröt någon vecka efter det att finansplanenhade publicerats. Frågan rörde budgetunderskottetsstorlek. Också statsskuldens storlek kom upp till dis-kussion.Eftersom det finns en rad relevanta mått påstatsskulden kan också denna senare debatt faktisktuppfattas som förvirrande. Orsakerna måste till sy-vende sist härledas till den dåliga preciseringen avbegreppen i finansplanen. Begreppen är möjligenpreciserade här och var, men man tar inget enhetligtgrepp. Därför kan det bli svårt för läsaren, som inte ärinsatt i alla irrgångar. Det kanbli svårt att förstå vad som verkligen menas.Egentligen har vi rätt i våra påpekanden. Skriv-ningen i finansutskottets betänkande ger oss helt en-kelt rätt. Det konstateras att de här påpekandena ärviktiga. Ändå kan man inte tänka sig att säga ja tillmotionen genom att låta bli att avstyrka den och istället ge regeringen till känna att det är väldigt viktigtatt finansplanen får en bättre utformning för framti-den.Detta är väldigt allvarligt. Jag tycker nämligen attriksdagen inte skall abdikera från sin beslutsmakt.Riksdagen skall ju vara en stark och - detta vill jagbetona - konstruktiv motvikt till regeringen. Jag tror ialla fall på ett slags maktdelning med balanserandemaktcentrum.Tyvärr är det så i vår riksdag att man till syvendeoch sist inte tänker självständigt, utan man biter hu-vudet av skammen. Jag tror faktiskt att gjorde det. Jag beklagar att han inte finns i kam-maren just . Därför nöjer jag mig med att säga attjag när jag läste detta undrade om det inte är väldigtsvårt att vara både vetenskapsman och partigängare.Sagt må vara sagt, men det är synd att man gjordesom man gjorde. Vårt krav - ett krav som alla kanställa sig bakom - hade då blivit mycket starkare.I motionen görs också vissa påpekanden gällandebeskrivningen av institutionella faktorer och hur vik-tigt det är att dessa verkligen beskrivs i finansplanen,eftersom de kan påverka en del av den. Som exempelanges ATP-systemet. Andra exempel kunde ges. Jagvill här bara påpeka att Federal Trust, som fått i upp-drag av att skärskåda pensionssys-temen inom EU - var inte med beträffandeden granskningen - har konstaterat att ,och har pensionsbomber som tickarpå. Dessa länder har nämligen mycket stora ofondera-de system. Här skiljer sig framför allt Storbritannienoch i viss utsträckning säkerligen också frånde andra länderna.Den förändring som påbörjats i är precisvad Federal Trust föreslår, så här får vi ett litet plus imarginalen. Det är den typen av frågor som egentli-gen borde tas upp. Vad jag egentligen säger är attTysklands ekonomi inte riktigt är så bra som vi tror.Det är väldigt viktigt att vi har samma linjal när vimäter ekonomin i olika länder.Hur kan en moderat säga detta? Jo, jag tror på dethär med bra information. Det ligger faktiskt i vårt sättatt se på problemen. Information måste vara så kor-rekt som möjligt. Dessutom är jag helt övertygad omatt svenska folket är rationellt och tål att höra ävenpositiva saker. Vi får inte glömma att det finns hemsktmånga negativa saker att beakta. Men jag tror att manäven skall ta fram saker som kan vara bra för oss.Så till två frågor som berörs i finansutskottets be-tänkande.Den ena frågan gäller en motion väckt av Per ErikGranström och . Han säger att ATP-systemets premiereservfonder skall tvingas att använ-das för att satsa pengar i svenska företag - han villgynna sysselsättningspolitiska mål. Det är alldelesutmärkt att utskottet avstyrker motionen. Det är ocksåväldigt viktigt att påpeka att det är total feltänkt. Pen-sionärers eller blivande pensionärers pengar skalllånas ut så att de ger god avkastning, utan att de förden skull riskeras i extrem utsträckning. Det är fak-tiskt pensionärernas pengar som skall ge en god pen-sion. Detta är alltså det ena benet som ett premiere-servsystem skall stå på.Det andra benet är följande: Att man lånar utpengar med omdöme och försiktighet till projekt somhar bra kalkyler är bra också för näringslivet, inteminst för det svenska näringslivet. Att föreskriva attpengar skall lånas ut till står inte helt i över-ensstämmelse med våra åtaganden gentemot EU.Den andra frågan, vilken också gäller pensioner,avser AP-fonderna och ATP-systemet som skall liggautanför statsbudgeten. Detta kommenteras i sjättestycket på s. 78. Man säger där att systemet skall, ochdetta är ett väldigt viktigt påpekande, ligga utanförstatsbudgeten. Detta har nämligen inget med stats-budgeten att göra. Skall vi få trovärdighet när detgäller det offentliga pensionssystemet så måste dessapengar hållas skilda från ochstatsbudgeten. Det har vi i Pensionsarbetsgruppenvarit väldigt noga med att poängtera. Det har faktisktrått total enighet på den punkten. Därför tror jag litet noggrannare bör se på den aktuella passuseni betänkandet. Jag skall aktualisera det i Genomföran-degruppen.Till slut en sak som det kanske är litet självsvål-digt av mig att ta upp så här i slutet av debatten, menjag kanske kan betraktas som litet grand opartisk.När jag läste utskottsbetänkandet blev jag litetförvånad över den osakliga ton som utskottsmajorite-ten använder när man avstyrker framför allt motionerfrån och . Däremot slätar manfaktiskt över med silkesvante när det gäller att avstyr-ka motioner från - det f.d. kommunis-tiska partiet. Jag tror att detta inte är något som vibara ser i , utan detta är något som ocksåkan noteras utanför det här huset. Jag tror inte att detär särskilt bra för trovärdigheten vad gäller vår poli-tik. Jag tror att det är väldigt viktigt att behandla ock-så förslag från oppositionen med den saklighet sommotioner kräver.Vi skall komma ihåg att och Modera-ternas politik i princip ligger i mittfåran av det poli-tiska fältet ute i . Sättet att behandla motionerkan eventuellt uppfattas som konstigt av personer somkommer från andra länder men som behärskar svens-ka - det gäller att få en bra översättning. Jag tror inteatt sådant här stärker ställning på finans-marknaden.Jag säger inte detta för att såra. I stället tycker jagatt det är en upplysning som majoritetsledaren i fi-nansutskottet skall ha att tänka på. Även vi kan blisårade. Jag måste säga att jag, t.ex. när jag arbetade iPensionsarbetsgruppen, alltid vinnlade mig om attsäga saker på ett sådant sätt att jag inte i onödantrampade andra på tårna.Anf. 87 () replikFru talman! Jag lyssnar gärna på ,inte därför att jag uppfattar som enopartisk bedömare av finansutskottets betänkandeutan därför att jag uppfattar henne som en pålitligföreträdare för Moderata samlingspartiet och detpartiets värderingar.När det gäller tillkännagivanden vill jag säga attdet finns två viktiga synpunkter på tillkän-nagivanden. Vi har exempel på att har givitsaker till känna, men sedan har regeringar av olikaslag valt att inte följa vad har beslutat ochbett regeringen om. Det finns andra exempel där riks-dagen har gjort tillkännagivanden men där tillkänna-givanden egentligen inte haft någon som helst bety-delse därför att arbetet pågått i alla fall i all den ut-sträckning som hade anledning att begära.Detta är motiveringen till att det inte är något till-kännagivande i samband med den motion som MargitGennser har varit med om att skriva.Jag tycker att det är viktigt att vi kommer fram ordning där inte och otid skall av-lossa en massa tillkännagivanden. Men när riksdagentycker att det är någonting viktigt och någonting somman kan påverka skall man göra ett tillkännagivande.Då skall också regeringen se till att det händer någon-ting.Vi skall inte uppmuntra en ordning där regeringenkan tycka att tillkännagivandet inte är någonting att tafasta på, att det inte är någon substans i tillkännagi-vanden och man tar bort respekten för tillkännagivan-den i . Därför skall vi inte göra någraonödiga tillkännagivanden, men när vi väl ger tillkänna skall det skallra till i kanslihuset, och då skalldet hända någonting.En kommentar till att ifrågasätta avsikterna hos enpolitisk motståndare. Jag kämpar själv med en gylleneregel: Tro inte att din meningsmotståndare har lägremotiv än du själv. Jag försöker tänka på det ofta. Jagundrar om inte också skulle funderapå det någon gång.Anf. 88 () replikFru talman! Det är klart att man kan använda till-kännagivanden så restriktivt att man aldrig tillkänna-ger någonting. Man kan ju aldrig vara riktigt säker påvad regeringen kommer att tycka. I det här fallet hadefrågan ett förflutet, dessutom ett aktuellt förflutet. Detvisade sig att finansplanen var dålig som informa-tionsgivare - därav den delvis sakliga men delvismycket förvirrande debatt som utbröt om budgetun-derskottet osv.I det här läget tycker jag att finansutskottet, omman verkligen vill ta sitt ansvar, skulle ge till kännatill regeringen att det behövs bättre precisioner i fi-nansplanen. Detta är väldigt viktigt, eftersom detfaktiskt är som skall göra trimningen avfinansplanen och också ha ett dokument som är bra attarbeta med och som ger god information.Det här kan vi naturligtvis tvista om länge menfortfarande inte säga vad som är rätt och fel. I bottenligger naturligtvis att man inte gett till känna till sinegen regering. Det har varit så under väldigt lång tidunder långa socialdemokratiska maktinnehav. Vi varlitet självsvåldigare i den föregående regeringen, mendet berodde naturligtvis på att det var lättare att görasådant i en koalitionsregering.Anf. 89 () replikFru talman! Innan vi tog ställning till om vi skullegöra ett tillkännagivande eller inte hade jag kontaktmed statssekreterare i Finansdepartemen-tet och förvissade mig om att arbetet med t.ex. erodi-sering av valutavinster och valutaförluster pågår medall kraft och att man i övrigt fortsätter med budgetut-vecklingsarbetet på ett sätt att ett tillkännagivandeinte skulle innebära någon ändring i de faktiska för-hållandena. Då har jag den enkla med ändå bestämdauppfattningen att det inte är någon mening för riksda-gen att ge till känna om det inte har någon betydelse isak. Om man däremot ger till känna i frågor som harbetydelse i sak, skall vi vara väldigt noga med att setill att också regeringen ser till att det händer någon-ting.Anf. 90 () replikFru talman! I motionen var det petnoga angivetvad man hade gjort och hur man hade redovisat vadsom väl hade redovisats. Detta är ju inte ny historia.Det är därför det hade varit vettigt att ge detta tillkänna. Då hade man fått mycket bättre feedback ochkunnat se vad som verkligen har hänt. Jag hoppas kommer att göra det ändå. Det är därför jag hartagit mig besväret att ta den här debatten. Det skall ståi protokollet, så att man kan ta fram protokollet nästaår och se om de krav som fanns i motionen och somutskottet instämde i verkligen har tillgodosetts.Anf. 91 ()Fru talman! Jag tycker att motion Fi204 om insti-tutionella åtgärder har fått en väl knapphändig be-handling i betänkandet. Kanske av tidsbrist.Motionen handlar om åtgärder för demokrati ocharbete på lång sikt. Den handlar om att det korta pers-pektivet i politiken måste bottna i långsiktiga strategi-er för välfärd, arbete och rättvisa. I motionen tas upporon över att regeringens och nuvarandearbete organisatoriskt sett inte i tillräcklig omfattninghanterar de långsiktiga problem och motsättningarsom ligger inbyggda i skeendet.Det lilla som skrivs i betänkandet kan jag ändåhålla med om. Det står t.ex.: "Det är emellertid utskot-tets uppfattning att de problem som tas upp i dessamotioner måste kunna behandlas inom ramen för detarbete som utförs i regering och riksdag och inom deverk och forskningsinstitutioner som arbetarmed sådana frågor som nämns i motionerna. "Jag håller med om att det borde vara så. Menproblemet är att det inte är så. Det finns inget utrym-me, inget forum för att diskutera dessa så stora ochviktiga frågor i ett brett, politiskt perspektiv.Dagens finansdebatt om kronans svaga ställningoch tilltron till vårt lands förmåga att klara den aktuel-la krisen är en mycket allvarlig debatt. Det är naturligtoch nödvändigt att den politiska debatten dominerasav kampen mot underskotten i statsbudgeten. Menden får inte helt ta udden av de nödvändiga långsikti-ga åtgärderna, de verkliga, långsiktiga problemen.Var kommer framtidens jobb att finnas? Hur möter vibehovet av resurser? Hur styrs utvecklingen? Vi kanha svårt att hindra utvecklingen, men definitivt kan vistyra och påverka den - om viljan finns. Sänkta lönerför de fattiga och kraftigt höjda löner för de rika ärt.ex. för mig en helt oacceptabel utveckling.Visst, fru talman, finns det forum för framtidsstu-dier. är ett akademiskt,vetenskapligt institut där forskarvärlden aktualiseras.Det saknas dock färgade, politiska idéer. Vad gör viåt de problem som framtidsstudierna påvisar? Var finns den politiska debatten?Alva tog mycket lovvärda initiativ och knöt dessa frågor till Statsrådsberedningen.Hon försökte mata in det långsiktiga tänkandet, över-väganden i den politiska debatten. Frågorna skötssedan från Statsrådsberedningen till dåvarande Ut-bildningsdepartementet för att bliFramtidsgruppen och sedermera . Jag tror att det är hög tid att politikeråterigen är med i de förberedande debatterna.Politikerna av kan inte frånhända sig detlångsiktiga perspektivet - därav motionens tillkomst.Samhällsutvecklingen är svår att påverka, men ut-vecklingen går att styra. För det krävs långsiktigtpolitiskt tänkande där ekonomi-, miljö- och socialafrågor knyts samman.Jag accepterar inte större samhällsklyftor à laUSA. Jag vill inte heller se en delad arbetsmarknad. ISverige vet vi att många jobb som är lätta att byta utalltmer är kontraktsanställningar. I t.ex.säger man nu upp kontraktsanställda. Vi kan se entydlig utveckling i många fall men saknar idéer ochbred debatt för att styra utvecklingen i rätt riktning.Sedan kan vi ha olika uppfattningar om vad som ärrätt riktning, beroende på vad vi har för ideologiskatänkanden.Stora frågor kräver dock blocköverskridande dis-kussioner. Det har också blivit alltmer tydligt. Tyvärrhar dessa frågor, som tas upp i motionen och som jagnu försökt föra fram, inte diskuterats i ett parlamenta-riskt organ. Det är hög tid nu att göra det. Jag bekla-gar att utskottet inte ansett sig ha tid att närmare dis-kutera och sätta sig in i frågan.Fru talman! När två problem möts och blir ett ge-mensamt intresse kan historien ta språng och skapanya hållbara lösningar. Det är detta motion Fi204handlar om!Anf. 92 () replikFru talman! Jag vill gärna säga att motion är en av de mest läsvärda motioner somi år har väckts i . För dem som inte har hafttillfälle att läsa motionen vill jag gärna rekommenderaett studium av diskussionerna i den. Det är nämligen,som var inne på, oerhört viktigt attpolitiken inte dränks av småsaker. Det är viktigt attkortsiktighetens tyranni inte får härska över de lång-siktiga frågorna.Men jag får säga att vi har haft problemmed yrkandena, för de finns inte särskilt motiveradeeller utvecklade i själva texten. Vi hade faktiskt litetproblem med att avgöra om man skall inrätta ett par-lamentariskt forum, inte bara för debatt och rekom-mendationer utan också för beslut - vilket forum detskall vara och hur det skall avgöras - med tanke påhur grundlagarna är utformade. Egentligen kan mansäga att ett parlamentariskt forum för debatt, rekom-mendationer och beslut är själv. Sedangäller det för att organisera sitt arbete.Detta var en liten kommentar i marginalen. Detvar med yrkandena som vi hade problem, men det ären mycket spännande och intressant diskussion somförs i själva motionstexten.Anf. 93 ()Fru talman! Jag vill tacka för detpositiva och berömmande kring motionen. Jag kanhålla med om att vi kanske borde ha haft en betydligtmer analytisk och djupare diskussion när det gälleryrkandena. Men jag skall också villigt erkänna att jagblev något förvånad när motionen i sin helhet gick tillfinansutskottet, därför att frågan är så mycket bredareän så. Den tar upp de sociala aspekterna, välfärdsfrå-gor, Europaaspekter m.m. och inte minst de institutio-nella åtgärderna. Jag trodde därför att frågan om möj-ligt skulle hamna i konstitutionsutskottet.Men grunden är ändå att det är så, att marknadenkan vara allsmäktig i mångt och mycket, men densaknar omsorg, rättvisa och solidaritet. Därför är detpolitikens skyldighet att skapa balansen och därmeddjupet i motionen.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 1 (allmänna riktlinjer för den ekonomiska poli-tiken)1. utskottet2. 1 (m, c, fp, kds)3. res. 2 (v)4. res. 3 (mp)Förberedande votering 1:19 för res. 217 för res. 3282 avstod31 frånvarandeKammaren biträdde res.2.Förberedande votering:2133 för res. 118 för res. 2167 avstod31 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:168 för utskottet133 för res. 117 avstod31 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 18 vFör res. 1: 77 m, 21 c, 23 fp, 12 kdsAvstod: 17 mpFrånvarande: 11 s, 3 m, 6 c, 3 fp, 4 v, 1 mp, 3 kdsMom. 5 (fördelningspolitiken)1. utskottet2. 5 (fp)Votering:275 för utskottet25 för res. 517 avstod32 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 149 s, 75 m, 16 c, 18 v, 16 mp, 1kdsFör res. 5: 2 c, 23 fpAvstod: 2 m, 3 c, 1 mp, 11 kdsFrånvarande: 12 s, 3 m, 6 c, 3 fp, 4 v, 1 mp, 3 kdsMom. 8 (åtgärder för att motverka stora löneskillna-der)1. utskottet2. 16 (v)Votering:297 för utskottet18 för res. 162 avstod32 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 76 m, 21 c, 23 fp, 17 mp, 12kdsFör res. 16:1 s, 17 vAvstod: 1 m, 1 vFrånvarande: 12 s, 3 m, 6 c, 3 fp, 4 v, 1 mp, 3 kdsMom. 15 (regler för finans- och valutamarknaden)1. utskottet2. 24 (v, mp)Votering:282 för utskottet36 för res. 2431 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 76 m, 21 c, 23 fp, 12 kdsFör res. 24: 1 m, 18 v, 17 mpFrånvarande: 11 s, 3 m, 6 c, 3 fp, 4 v, 1 mp, 3 kdsMom. 17 (allmänna riktlinjer för budgetregleringen)1. utskottet2. 25 (m)3. res. 26 (c)4. res. 27 (fp)5. res. 28 (v)6. res. 29 (mp)Förberedande votering 117 för res. 2913 för res. 30283 avstod36 frånvarandeKammaren biträdde res. 29Förberedande votering 2:19 för fes. 2817 för res. 29281 avstod32 frånvarandeKammaren biträdde. 19Förberedande votering 3:22 för res. 2818 för res. 27277 avstod32 frånvarandeKammaren biträdde res. 28.Förberedande votering 4:22 för res. 2622 för res. 27274 avstod31 frånvarandeAndre vice talmannen konstaterade att lika röstetaluppkommit. Utgången skulle avgöras genom lottning.Andre vice talmannen anmodade att fungera som kontrollantervid lottningen samt Skånberg att förrätta lott-dragningen.Den upptagna röstsedeln visade ett nej och kammarenhade således antagit res. 27.Förberedande votering 5:76 för res. 2524 för res. 27218 avstod31 frånvarandeKammaren biträdde res. 25Ewa () anmälde att hon avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat nej.Huvudvotering:168 för utskottet77 för res. 2573 avstod31 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 17 v, 1 kdsFör res.