prot · GI0952 · 1995-01-17 00:00:00 — Utifrån det angivna exempel som jaghar tagit upp i min fråga är det visserligen något över-spelat eftersom verksamheten har flyttat till Kinaunder tiden som diskussionen om lokalisering avverksamheten har pågått. Detta har skett med stöd avpengar från Nordiska investeringsbanken, har detsagts mig. Huruvida detta är rätt har jag inte hunnit attfå bekräftat ännu.Det är olyckligt om det är så att man genom kon-kurrens med stödområdespengar inom åstad-kommer en export av arbetstillfällen från tillandra länder medan man diskuterar.I det här fallet rörde det sig om ett företag somville ta upp en gammal produktion i Valdemarsvik.Den produktionen var nerlagd . Företagetbegärde på olika sätt att få pengar till stöd för detta,och fick också lov att få det. Men det räckte inte till.Därför uppvaktade de arbetsmarknadsministern omdetta. efter att uppvaktningen hade skett gickPiteå kommun, av alla, in i ärendet och erbjöd en fulltfinansierad lösning. Medan diskussionen pågick, ochdetta inte gick att lösa fullt ut, flyttade verksamhetenalltså till , tydligen indirekt med svenska inves-teringspengar.Min fråga är egentligen om arbetsmarknadsminis-tern tycker att det här är rimligt. Jag har inte fått någotriktigt bra svar på den. Arbetsmarknadsministern hartydligen missuppfattat min fråga.Anf. 51 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Det kan hända att de i så fall uppvak-tade den förra arbetsmarknadsministern, för mig harman inte uppvaktat.Jag tycker att det här fungerar tillfredsställande.Det finns en ganska bra kontrollapparat som förhind-rar konkurrens om etableringar mellan orter i stödom-rådet. Jag har själv lång praktisk erfarenhet av detta.Jag har jobbat inom ett område som har varit stödom-råde och mött den raggning där företag spelar ut ortermot varandra. Den är ganska vanlig. Då jag satt påandra sidan bordet tyckte jag att såväl länsstyrelseroch som regeringen - oavsett politisk färg -hanterade detta på ett korrekt sätt. Det innebär inte attjag menar att det inte skall förekomma konkurrens.Men staten skall inte snedvrida konkurrensen medstödmedel. Däremot är det bra om kommunerna tävlarom etableringar. Det leder säkert till flera jobb.Anf. 52 ()Fru talman! I det här fallet tävlade man verkligen,och man gjorde det faktiskt med hjälp av statligapengar. I båda fallen handlade det om det.Det var alltså en verksamhet som företaget självtville flytta till av det enkla skälet attdär fanns resurserna i form av lokaler, produktionska-pacitet och utbildad personal. Det var det konceptetman jobbade med ända fram till dess att en annankommun kom in i detta.Om den här uppvaktningen inte har skett hos ar-betsmarknadsministern ber jag om ursäkt, men manuppvaktade i alla fall Arbetsmarknadsdepartementetunder den nuvarande regeringen. Det är naturligtvisolyckligt om man konkurrerar på det här viset medpengar, dessutom om man med indirekt statliga medeli stället exporterar sysselsättningstillfällena till ettannat land. Egentligen skulle hela den här frågeställ-ningen utmynna i en fråga, nämligen hur man skaparriskvilligt kapital när de här insatserna inte räcker till.Det kan kanske bli föremål för en annan fråga vid ettannat tillfälle.Anf. 53 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Låt mig än en gång understryka att idet här fallet har man inte konkurrerat om några stat-liga pengar. Varken regeringen, eller länssty-relsen har beviljat något stöd till orten i det härfallet. Det finns ingen konkurrens om bidragen. Jagkan inte säga hur de har gjort på i Val-demarsvik. Men det finns ingen konkurrens där sta-tens pengar har använts. Det är viktigt att kommaihåg.Däremot tar upp en annan frågaom behovet av riskkapital. Jag återkommer gärna tilldenna i en lång och riktig diskussion.Jag har mycket lång erfarenhet av den här verk-samheten, och jag vill understryka att jag tycker attstaten sköter detta på ett korrekt sätt. Och jag har ändåsuttit på andra sidan bordet . Jag vet att dettafungerar på ett bra sätt.Anf. 54 ()Fru talman! Det här exemplet visar ändå att detinte fungerar i vissa fall. Jag vet inte om det gällerexakt de pengar arbetsmarknadsministern räknar upp,men det finns ju andra typer av statliga pengar, t.ex.genom AMS, Norrlandsfonden osv., som kan ha varitinblandade i detta. Om inte de uppgifter som jag harfått om detta är alldeles felaktiga har dessa pengarfunnits med i det här sammanhanget. Om det inte harvarit så faller hela frågan. Då är den precis så intres-sant som arbetsmarknadsministern har velat ange i sittsvar, dvs. ganska ointressant.Men jag hävdar alltså att det är på det här sättet.Jag skall naturligtvis undersöka huruvida de uppgifterjag har fått är felaktiga eller om det har skett ett miss-förstånd på något annat sätt.Anf. 55 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Som säkert förstår harjag, även om jag vistas i rätt sällan under veck-orna, ändå ganska god kännedom om vilka bidragsom beviljas. Det är i det här fallet inte en enda kronai bidrag beviljad upp till Piteå.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1994/95:221 om administra-tionen av utbildningsbidragAnf. 56 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! har frågat migom jag avser att genomföra effektivisering av admi-nistrationen av utbildningsbidrag.Svaret på den frågan är ja.I det arbete som pågår inom medatt se över myndigheters kostnader och effektivitet hardet visat sig att förutsättningar finns att göra administ-rationen av utbildningsbidrag kostnadseffektivare . Detta stöds av en utredning av Riksrevisionsver-ket.Eftersom beredningsarbetet pågår kan jag i daginte närmare kommentera hur effektiviseringen avadministrationen av utbildningsbidraget kommer attutformas och hur organiseringen av verksamhetenkommer att se ut. Regeringen återkommer med be-sked i frågan under våren.Anf. 57 ()Fru talman! Jag börjar med att tacka arbetsmark-nadsministern för svaret, även om jag fick svar på enlitet mer diffus fråga än den jag hade ställt. Frågan varnämligen mer specifik än så. Den gällde inte om ar-betsmarknadsministern avser att genomföra en effek-tivisering, utan denna effektivisering, säger min fråga,och hänvisar till den bakgrund som jag har gett tillden.Det är densamma som det också finns en hänvis-ning till i svaret, nämligen den utredning som har gjort och i vilken det visar sig attAMS skulle kunna sköta den här verksamheten förnästan lägre kostnad än vad och försäkringskassorna gör.AMS är naturligtvis mycket intresserad av att förafram detta. Det är inte bara fråga om en kostnadsef-fektivisering, utan det gäller också en stor och viktigregionalpolitisk effekt.Jag vill fråga arbetsmarknadsministern: and-ra alternativ finns det för att dra ner kostnaderna pådet här sättet, och vilken roll spelar regionalpolitiskaöverväganden i beredningen av den här frågan?Anf. 58 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! De alternativ av dem som pekade på som var intressanta var dels attAMS skulle sköta detta, dels att skulle göra det. Man kom fram till att kost-naden var ungefär likvärdig för de här två. förordade ändå att AMS skulle ta handom det.Det jag har gjort är att be vår organisation att tittapå om kan organiseradetta på ett regionalpolitiskt likvärdigt sätt som AMS.Anledningen till att jag har gjort det är att det ocksåfinns en fördel med att välja . Det är att man kan koppla ihop de olikautbildningsstöd som finns inom arbetsmarknadspoliti-ken med dem som finns inom det reguljära skolvä-sendet.Men jag vill understryka att jag också eftersträvaren lösning som är regionalpolitiskt bra och återkom-mer med förslag i vår. Jag tycker att frågan är angelä-gen. Efter att som ny ha satt mig in i ärendet kan jagnotera att man har dröjt ovanligt länge med att ta tag ien fråga som ger en så pass stor besparing.Anf. 59 ()Fru talman! Jag tar arbetsmarknadsministerns yt-terligare svar som en intäkt för att det blir de regio-nalpolitiska aspekterna som kommer att bli helt avgö-rande när beslut skall fattas i den här frågan.Jag har fått veta att AMS och CSN:s förslag ärlikvärdiga i fråga om kostnad. Det som naturligtviskänns angeläget för mig att framhålla är den regional-politiska effekten i förslaget att AMS skulle ta över.Bl.a. den i vårt län, län, mycket hårt drabbaderegionen kommun skulle då få 60 nya ar-betstillfällen. Skulle en lösning med CSN innebärasamma typ av regionalpolitiska effekter, att hårt drab-bade orter skulle tillföras nya jobb?Anf. 60 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Först skall jag säga att det är genomöversynen vi får svar på frågan om CSN kan organise-ra administrationen på det sättet.Sedan vill jag göra en kommentar. Jag vill inte an-vända formuleringen att den regionalpolitiska effektenär helt avgörande. Det finns ett antal saker som skallvägas ihop: regionalpolitik, kostnadseffektivitet, ensamordning av utbildningsstödet mellan det reguljärautbildningsväsendet och arbetsmarknadsutbildningen.Anf. 61 ()Fru talman! Arbetsmarknadsministern säger ändåfortfarande att de regionalpolitiska effekterna är vikti-ga. Vilka regionalpolitiska effekter är det då arbets-marknadsministern är ute efter? Är det att särskilt hårtdrabbade orter skall få ett tillskott?Anf. 62 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Det är därför vi har frågat om det är så. Man har pekat påde orter där man har sin verksamhet, vilket ärganska expansiva orter. Det tycker inte jag uppfyllerkravet på regionalpolitiskt utsatta områden.Jag vill också gärna säga, eftersom jag har gåttigenom det här ärendet, att det också finns en kund-fråga här. Den nuvarande organisationen har denfördelen att det är närmare kontakt mellan den somfår utbildningsbidrag och de handläggare som finnsute på försäkringskassorna.Men jag kommer med ett besked omhur detta sammantaget skall se ut.Anf. 63 ()Fru talman! Jag konstaterar att ju längre vi samta-lar om detta desto fler dörrar vill arbetsmarknadsmi-nistern hålla öppna, möjligtvis även för att kunna hanuvarande organisation kvar. Hur nu kostnadernaskulle kunna pressas något så oerhört i så fall, det ärför mig en gåta.Jag beklagar att detta har dragit ut så attvi får vänta framåt våren innan vi får klarhet. Vi fårpå olika sätt fortsätta att trycka på för att de regional-politiska effekterna skall beaktas, som jag tycker attde bör i det här sammanhanget.Anf. 64 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Jag beklagar också den utdragna ti-den. Men jag känner mig inte ansvarig för det. Det harpåpekats att det gick att ta hem dehär pengarna.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1994/95:235 om hästsport-utbildningen och Stiftelsen . 65 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! har frågat jord-bruksministern om regeringen har ställt i utsikt attbevilja bidrag till har ansökt om regio-nalpolitiskt stöd är det jag som skall svara på frågan.Jag kan bara konstatera att ärendet berör fle-ra departement och att det bereds inomregeringskansliet. Något löfte om regionalpolitisktstöd har inte givits.Anf. 66 ()Fru talman! Jag tackar för svaret. Bakgrunden tillmin fråga är att närvarande bedriver utbildning för trav- och ga-loppsporten vid Kvinnersta i . Det görs i formav folkhögskolekurser. Man utbildar hästskötare ochtravkuskar. finns det också ett behov av en meravancerad utbildning i form av en högskoleutbildning.Där räknar man med 60 utbildningsplatser plus ettantal kortkurser.Det här betyder att elevantalet ökar, behovet avlokaler för undervisning ökar och behovet av stallarökar. Dessutom behöver man en tusenmeters travba-na. har under-sökt möjligheten att bygga ut på Kvinnerstaskolanalternativt flytta undervisningen till ellerSkara. Ett annat alternativ är att låta bygga lokaler förundervisning och förläggning vid Fornaboda travbanai . Mycket har talat för en lokalisering tillFornaboda.När det ansågs klart vart den nya utbildningenskulle lokaliseras dök Stiftelsen upp ochmenade att man skulle få ett stort regionalpolitisktstöd på 30 miljoner, och att man därmed var bereddatt gå in i den här utbildningen.Det är klart att det för föreningen är ekonomisktfördelaktigt om man kan klara utbildningen med regi-onalpolitiskt stöd. Men den fråga som jag då måsteställa till statsrådet är ju: Är utbildningen för trav- ochgaloppsporten en utbildningsfråga eller en regional-politisk fråga?Anf. 67 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Mitt intryck är att det i första hand ären utbildningsfråga. Vi har just fått in denna ansökanom regionalpolitiskt stöd från Wången. Jag har bararedovisat det. Jag har inte tagit ställning till om ut-bildningen över huvud taget är stödberättigad änmindre vilket stödbelopp som kan utgå. Men det finnsmycket tydliga regler för hur omfattande stödet fårvara.Anf. 68 ()Fru talman! Om statsrådet skall göra en regional-politisk bedömning, är statsrådet beredd att vänta tillsde övriga intressenterna får inkomma med sina an-sökningar om regionalpolitiskt stöd, så att det finns enchans att det blir en rättvis bedömning i den här frå-gan?Anf. 69 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Min uppgift är att pröva de ärendensom kommer in. Det är inte så att regeringen via ettregionalpolitiskt stöd skall avgöra vilken av orternasom skall få den här etableringen. För att det skallkunna utgå regionalpolitiskt stöd i det här fallet måstedet vara stödberättigad verksamhet och den måstedrivas på någon form av kommersiell grund.Vi avvaktar inte att alla kommer in med ansök-ningar. Men jag vill understryka att vi över huvudtaget inte i det här fallet har tagit ställning till omverksamheten är stödberättigad än mindre hur stortbeloppet är.Finns det andra som funderar på att dra åt sig enverksamhet och man ligger inom ett område som kanfå regionalpolitiskt stöd, bör man naturligtvis prövaden möjligheten.Anf. 70 ()Fru talman! När de här intressenterna har diskute-rat med detvarit utbildningsfrågan, lokalerna, travbanan och despecialiteter som behövs för att kunna driva den härutbildningen som har varit det avgörande. Man harinte alls haft någon tanke på att man skulle kunna fåett regionalpolitiskt stöd.Men hamnar de här intressenterna i en ganskaknepig situation, om Stiftelsen har möjlighe-ter att få ett regionalpolitiskt stöd och är beredd att gåin och satsa. Det här måste man naturligtvis undersö-ka noga, därför att varken elever, personal eller har uttalat något intresse för att för-lägga sin utbildning till Wången. Stiftelsen har överhuvud taget inte varit med i diskussionen förrän mansåg att man med regionalpolitiska medel skulle kunnafortsätta att driva sin anläggning i . 71 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Jag vill än en gång understryka att vifrån inte vill avgöravar föreningen skall lägga sin utbildning. Vi har intetagit ställning till om detta är stödberättigad verksam-het. Jag anser inte att det är självklart att det är det.Anf. 72 ()Fru talman! Jag tolkar ändå statsrådet så att jagkommer att uppmana de övriga intressenterna attundersöka möjligheten att få ett regionalpolitiskt stöd.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på frågorna 1994/95:239, 240 och 241om krigsmaterielexport till , ochPakistanAnf. 73 Statsrådet ()Fru talman! Jag skall här i ett sammanhang besva-ra tre frågor från , alla tre med an-knytning till exporten av krigsmateriel från Sverige.Eftersom jag besvarar frågorna i ett sammanhang,utgår jag från att får tillräcklig tidför att kunna kommentera samtliga tre frågor. Debehandlar eventuell framtida export till , och . Jag inleder med de två förstnämndaländerna.Frågeställaren vill veta om jag avser godkänna nykrigsmaterielexport till så länge landet är ikonflikt med och har inre väpnade orolighe-ter i Kashmir. Hon har vidare frågat mig om jag avseratt verka för att hindra svensk krigsmaterielexport tillPakistan.Jag vill inleda med att påminna om att jag i tidiga-re svar här i kammaren på frågor om svensk vapenex-ortpolitik har givit uttryck för min allmänna inställ-ning. Inom ramen för de riktlinjer som vägleder rege-ringens beslut på detta område, alltså rikt-linjer, avser jag att föra en mer restriktiv politik.Vad gäller och tar upp allvarliga frågor i en konfliktdrabbad regi-on. Det är utan tvekan så att det föreligger problem ibåde och som gör att dessa länderingalunda kan anses vara givna mottagare av svenskkrigsmateriel. Utvecklingen är däremot inte entydigtnegativ. Jag vill exempelvis påminna om att isin senaste årsbok avfört konflikten mellan ochPakistan från sin lista över allvarligare konflikter ivärlden.De helhetsbedömningar av och Pakistansom har gjorts mot bakgrund av riktlin-jernas krav har medgett export till båda två, delvis ibetydande omfattning. har ingetderaav länderna varit särskilt stor mottagare av svenskkrigsmateriel.Både och har alltså varit mottaga-re av svensk krigsmateriel . Någondramatisk försämring av de förhållanden som är rele-vanta har inte ägt rum vilken skullekunna motivera ett avbrott i våra förbindelser på dettaområde. För egen del avser jag emellertid, inte minstmot bakgrund av de problem som , att följa utvecklingen i och Pakistanmycket noga och tillämpa riktlinjernas kriterier i merrestriktiv anda.Jag vill påminna om att riktlinjerna sä-ger att "tillstånd bör ges till utförsel av" komplette-rande leveranser av reservdelar m.m. med anknytningtill tidigare levererade system. Sådana leveranser börenligt riktlinjerna tillåtas så länge inga ovillkorligahinder föreligger. Några sådana hinder, i form av t.ex.FN-embargon, har inte åvilat och åvilar inte i dagdessa två länder.Fru talman! önskar också vetaom jag avser att verka för att hindra svensk krigsma-terielexport till har redan redovisat min allmänna inställningtill krigsmaterielexportfrågorna, såväl i det här svaretsom tidigare.Sydkorea är ett land som före den 1 januari 1993inte varit aktuellt som mottagare av svensk krigsma-teriel på grund av konflikten med . Detföreligger en "internationell konflikt som kan befarasleda till väpnad konflikt", för att använda riktlinjernasformulering. Detta krav i riktlinjerna gäller alltjämtför all förstörelsebringande materiel, s.k. krigsmate-riel för strid. Det är enligt min bedömning därför inteaktuellt med någon export från till Sydkoreaav krigsmateriel för strid.Vad gäller s.k. övrig krigsmateriel, sådant somicke är förstörelsebringande i riktlinjernas mening,uppställer riktlinjerna inte samma krav. Export avsådan materiel kan således inte uteslutas med hänvis-ning till en potentiell väpnad konflikt mellan Nord-och . Däremot måste alla andra riktlinjekravvara uppfyllda. Bl.a. kravet att grova och omfattandekränkningar av mänskliga rättigheter inte får före-komma.Jag kommer därför att noga följa utvecklingen iSydkorea och tillämpa riktlinjerna i restriktiv anda närdet gäller tillståndsgivning.Anf. 74 (), och alla andrasom lyssnar! Som jag tolkar svar påden här frågan kommer regeringen att godkänna såvälövrig krigsmaterielexport som krigsmaterielexport avvapen för strid till både och . Dess-utom kommer man att godkänna övrig krigsmaterie-lexport till . Det är min tolkning av svaret.Jag vill först gå över till och . Ävenom har avfört konflikten mellan ochPakistan från sin lista över allvarliga konflikter i värl-den är inte den situationen helt konfliktfri, menkanske inte lika allvarlig som den alltid har varit.Dessutom förekommer mycket grova kränkningar avmänskliga rättigheter i både och Indien.Situationen mellan dessa länder är spänd.Jag anser att de riktlinjer för vapenexport som vihar i riksdag egentligen inte godkännerkrigsmaterielexport till dessa länder, varken övrigeller materiel för strid.Man förklarar de här leveranserna bl.a. med inte kan motivera ett avbrott i våra förbindelserpå detta område. säger man att man vill haen mer restriktiv politik. Det här går faktiskt inte ihop.Jag kan inte motivera fortsatta vapenexportleveranserpå grund av en tradition, att vi har gjort så här länge.För bara gick avvår vapenexport till och . Jag tycker attdet är mycket sorgligt.Jag har två skilda frågor till ett klartecken för nya krigs-materielaffärer med och ?Kommer att ge klartecken för flerkrigsmaterielaffärer?Det finns ett stort intresse bland många svenskavapenindustrier att sälja vapen till de här länderna. Dehar marknadsfört JAS och övriga vapen. Då är detmycket viktigt att man ger tydliga signaler till densvenska försvarsindustrin om att man inte kommer attgodkänna detta.Anf. 75 Statsrådet ()Fru talman! menar att det integår ihop att, som jag här säger, å ena sidan vara merrestriktiv - den inriktning som jag här anger är ju attjag vill agera i en mer restriktiv anda än tidigare - ochandra sidan godkänna följdleveranser. står detuttryckligen i riktlinjerna att det för följdleveransergäller andra kriterier än för ny vapenexport.Jag har också sagt att jag anser att det i denna,som framhåller, mycket konflikt-drabbade region, där det finns problem och där detinte finns några givna mottagare, inte finns skäl för ettavbrytande. Det är inte så att läget mellan ländernahar försämrats. Det råder tyvärr fortfarande storaproblem, men i vissa avseenden har det sketten förbättring, inte en försämring. Något skäl för ettdirekt avbrytande finner jag inte.Jag kommer när det gäller frågor om ny vapenex-port att ta ställning till tillståndsgivning när sådanaärenden blir aktuella, och jag avser att då ha en merrestriktiv inställning än vad man har haft tidigare. Jaganser att det är fullt förenligt med att följa riktlinjernaför följdleveranser.Anf. 76 ()Fru talman! Jag fick inget ja- eller nejsvar på minafrågor om har givit klartecken för nyakrigsmaterielaffärer med och/eller Indienrespektive om kommer att ge någotsådant. Även om man, som säger,kanske inte har fått in någon ansökan att taställning till, kan man göra en bedömning av situatio-nen och därmed också ge signaler till den svenskavapenindustrin och till berörda länder. Det är ett slö-seri med resurser att låta personer komma hit frånPakistan och för att titta på svenska vapen, omaffärerna ändå inte kommer att godkännas. Jag tyckeratt det är självklart att man kan bedöma situationenutan att det har kommit in en ansökan.Jag vill gärna få tydligare svar på mina frågor.Anf. 77 Statsrådet ()Fru talman! Jag vill inte ge klartecken i förväg.Jag har också tidigare i diskussioner i klar-gjort att jag inte tycker särskilt mycket om ett begreppsom har använts och som i och för sig inte heller harstöd i riktlinjerna, nämligen begreppet positivt för-handsbesked. Jag anser inte att man skall ge ens halvtklartecken i förväg, utan jag tar ställning när en frågaom utförsel uppkommer. Då blir det ja eller nej. Se-dan redovisas ärendena samlat land för land medangivande av storlek och inriktning i en årlig rapporttill riksdagen.Krigsmaterielindustrin skall inte ha möjlighet attförutsätta att den skall få klartecken i meningen till-stånd , utan ärendena skall bedömas efterde förhållanden som råder när tillståndsfrågorna skallbedömas. Man skall alltså inte i förväg kunna veta omman kan få tillstånd . Det viktiga är situa-tionen när beslut skall fattas.Anf. 78 ()Fru talman! Enligt de uppgifter som jag har frånSvenska freds förekommer det inte enbartföljdleveranser till och . Jag vill fortfa-rande få svar på min fråga om hargivit klartecken till krigsmaterielexport till dessaländer.Jag har när det gäller förstått att manfrån regeringens sida godkänner övrig krigsmaterie-lexport till detta land. UD:s bedömning var att situa-tionen i inte var särskilt svår,medan Amnestys bedömning var en helt annan. Förrasommaren massarresterades ett antal studenter ochfackligt aktiva, och enligt Amnesty Internationalförekommer det ännu grövre och mer omfattandekränkningar av mänskliga rättigheter i bägge länder-na. Man anser dessutom att situationen har förvärratsunder det senaste året.Jag anser att detta klart strider mot de riktlinjersom gäller i . Jag har en ytterligare fråga: HarMats gett klartecken för övrig krigsmaterie-lexport till ? Ja eller nej, tack!Anf. 79 Statsrådet ()Fru talman!