prot · GI09104 · 1995-05-12 00:00:00 — Jag visste inte hur man skall begära or-det, och talmannen påpekade det för mig. Jag gjordealltså som alla andra hade gjort. Men det fannsoskrivna lagar som jag förväntades känna till. harjag ju lärt mig av mina misstag, nu vet jag hur jagskall göra. Det är därför jag tycker att det är viktigt attde här begreppen preciseras.I föregående debatt som statsrådet förde om ar-betsrätten poängterade statsrådet kollektivavtaletsbetydelse för parterna. Det skrivna ordet skall definie-ra vad som är rätt och fel. Kollektivavtal reglerarförhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare.Som fackligt aktiva vet både statsrådet och jag viktenav att det som skall gälla regleras i skrift. Det är detjag menar är viktigt. Den här definitionen måste görasinnan lagen träder i kraft.På sista sidan står precis det som tarupp: "på grund av misskötsamhet eller enklare formerav brott." Det visar att man inte kan sätta likhetsteck-en mellan hederlighet och skötsamhet. Brott är, såvittjag förstår, inte inbegripet i den här definitionen avskötsamhet. Den tidigare skötsamheten är kopplad tillsamhällets skötsamhetsregler, och hur skall någonsom skall komma hit kunna veta vad som gäller. Närvi tittar på om de har varit skötsamma i ett annat landmåste vi komma ihåg att det inte är samma skötsam-hetsregler som gäller i det landet som de som gäller iSverige.Jag vill bara säga att jag tycker att det är viktigt attvi håller isär begreppen. Vi pratar inte om människorsom har flyktingstatus, utan om dem som skall fåuppehållstillstånd av humanitära skäl. Bland dem kanfinnas, som t.ex. bland de bosnier som har fått statussom humanitära fall, många som har våldtagits ellertorterats på annat sätt av polis eller militär i hemlan-det. Med det här förslaget kan det komma att bli så attde skall kunna avvisas för att de har förväntad brist påskötsamhet. Det tycker jag vore förödande för detnormsystem vi har.Men jag ser fram emot att vi skall få en lika kon-struktiv debatt i just det här ämnet som statsrådetefterlyste vad gällde integrationen. Jag tror att vikommer att få en mycket konstruktiv debatt i utskottetom det här.Anf. 56 Statsrådet ()Herr talman! Jag vill börja med om bosnienkroaterna. Som läget har utvecklats iKroatien har de starka skäl för att stanna, liksombosnierna. Vi skickar inte tillbaka dem till Bosnien.Det gör vi inte. Det skulle självklart gälla mycketgrov brottslighet för att det skulle komma i fråga.Med asylskäl enligt förhållerdet sig så, att den som riskerar allvarlig förföljelse vidhemkomsten inte kan skickas tillbaka över huvudtaget. I det avseendet har vi inte förändrat någontingmed de här skrivningarna. Det är väldigt viktigt attkomma ihåg det. Vi ändrar inte någonting när detgäller dem som har asylskäl enligt Genèvekonventio-nen.Sedan vill jag, med anledning av det som stod påsista sidan i svaret, säga till att när detgäller dem som inte har Genèvekonventionsskäl utansom är krigsvägrare måste det också vara fråga omgrov brottslighet för att de inte skall få uppehållstill-stånd i Sverige.Sedan har vi mer bagatellartade förseelser somkan innebära att den som åberopar humanitära skäl,anknytning eller anhörigskäl - framför allt anknyt-ning och anhörigskäl - inte kan få permanent uppe-hållstillstånd. Här kan det vara en ganska lindrig för-seelse vid jämförelse med den som har de facto-skäl,som kan ha begått en mycket allvarlig kriminellhandling.Den här frågan är också av den karaktären att densannolikt kommer att vara aktuell i relativt få fall. Såär det ju . Hela det här resonemanget förutsätteratt vi vet någonting om den person som kommer. Hurhar personen tidigare skött sig? Är han kriminell ellerär han inte kriminell? I hur många fall vet man nå-gonting om det när personen kommer och söker asyl?Ibland kan man ha något slags kännedom om det.Låt oss anta att det kommer en kriminellt belastadperson hit och att vi känner till att han är kriminelltbelastad hemifrån. Då kan man fråga sig: Kommerden här människan att sköta sig om han får uppe-hållstillstånd i ? Nej, säger vi, det tror vi inte.Bilden av den här personen är av den karaktären. Hankommer säkert att fortsätta med sitt ohederliga lever-ne eller sin misskötsamhet. På den grunden säger vinej, om inte personen i fråga har väldigt starka asyl-skäl enligt . Men det kan vara ettanknytningsfall, och då är han inte välkommen tillvårt land. Det är ett sätt att se på det här.Det kan vara så, som jag sade tidigare, att en per-son som har sökt asyl i har begått någon formav förseelse, knyckt en bil exempelvis, och det visarsig att personen i fråga egentligen inte har asylskäl.Han har möjligen någon form av lägre skäl för attöver huvud taget få stanna. Han erkänner att han harsnott den här bilen. Det finns inte någon lagakraft-vunnen dom och det har inte varit någon rättegång,men det är ställt utom allt tvivel att han har begåttbrottet i fråga. Då kan vi skicka ut personen utan attgå vidare med rättegång, om det är klarlagt att det ärpå det sättet.Prostitution kan vara en annan sådan fråga. Dethar beskrivit i två tidigare inlägg. Per-soner som kommer österifrån och vill leva i Sverigekan faktiskt vara prostituerade. Vi kan på den grundensäga att vi inte tycker att de skall stanna här. Det kanvara ett sätt att visa att vi inte accepterar den missköt-samheten i . Den bedömningen ligger tillgrund för att man skall få uppehållstillstånd i vårtland.Det är alltid fråga om en bedömning, och det ärdet som gör det så svårt att beskriva det här. Manskall ju koppla ihop de individuella skälen, personensegna skäl, i relation till kriminalitet eller misskötsam-het. Det skall göras en vägning av båda delarna, ochdärför måste man i det speciella fallet se vad det ärsom kan fälla avgörandet att personen inte skall fåstanna i . Man kan alltså inte bara se naket påden ena delen och säga generellt vad som är missköt-samhet, utan det är ställt i förhållande till de skäl sompersonen har att få stanna i över huvud taget.Anf. 57 ()Herr talman! Låt mig göra klart några saker förinvandrarministern. Vi är någorlunda överens om möjligen måste tydliggöra vad samhället accep-terar och inte accepterar. Jag tror att alla i den härförsamlingen är överens om det. Det är ingen männi-ska som accepterar brott eller någon typ av olagligahandlingar i vårt land. Det är en sak.Den andra saken gäller de för mig otydliga be-grepp som regeringen har föreslagit. Många av änd-ringarna i propositionen, , gäller "om","om" och "om". Det handlar om "förväntat levnads-sätt". Det är väldigt svårt att föreställa sig vad"förväntat levnadssätt" kan vara hos en individ. Detstår någon annanstans att det "kan komma att bedö-mas". Det är det som blir avgörande för hur tillämp-ningen av själva lagen kommer att ske. Jag kan tänkamig att det kommer att föras väldigt många debatterom olika fall där man bedömer att lagen har slagit fel.Man kan hamna i en debatt om att dentypen av begrepp återigen skall ändras.Jag skulle gärna välkomna en diskussion om vadsamhället egentligen icke vill tolerera, klart och tyd-ligt skrivet: Det här accepterar vi inte. Då kan vi ställaupp i en debatt.Det måste också föras en debatt i den parlamenta-riska kommittén, som ser över flyktingpolitiken - dethandlar egentligen om flyktingpolitiken. Den bordevara det naturliga organet att ta upp den här diskus-sionen.Låt mig avslutningsvis säga att jag funderar på attinformera den socialdemokratiska riksdagsgruppensledning om att jag känner mig tveksam till att röstaför en lag som jag tycker är mycket otydlig. Jag efter-lyser en debatt om någonting som är konkret, som vialla kan rätta oss efter.Tack för debatten!Anf. 58 ()Herr talman! Jag tycker att den debatt som vi harhaft visar just på behovet av att tydliggöra de reglersom gäller. Statsrådet säger att den som är kriminellinte skall få komma hit. Men kriminaliteten har juegentligen inte något med misskötsamhet att göra,utan det är det som handlar om ohederlighet. Det ärohederligt att vara kriminell, därför att då har manbrutit mot lagarna, dvs. de lagar som är skrivna. Attstjäla en bil är ohederligt; man bryter mot reglerna.Statsrådet tar upp frågan om prostitution. Det ärockså en fråga som det är svårt att ta ställning till. Vivill ju inte ha prostitution i - den uppfattning-en delar jag med statsrådet och många andra. Men ivissa länder är prostitution tillåten och reglerad. Kandå den person som haft ett "hederligt" eller "skötsamtlevnadssätt" få komma till ? Hur skall mankontrollera något sådant?Om detta med hederlighet och skötsamhet får ståkvar, om man inte begränsar det till "hederligt lev-nadssätt", kommer det att bli en glidning i språket, idefinitionen. Den kommer att bli precis lika obehagligsom den löneglidning som både statsrådet jag tycker väldigt illa om. Det är därför viktigt,om jag nu återigen skall göra en jämförelse, att vi harkollektivavtal som definierar och reglerar hur förhål-landet mellan parterna skall se ut.Vi måste ha definierat i ord vad "hederligt lev-nadssätt" är. Jag accepterar att man byter ut "vandel"mot "levnadssätt" och pratar om "hederligt levnads-sätt", för då har vi skrivna och inte oskrivna lagar atträtta oss efter. Står "skötsamhet" kvar innebär det atten mängd oskrivna lagar kommer att gälla för männi-skor.Jag tror jag kan säga till att detkommer att bli en bra debatt i socialförsäkringsutskot-tet om det här. Jag har fått de signalerna.Anf. 59 Statsrådet ()Herr talman! I princip förändrar vi ju inte till-lämpningen av lagen; däremot skriver vi in praxishan-teringen i lagstiftningen. Det är den enda skillnaden.Det förvånar mig att både och uppenbarligen har accepterat den härpraxistillämpningen under , men när denplötsligt kommer in i lagen frågar de sig: Vad är dethär för någonting? Och så vet de inte det.Som säger handlar inte missköt-samhet om den i sig kriminella handlingen; det är juohederlighet. Den definitionen är ju alldeles klar. Mensedan har vi då exempelvis det här med prostitutio-nen. Prostitution är ju inte olagligt i , ochpersonligen tycker jag inte heller att kvinnans hand-lingssätt i det här sammanhanget skall kriminaliseras- det är min personliga åsikt. Mot den bakgrundenkan man fråga sig: Om det kommer en kvinna tillSverige som vi vet är prostituerad och som alltsåegentligen inte har några tyngre skäl att stanna i Sve-rige - skall vi då säga "okej, du får väl stanna ändå",eller skall vi säga "nej, eftersom du är prostituerad ärdu inte önskvärd i vårt land" och skicka hem personeni fråga igen?Jag tycker i så fall att det sista skulle vara rimligt.Det är ju inte fråga om någon kriminell handling ellernågot ohederligt, men kanske kan man ändå säga attdet inte är att sköta sig heller. Trots det tycker jag imånga fall väldigt synd om de här kvinnorna. Jagtycker att de har hamnat i socialt eländiga situationer.Men det är den här bedömningen det handlar om.Juan lilla lista på brottslighet och annatsom skulle gälla för dessa frågor finns redan i svensklag. Det är bara att läsa . Därfinns alltifrån de mest bagatellartade brott som kan geett fåtal dagsböter till de grövsta som kan ge livstidsfängelse. Allt i det här fallet handlar ju om ohederlig-het. Listan finns där! Frågan är bara var manskall sätta in skälen. Var går gränsen för de facto-skäleller krigsvägrarskäl när jag inte får tillstånd att leva iSverige på grund av att jag inte lever hederligt och attmin vandel inte är såsom den borde vara? Det tyckerjag är väldigt viktigt.Listan finns där, men hur skall det kunna definie-ras när varje person prövas individuellt? Det är ju intelika enkelt som ett medborgarskapsärende - söker dumedborgarskap och har gjort dig skyldig till viss typav brottslighet som har gett ett visst straff, då får duvara vänlig och vänta sju, åtta, nio eller , ellerännu längre i väldigt grova fall. Det är ju enkelt attgöra där, men det går inte att göra på samma sätt närdet gäller om du skall ha ett uppehållstillstånd ellerinte. Det är en annan fråga, tycker jag.Jag tycker egentligen inte att det här är några nyafrågor. Förväntat levnadssätt är inskrivet på ett antalpunkter i utlänningslagen . Det är egentligeninte någon avgörande skillnad, enligt mitt sätt att se.Jag tycker det är viktigt att vi prioriterar de skötsam-ma och hederliga och inte i första hand gynnar demsom inte är det.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner1994/95:Sk57-Sk63 till skatteutskottet11 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionermed anledning av prop. 1994/95:150 Förslag till slut-lig reglering av statsbudgeten för budgetåret1995/96, m.m. (kompletteringsproposition)1994/95:Fi31 av m.fl. (m)1994/95:Fi33 av m.fl. (v)1994/95:Fi34 av m.fl. (mp)1994/95:Fi35 av m.fl. (kds)1994/95:Fi36 av m.fl. (m)1994/95:Fi37 av m.fl. (v)1994/95:Fi38 av ()1994/95:Fi39 av m.fl. (fp)1994/95:Fi40 av och ()1994/95:Fi41 av och ()1994/95:Fi42 av Per ()1994/95:Fi43 av och ()1994/95:Fi44 av och ()1994/95:Fi45 av och ()1994/95:Fi46 av och (s, c)1994/95:Fi47 av ()1994/95:Fi48 av och ()1994/95:Fi49 av ()1994/95:K23 av förste vice talman . (m)1994/95:N19 av m.fl. (c)med anledning av skriv. 1994/95:220 Utvecklingeninom den kommunala sektorn1994/95:Fi50 av och ()betänkande1994/95:FiU18 Fastighetsförvaltning och statlig lokal-försörjningSkatteutskottets betänkanden1994/95:SkU30 Kontrolluppgiftsskyldighet, m.m.1994/95:SkU37 Tullsamarbetsavtal med Tjeckien1994/95:SkU38 Tullsamarbetsavtal med betänkanden1994/95:UU17 Godkännande av överenskommelsemellan och om avgränsning iÅlands hav och norra , m.m.1994/95:UU18 Ändringar i lagen (1991:341) omstrategiska produkter1994/95:UU19 betänkanden1994/95:SfU10 Socialförsäkring - inriktning ochanslag1994/95:SfU14 Tilläggsbudget - Flyktingmottagandet1994/95:SfU17 Socialförsäkringsfrågor1994/95:SfU18 Mottagande av asylsökandeKulturutskottets betänkanden1994/95:KrU27 Ungdomsfrågor m.m.1994/95:KrU29 Beslutanderätten i fråga om kyrkligakulturminnenTrafikutskottets betänkanden1994/95:TU22 Storstadsöverenskommelserna1994/95:TU23 Bilregisterverksamheten1994/95:TU24 Kommunikationsforskning12 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 11 maj1994/95:486 av () till justitieminis-tern om ett underrättelseregister hos polisen1994/95:487 av () till justitieminis-tern om antalet poliser1994/95:488 av () till miljöministernom miljöavgift1994/95:489 av () till justi-tieministern om sexuella övergrepp på barn1994/95:490 av () till justi-tieministern om sexuella övergrepp på barn1994/95:491 av () till justitiemi-nistern om sexuella övergrepp på barn1994/95:492 av () till statsministernom asylrätten1994/95:493 av () till statsrå-det om homosexuella flyktingarden 12 maj1994/95:494 av () till utrikesminis-tern om NATO1994/95:495 av () till justitieminis-tern om sexuella övergrepp på barn1994/95:496 av () till justi-tieministern om sexuella övergepp på barn1994/95:497 av () till justitiemi-nistern om sexuella övergrepp på barn1994/95:498 av () till justitieminis-tern om partistödet1994/95:499 av () till utrikesminis-tern om och de mänskliga rättigheterna1994/95:500 av ()till utbildningsministern om folkhögskollärarexamen1994/95:501 av () till kultur-ministern om ett nytt Sjöhistoriskt musem1994/95:502 av ()till miljöministern om flygbuller i tätort1994/95:503 av () till statsrådetAnna om utgiftstaket i socialförsäkringssys-temetFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 16 maj.13 § Kammaren åtskildes kl. 12.49.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 7 § anf. 32 (delvis) ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.