prot · GI0953 · 1995-01-19 00:00:00 — Vad gäller de förändringar på spel- och lotte-rimarknaden som har skett efter regeringsskiftet nya regeringen inte haft fullt klart för sig vad dethar fått för effekter på ett håll om man har petat på ettannat.Resonemanget om Tipsbingo och Tipstjänst är di-rekt felaktigt. Tipstjänst hade faktiskt möjlighet attstarta det här spelet . Tipstjänsthar alltså, som det uttrycks, haft spelet hos sig "ipipeline" under alla år. Man övervägde att starta ibörjan men gjorde det inte då, utan mankom väl, kanske efter en diskussion i styrelsen, framtill att det inte var lämpligt.När det däremot stod klart att Tipstjänst skulleöverlåtas till folkrörelserna fanns det, civilministern,ingen som helst anledning, allra minst för en regering,att ha synpunkter på att detta bolag skulle stärkas,utan då var det folkrörelsernas sak att själva avgörahur man ville hantera olika former av intäkter.Det finns en positiv sak i civilministerns svar somjag tar fasta på, och det är att civilministern ändålovar att det skall finnas inflytande för folkrörelserna ispel- och lotterifrågorna. Det är egentligen det somdetta handlar om, nämligen att det inte bara skallkomma en check, ett anslag eller ett bidrag, utan attdet faktiskt är idrottens och föreningslivets egna insat-ser, arbete och inflytande som ger resultat. En avanledningarna till att idrottsrörelsen var så positiv tillTipstjänst var just att det gav en möjlighet att agera påspel- och lotterimarknaden.Jag hade, fru talman, en fråga till i den här inter-pellationen, en fråga som gällde möjligheten att stärkaekonomin utanför spel- och lotterimarknaden. Meneftersom hela debattiden redan har använts konstate-rar jag att det inte finns möjlighet att utveckla dennafråga ytterligare . Jag vill nu ändå förvarna ci-vilministern om att jag avser att återkomma i dendelen.Anf. 32 ()Fru talman! Civilministern fortsätter att prata omideologin, och det är naturligtvis viktigt i samman-hanget att man vet vart man vill komma. Problemet ärväl att ideologin fick ta överhanden och att omvård-naden om idrotten kom i andra hand när den nya re-geringen tog vid. Det är naturligtvis ett bekymmer. Depraktiska göromålen måste ju ändå skötas, och ideo-login kan då vara det medel som gör att man ordnarde praktiska förehavandena på rätt sätt. Det har intevarit fallet här.Jag är själv aktiv i idrottsrörelsen och vet vad dethandlar om, och det känns faktiskt som om idrottsrö-relsen har hamnat i det kalla vatten som civilministernpratar om. Vi ligger och simmar i det kalla vattnet ochvet inte riktigt åt vilket håll vi skall simma, för vi vetinte var regeringen befinner sig någonstans. Skall vivänta till för att klara ut frågan så vet jaginte hur det går - då hinner vi kanske frysa ihjäl in-nan, eftersom det dessutom är kallt i vattnet.Vi måste alltså lösa problemet. Mitt råd, för attinte säga min bön, till civilministern är: Resonera medidrottsrörelsen för att få fram ett bra resultat, en braslutsats. Vad det handlar om är att ge idrottsrörelsenmöjligheter att agera för att täcka sina ekonomiskabehov, som inte är små. Vi vet att spelmarknaden ärföränderlig och att Bingo-lotto inte kommer att verkai all evighet. Därför måste idrottsrörelsen ha en möj-lighet till utveckling.Avslutningsvis: Ta det här resonemanget med id-rottsrörelsen, och kom fram till ett bra resultat. Det ärviktigt för oss alla.Anf. 33 Civilminister ()Fru talman! Vad som händer , , är att rege-ringen sänker de statliga anslagen till idrotten, som juär betydligt mindre än de kommunala anslagen, somsammanlagt uppgår till ca . Destatliga anslagen sänks från till502 . Väldigt många människor somär aktiva inom idrottsrörelsen har haft väldigt litetkritik att rikta mot denna besparing, detta mot bak-grund av de drastiska nedskärningar som vi tvingastill på en rad andra områden därför att den regeringsom har letts av partikamrater harskaffat oss sådana underskott och en sådan snabbtillväxt av den svenska statsskulden att vi nu befinneross i en ytterst allvarlig ekonomisk situation. De 10miljonerna kan idrottsrörelsen ställa upp med. Underåren framöver handlar det om ytterligare ett antalmiljoner - jag tror att totalsumman blir 26 miljonerunder valperioden.Sedan till frågan om Tipstjänst. Jag har fört reso-nemang med idrottsrörelsen i stort sett från andra ellertredje veckan efter det att jag tillträdde som civilmi-nister. Jag har träffat representanter för idrottsrörelsenpå hög nivå, på mellannivå och på låg nivå. Fråganom Tipstjänst är sannerligen inte något debattämnehos de breda grupperna inom idrottsrörelsen. Dessagrupper har inget krav på att få överta Tipstjänst,alldeles särskilt inte när de får klart för sig att dethandlar om en gigantisk prislapp, som fogades tilldenna s.k. överlåtelse.Jag vill upprepa att den här arbetsgruppen senastden kommer att ha gått igenom spelmarkna-den, och då kommer också frågan om spelbolagensframtida struktur att vara någorlunda utredd. Minönskan är att ge besked om hurdet skall bli med värdeautomatspelen, för det är denenda utvidgning av spelen som den nya lotterilagenmedger. Detta besked vill jag ge direkt till idrottsrö-relsen utan en massa ideologiska förtecken, vilket jaganser att försöker föra in i debatten.Tack!Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 1994/95:45 om beva-rande av skog med höga naturvärdenAnf. 34 Miljöminister ()Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder jag avser att vidta så att unika svenska na-turområden i storleksklassen bevaras.Roy hävdar, bl.a. genom att hänvisa tillett exempel i sin hemkommun , att inte vill tillgripa naturreservat för områ-den som understiger och attskogsvårdsstyrelsen inte kan tillämpa biotopskyddetpå områden som är större än 5 hektar.Jag vill framhålla att det när det gäller naturreser-vat inte finns något stadgat, vare sig i naturvårdslageneller i naturvårdsförordningen, om någon minstastorlek. har inte heller utfärdat re-kommendationer eller allmänna råd om någon minstastorlek för naturreservat. Det står därför länsstyrelsenfritt att föreslå bildande av naturreservat även omområdet skulle vara mindre än . Givetvismåste området då också ha naturvärden som är såstora att prioriterar reservatsbildning avjust detta område framför andra värdefulla naturom-råden.Beträffande biotopskyddet definieras detta i 21 §naturvårdslagen. I paragrafens första stycke står detatt "Arbetsföretag som kan skada naturmiljön får inteutföras inom sådana mindre mark- eller vattenområ-den (biotoper) som utgör livsmiljö för utrotningshota-de djur- eller växtarter eller som annars är särskiltskyddsvärda". Någon exakt areal av vad som menasmed "mindre mark- eller vattenområden" anges inte.Det finns alltså formellt sett ingenting som hindrarlänsstyrelserna från att bilda naturreservat på områdensom är mindre än . Eftersom biotopskyddetär ett nytt skyddsinstitut är det enligt min uppfattningför tidigt att uttala sig generellt om hur det kommeratt fungera i olika avseenden. har iuppdrag att redovisa resultatet av genomfö-randet av biotopskyddet.I sammanhanget vill jag gärna lyfta fram möjlig-heterna för kommunerna att bilda kommunala natur-reservat, precis som har skett i kom-mun. Det ligger också i linje med det lokala Agenda21-arbete som växer fram och även i linje medintentionerna i konventionen om biologisk mångfald. tid med mycket små ekonomiska möjlighetermåste alla goda krafter hjälpas åt så att våra finastenaturmarker kan få det skydd de förtjänar. Kanske kankommunerna hjälpa till med skyddet av just de mel-lanstora områdena på mellan 5 och 20 hektar.Jag kan slutligen försäkra om att jagmycket noga kommer att följa hur biotopskyddettillämpas.Anf. 35 ()Fru talman! Jag tackar för svaret. Detta är ett stör-re problem än man kanske först anar. Det är begrän-sade summor som staten anslår för köp av skyddsvärdmark. Urskogarna i är mycket få. Vi vet att med den nuvarandetakten kommer det i vissa sammanhang att ta uppemot för att dessa urskogar skall bli skyddade.Det kommer i alla fall att ta mycket lång tid.Detta är skälet till att i praktikensätter en nedre gräns för hur pass små områden manär beredd att gå in och betala för. Av praktiska skälmåste man prioritera de allra största områdena. Därförhar man i praktiken den här gränsen . Inorra delen av landet ligger den kanske på upp emot100 hektar.Ministerns svar skulle kunna tyda på att hon villgöra något åt detta. Då måste man anslå mera pengar.På det sättet kan man gå ner i storlek och även räddade spillror av urskog som är mindre än 20 hektar.Vi i har krävt att det skulleinföras en biotoplagstiftning. har vi fått en sådan,men den är svag. Den innebär att skogsägaren inte fårnågon ersättning utan får tåla att området får vara ifred. Det handlar om speciella biotopområden typhassellundar, ädellövträd och liknande. I Skogsstyrel-sens anvisningar om hur stora arealer som kan skyd-das genom biotopskyddet står det . Det är denövre gräns man kan tänka sig att tillåta. Skogsvårds-styrelserna runt om i landet tillämpar detta strikt.Jag har flera exempel på detta, förutom det somnämns i interpellationen, och de kommer från helalandet. skickar ju ut samma broschyrertill alla. Det går bra att läsa innantill där. Det är fak-tiskt så att det i praktiken inte finns något skydd frånstatsmakten när det gäller områden som är mellan 5och 20 hektar.Nu tycker ministern att kommunerna kan gå in istället. I har vi lyckats få kommunen attgöra det i ett särskilt fall. Men man kan inte tvingakommunerna att ta på sig detta att bilda reservat enligtnaturvårdslagen. Det resonemanget håller inte. Det ärganska få kommuner som har tagit på sig det här ochär beredda att jobba med det. Det kostar ju pengaräven för kommunerna. Det är trots allt regeringensom har skrivit på . Det är somhar beslutat att den biologiska mångfalden i landetskall bevaras. Därför är det statens uppgift att se tillatt det finns lagliga och ekonomiska medel för attklara det här skyddet. Det gör man inte i dag.Jag tror att det behöver införas ett generellt bio-topskydd där man kan ha strandskyddet som förebild.Just den här typen av biotoper, hassellundar, ädellöv-träd norr om , vissa typer av våtmarksskogarosv., borde kunna skyddas generellt i landet ungefärpå samma sätt som stränder skyddas. Då skulle vislippa mycket av den här problematiken.Vi behöver dessutom ha mer anslag för att köpa inde mycket få kvarvarande urskogar som vi har i lan-det. Internationellt sett ligger vi mycket dåligt till. IKanada är av skogarna fortfarandeorörda. Av de tropiska regnskogarna är åtminstone20 % fortfarande orörda. Jag tror att siffran t.o.m. ärhögre, kanske . I är några få procentorörda, kanske om man räknar generöst.Vi vet var dessa urskogar finns. Det pågår mycketomfattande nyckelbiotopinventeringar i landet. Därupptäcker man just dessa sista spillror på löpandeband. Dessa inventeringar kommer att fortgå ytterli-gare . För att ta tillvara de kunskaper somkommer fram där skulle det vara mycket angeläget attdels ändra lagen så att vi får ett generellt biotopskydd,dels anslå mer medel. Det vore intressant att få vetavad ministern anser om dessa åtgärder. Det här areellagapet, som vi kallar det för, måste ju slutas.Anf. 36 TALMANNENLåt mig i all vänlighet och omtanke påpeka att omvi klarar av den här debatten före den muntliga fråge-stunden slipper vi avbryta den mitt i och återuppta denefter frågestunden och informationen från regeringen.Anf. 37 Miljöminister ()Fru talman! Jag skall fatta mig mycket kort. Jagvet att det ofta är problem när det gäller just den härstorleken. Därför kommer jag att mycket noga följahur biotopskyddet utvecklas. Vi vet ju att det i speciel-la fall kan gälla även större områden än . Mankan även ha flera biotopskyddade områden liggandebredvid varandra.Jag tror också att och jag är överensom att det inte finns några formella begränsningar närdet gäller naturreservat. Det handlar mer om vilkenlämplighet man tycker att det finns för att bilda natur-reservat. Jag har förstått att i det aktuella exemplet harNaturvårdsverket inte avvisat att vara med och bidratill en permanent naturreservatsbildning i Sundsvall.När det gäller medlen, för till syvende och sisthandlar det ju också om ekonomiska resurser, tyckerjag att det är bra att kunna bibehålla anslag oförändra-de även om man tar över ett ekonomisk moras. Menvi måste hitta ett annat system för framtiden så att vikan öka resurserna. Därför har vi t.ex. gett Miljö-vårdsberedningen i uppdrag att tillsammans medberörda departement analysera möjligheterna att infö-ra en naturvårdsavgift.Anf. 38 ()Fru talman! Låt mig bara göra en kort kommentarför att vi skall kunna komma i gång med frågedebat-ten om några minuter.Att köpa urskogar måste ses som investeringar förmycket . Det är inte meningen att detskall bli fler. Detta är investeringar som man kan talån för att betala. Man kan t.ex. betala igen lånen meden avgift som tas ut från skogsbruket. Men skall manta ut en sådan avgift är åtminstone jag av den mycketbestämda uppfattningen att man måste avskaffa dennya fastighetsskatten på skog. Den verkar ju faktiskt iden motsatta riktningen.De beslut som har fattats här på initiativ från re-geringen har faktiskt verkat i motsatt riktning, nämli-gen att påskynda avverkningen av gammal skog. Omvi ser hur det ser ut i verkligheten är det just gammalskog som avverkas snabbast. Skogsbolagen går upp-ifrån i åldersklasserna. Det är just den skogen som ärurskog och mest skyddsvärd. Just nu går det alltså heltåt fel håll.Anf. 39 Miljöminister ()Fru talman! Med hänsyn till frågestunden skall jagåter vara mycket kort. Vi kommer att ha påoss att diskutera hur man skall finna de ekonomiskaresurserna. tycker jag att alla goda krafterskall samverka, både frivilliga, kommuner och staten.Anf. 40 ()Fru talman! Jag har gett några tips som jag gärnavill upprepa. Vi vill ha ett generellt biotopskydd,behålla anslaget och helst öka det. Se det som eninvestering som vi betalar av ! Vi kommer att ha glädje av urskogarna i oändligtid. Vi vill ta bort en del av de formella begränsningarsom nu finns, t.ex. instruktion om att5 hektar skall vara en övre gräns för biotopskyddet.Regeringen borde se till att den försvinner även urderas broschyrer.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av talman-nen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.30.13 § Muntliga frågor till regeringenAnf. 41 TALMANNENJag hälsar dagens sexmannadelegation från värl-dens mest jämställda regering välkommen till värl-dens mest jämställda riksdag.Kontroll av valutaflödetAnf. 42 ()Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsminis-tern.I valrörelsens slutskede uttryckte stor sympati för krav på frik-tionsavgifter när det gäller valutaflöden och annat,inte minst utifrån att av de pengar som flö-dar över gränserna inte har med handel att göra.Är statsministern villig att ta internationella kon-takter för att se till att vi får internationella spelreglersom ökar trögheten i de här flödena?Anf. 43 Statsminister ()Fru talman! Det är riktigt att jag tycker att vimåste på det internationella planet diskutera hur detkan skapas rimliga balanser mot den internationellamarknaden. De kan bestå av nya medel i den interna-tionella ekonomiska politiken, och de kan bestå av ettökat samarbete inom regionala organisationer.På ett område har det i det avseendet skett enmycket stor och enligt min mening mycket positivförändring, och det är att numera är medlemav den Europeiska unionen, där vi alltså har möjlighe-ter att skapa politiska motvikter mot marknaden.Dessutom tycker jag att det vore bra, inte minst,om de skickligaste nationalekonomerna ägnadesig åt den här frågan. Det är inte bra heller på detinternationella planet, om marknaden får makt däregentligen demokratin bör ha det avgörande inflytan-det.BarnbidragenAnf. 44 BO ()Fru talman! Jag vill ställa en fråga till finansminis-tern.I dagens nummer av finns det enartikel på temat att det är trist att sänka barnbidrag,och det är lätt att hålla med om. Men det finns ocksåen analys över att barnbidragen är en del av detsvenska skattesystemet, något som jag helt och hålletinstämmer i.Om jag utgår ifrån att finansministern också delarAnna och min uppfattning på den härpunkten, så är min fråga: Varför vill finansministernhöja skatten just bara för barnfamiljer?Anf. 45 Finansminister ()Fru talman! Jag har inte läst , så jag kan inte stödja mig på den artikeln. Dockkan jag meddela och övriga att barnfa-miljer, pensionärer, sjuka, arbetslösa, alla får varamed och ta landet ur den statsfinansiella kris som denregering har ärvt som jag ingår i.Det är inga lätta beslut. Det är utomordentligt svå-ra beslut. Icke desto mindre är de nödvändiga att ta.Annars sätter vi oss ännu djupare fast i ett ekonomisktförfall som kommer att hota ännu större delar av väl-färdssystemet.Anf. 46 BO ()Fru talman! Det var inte riktigt det jag frågade om,utan jag frågade varför man skulle höja skatten enbartför barnfamiljer.Vill finansministern dementera att hans förslag in-nebär att den som inte har hemmavarande barn slipperundan med noll kronor, medan den som har tre barndrabbas av av en skattehöjning på ?Anf. 47 Finansminister ()Fru talman! Jag måste säga att noghar följt den politiska debatten litet dåligt. Är detnågonting vi har klarat av att göra såär det att höja skatter, och det är minsann inte bara förbarnfamiljer.Vi har höjt skatten för kapitalägare, vi har höjtskatten för förmögna, vi har höjt skatten för högin-komsttagare, vi har höjt skatter på olika typer av mil-jöutsläpp, och vi har höjt skatter på olika typer avenergiförbrukning, rakt över - summa summarum48 miljarder kronor. Så i den meningen brister rege-ringen inte i handlingsförmåga, verkligen inte.Att rycka ut en bit ur det här jättelika saneringspa-ketet, som vi nu tvingas till, därför att vi ärvde förfal-let, och tro att man kan driva opinionsbildning om-kring detta och sedan låtsas som att det andra inte harskett, det är, menar jag, inte särskilt hederligt.TjetjenienAnf. 48 ()Fru talman! Jag har en fråga till statsministern.Vad gör regeringen när det gäller Tjetjenienkrisen,särskilt frågan om internationella observatörer?Anf. 49 Statsminister ()Fru talman! var ett av de länder som rea-gerade mest kraftfullt och tydligt, när vi genom utri-kesminister sade att det var oac-ceptabelt, det som den ägnade sig åt.Därmed har vi markerat mycket tydligt vår principiel-la uppfattning.Jag vill gärna även säga, eftersom jag i andraegenskaper än statsminister arbetar med de globalasäkerhetsfrågorna, att enligt min mening bör världs-samfundet gå vidare på vägen som FN redan har in-lett, att kunna agera även i s.k. inre angelägenheter.Det innebär i förlängningen att jag anser att i ensådan här konflikt skall också som nationkunna medverka i detta, från början i preventiva ochsedan också fredsbevarande åtgärder och att stabilise-ra en situation, om man kan komma fram till någonform av överenskommelse.Anf. 50 ()Fru talman! Om det inte visar sig vara möjligt attfå till stånd internationella observatörer genom inter-nationella organ, kan ekonomisktstödja att oberoende observatörer ändå kan komma påplats?Anf. 51 Statsminister ()Fru talman! Detta är ett område där tradi-tionellt har gjort stora insatser. Vi har deltagit i denstörre andelen av fredsbevarande insatser. Skulle detvisa sig att man behöver överväga okonventionellavägar för att finansiera t.ex. oberoende observatörer,är vi säkerligen beredda att i positiv anda pröva detta.Tjänster i EUAnf. 52 ()Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet när har blivit medlem i den Europeis-ka gemenskapen, skall ju en hel del befattningar till-sättas av svenskar. Mot den bakgrunden är det intres-sant att veta vilken strategi regeringen har när detgäller att ta till vara den erfarenhet och kompetenssom finns samlad hos den personal som arbetarinom EFTA:s övervakningsmyndighet regeringen någon strategi för att hjälpa justdessa svenskar att få tjänster inom EU, för att kunnatillgodogöra sig den kompetens som finns?Anf. 53 Statsrådet ()Fru talman! Regeringen har en strategi för rekry-teringsarbetet som vi arbetar med inom en rekryte-ringsgrupp, där min statssekreterare ärordförande.Vi har också gått igenom med tidigareEU-delegation de sakområden där det är viktigt attsvenskar från ett brett spektrum i vårt samhälle skallkunna nomineras och där det finns möjligheter för densvenska regeringen att på något sätt i olika grad på-verka att svenskar kommer på plats i EU-systemet.Det är ju i varierande grad som regeringen direktkan påverka tjänster. Vi har vissa möjligheter attpåverka områden för kanske ett 40-tal tjänster. Inomen mera begränsad ram kan vi också påverka perso-ner. Självklart tillhör de som arbetar inom interna-tionella organisationer också den krets av personersom i högsta grad är intressant i det här samman-hanget.Anf. 54 ()Fru talman! Jag delar bedömningen att den härkategorin utgör en intressant grupp att rekrytera ur.Men jag fick inte klart för mig av statsrådets svar omhan är beredd att göra något särskilt för att tillgodogö-ra sig just dessa människors kompetens.Anf. 55 Statsrådet ()Fru talman! De som arbetar i internationella or-ganisationer som EFTA tillhör förvisso den krets somär mycket viktig i sammanhanget. Det gäller också attfå en så bred och allsidig sammansättning som möjligtav de tjänster där svenskar kan komma in i EU-systemet, från ett mycket brett spektrum av vårt sam-hällsliv. Det handlar alltså inte enbart om de männi-skor som arbetar internationellt.Nu är vi medlemmar av den Europeiska unionen.Det innebär att mycket av det som har varitinternationellt samarbete nu är en del av vårt så attsäga vardagsinre arbete. Det är viktigt att också män-niskor med erfarenheter från andra delar av samhälletges möjlighet att arbeta i EU-organen.TjetjenienAnf. 56 ()Fru talman! Jag har en fråga till känner mig rätt upprörd över det som tidigaresades om . Det är nämligen så att jag harföljt det som hänt rätt så noga, och jag såg då attIngela dementerade de övergrepp som vargjorda i först den 3 januari.Jag vill fråga om han anser attdetta var ett tillräckligt tidigt stadium att gå ut ochdementera de övergrepp som är gjorda på den ryskabefolkningen.Anf. 57 Statsminister ()Fru talman! Jag känner till att börja med inte tillnågot uttalande av . Jag undrar om detär ett riktigt påstående och om det inte är en förväx-ling.Vi har gjort våra uttalanden genom utrikesminis-tern. Utrikesministern har talat å den svenska rege-ringens vägnar. Det har varit uttalanden om det orätt-färdiga och orimliga i att försöka lösa denna tvist,denna motsättning, med våld. Dessutom var Sverigebland de första länder som fattade beslut om humani-tär hjälp till . Ca kanalise-ras via SIDA till Internationella Rödakorskommittén.Jag hörde också att den tyska regeringen ge-nom förbundskansler har skärpt sin kritik.Man kan i och för sig kritisera att det internatio-nella samfundet har reagerat långsamt, men jag tyckerinte att det är en kritik som kan riktas mot den svens-ka regeringen.Anf. 58 ()Fru talman! Jag ber så mycket om ursäkt. Jag hadefaktiskt inte tänkt att ställa denna fråga här . Detvar en ren impuls. Det är givetvis har avsett att tala om. Det var hon som gick ut ochdementerade övergreppen den 3 januari.Jag har fortfarande den uppfattningen. Jag varnämligen i de baltiska länderna den 17 och 18 decem-ber. Redan då påtalade man att det verkligen krävssnabba beslut. Jag hoppas att regeringen efter det somhar hänt fattar ännu snabbare beslut än vad man gjor-de denna gång.Anf. 59 Statsminister ()Fru talman! ställs en fråga till en ledamot sominte är närvarande och inte kan svara. Jag har inte settnågot uttalande från där hon hardementerat övergrepp. Tvärtom har hon protesteratmot övergrepp.Anf. 60 TALMANNENJag vill erkänna att jag borde ha påpekat det själv.Frågorna bör ställas direkt till här närvarande statsråd.VägbyggenAnf. 61 ()Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet .