prot · GJ0924 · 1995-11-16 00:00:00 — Jag har en följdfråga till Per Rosen-grens fråga. I tillväxtpropositionen meddelas att ensamlad översyn skall göras av beskattningen av väg-trafiken men att förmånsbilarna inte då skall blandasin. Mot bakgrund av att förmånsbilarna utgör en såpass stor andel av den samlade rullande vägtrafiken,framför allt i storstadsområdena, och mot bakgrund avstorstadsöverenskommelsen, Dennispaketet, biltullar,osv., undrar jag hur det egentligen är möjligt att sepa-rat bryta ut frågan om förmånsbeskattning av bilarsamtidigt som man gör en samlad översyn. Borde inteden här frågan så att säga finnas med i samma paket,och - framför allt - borde inte frågan egentligen havarit färdigutredd för länge sedan?Anf. 89 Finansminister ()Fru talman! Vill man fördröja behandlingen avförmånsbeskattningen skall man självfallet lägga inutredningen i ett större sammanhang. Vad diskussio-nen har gällt har varit hur många privata mil som skallligga till grund för förmånsbeskattning. Skall det vara1 , som , eller skall det vara mer? Det ären relativt enkel fråga att avgöra, och den bör kunnahanteras utan att man för den skull lägger in den i enstörre utredning.Anf. 90 ()Fru talman! Då förutsätter jag att det betyder attregeringen väldigt snart kommer att lägga fram ettsådant enkelt förslag, att det inte skall behöva liggaoch vänta på den samlade översynen utan att förslagetväldigt snart kommer att läggas fram på riksdagensbord.Anf. 91 Finansminister ()Fru talman! Utgångspunkten för svaret på min frågaär att det här utredningsarbetet har annorlundakaraktär. När vi justerar milgränserna skall vi ocksåvara på det klara med vad som händer för dem somkör ett mycket begränsat antal mil, vilka konsekven-serna blir för den gruppen. Det är den avvägningensom måste ske, så att vi inte skapar ett nytt problem ioch med att vi ändrar i befintlig lagstiftning.Generaldirektör för . 92 ()Fru talman! Vi genomför nu i den krafti-gaste satsningen på nybyggnad och utbyggnad avjärnvägssystemet som skett . Sam-tidigt har den myndighet som är ansvarig för detta,nämligen , nu varit utan generaldirektörsedan den 21 juni, alltså , tillmen, påstår jag, för verkets verksamhet.Jag vill fråga statsministern för det första om hananser att det här är ett tillfredsställande förhållandeoch för det andra när vi kan räkna med att det kom-mer ett beslut från regeringen.Anf. 93 TALMANNENStatsministern anser inte att detta är en statsminis-terfråga. Jag ger då ordet till för enkort kommentar. Det går bra att senare ställa frågantill ansvarig minister och få svar.Anf. 94 ()Fru talman! Jag är medveten om att det egentligenär kommunikationsministern som har det direktahandläggningsansvaret, men jag tycker ändå att fråganär av principiellt intresse. Den rör ett av våra storastatliga verk, som befinner sig i ett mycket expansivtoch intensivt arbetsskede och som har varit utan chefså . Jag skulle vilja att statsministern uttaladesig principiellt om detta.Anf. 95 Statsminister ()Fru talman! Det är angeläget att statliga chefer till-sätts så snabbt som möjligt men att ärendena ocksåbereds på ett bra sätt, så att det blir bästa tänkbaraperson som utses. Jag trodde frågan gällde varförutnämningen har dröjt i det här speciella fallet. Denfrågan måste kommunikationsministern svara på.Privata pensionsförsäkringarAnf. 96 ()Fru talman! Min fråga knyter an till den som An-ders G Högmark ställde tidigare om pensionsförsäk-ringar. Han fick då ett mycket bra svar från finansmi-nister . sågade nämligenAnna funderingar i TV i går.Anna var i det sammanhanget väldigttydlig. Hon sade att det här problemet bara kan lösaspå två sätt. Antingen får man försämra de privatapensionsförsäkringarna, eller så får man slopa reduk-tionerna för avtalsförsäkringar. Finansministern sadeatt det har funnits en massiv opinion för det.Jag vet inte riktigt om det stämmer, men det politiskasystemet har gjort bedömningen att vi inte harråd att gå på den andra linjen som på.När nu finansministern har sågat det ena alternati-vet vill jag fråga honom om hans bedömning av detandra. Delar regeringen uppfattningen att det barafinns dessa två alternativ? Har vi i så fall råd att lösaden andra frågan?Anf. 97 Finansminister ()Fru talman! Det finns ingen anledning för mig attgå in på den typen av frågeställning. Det finns enparlamentarisk pensionsarbetsgrupp tillsatt, och dennahar den mycket grannlaga uppgiften att försöka skapaett pensionssystem som är hållbart ekonomiskt sett.Varje förmån vi kostar på oss i det pensionssystemetmåste finansieras.I det sammanhanget har den ansvariga ministernden otacksamma uppgiften att av och till få vädra etteller annat finansieringsförslag som inte är populärtmen som det faktiskt kan vara nödvändigt att diskute-ra därför att vi trots allt har en ram att hålla oss inom.Vad gäller frågan hur det skall vägas av inom ramenvill jag säga: Låt den sittande arbetsgruppen, där flerapartier är representerade, i lugn och ro få hantera densaken.Anf. 98 ()Fru talman! Det är för sparviljan i landet oerhörtbetydelsefullt att människor har klart för sig att stats-makterna respekterar kontraktet mellan individen ochstaten om att staten inte tänker lägga beslag på detsom man har sparat ihop för sin ålderdom. Jag tyckteatt finansministern i sitt första svar var mycket tydlig- det kan inte bli tal om att använda privat pensions-sparande som finansiering av någonting annat. Det ärväldigt viktigt att finansministern håller fast vid att deti varje fall inte kan bli aktuellt att använda privatpensionssparande för att lösa det här problemet.Anf. 99 Finansminister ()Fru talman! Jag vill göra samma reflexion som tillAnders G Högmark. Människor har slutit sig sammanoch via sina fackliga organisationer förhandlat sig tillpensioner avtalsvägen och trott att det är något somskall utgå ograverat . har aldrigdirekt i debatten bekymrat sig om den aspekten.Brösttonerna nu med anledning av i går är mot den bakgrunden inte särskilt impo-nerande.Anf. 100 ()Fru talman! Jag kan å vägnar säga attvi är fullt beredda att lösa den frågan, om vi gemen-samt kan hitta en finansiering. Jag vill ställafrågan om finansministern anser att det är angelägetatt lösa frågan om avtalspensioner, om vi kan hittanågon finansiering. Jag har tolkat honom så att det äruteslutet att dra in de privata pensionerna i den bilden.Anf. 101 Finansminister ()Fru talman! kommer tillbaka tillden fråga som det egentligen handlar om. Vi skallhitta en finansiering. Det finns ett kompakt motståndmot att behandla avtalspensioner på det sätt som harpresenterats i debatten, dvs. att de skall räknas avmot framtida allmänna pensioner, och vi måste hittaen finansiering. För det har vi partierna emellan enarbetsgrupp som diskuterar det framtidapensionssystemet. Låt den i lugn och ro få föra dendiskussionen. Jag har fullt förtroende för deledamöter som ingår där.Rättegångarna mot krigsförbrytare i BosnienAnf. 102 ()Fru talman! Min fråga handlar också om finansie-ring, nämligen finansieringen av rättegångarna motkrigsförbrytarna i Bosnien, och jag vill rikta min frågatill statsministern.Enligt vad jag har hört har den första rättegångenskjutits upp på grund av bristande resurser för försva-ret. Det är mycket olyckligt att dessa rättegångar intekommer i gång. Om inte individuell skuld döms ut,kommer kollektiv skuld att tas ut, vilket skulle kunnafå katastrofala följder och eventuellt föra konfliktenvidare.Sverige har redan gjort stora insatser, men vad kanvi ytterligare göra för att säkra den internationellafinansieringen av rättegången mot krigsförbrytarna?Anf. 103 Statsminister ()Fru talman! Det är sant att krigsförbrytartribunalenhar ont om pengar. Det hänger samman med att vissamedlemsstater inte betalar sina obligatoriska avgiftertill FN. Vad den tycker om dettaär välkänt. Det sade jag själv i FN:s talarstol nyligen.Skälet till att den första rättegången skjutits upp äremellertid inte ekonomiskt utan är nog i första handpå att målet utökats på åklagarens initiativ.Anf. 104 ()Fru talman! Hur kan politiskt och eko-nomiskt stödja fredsprocessen i fortsättningen, så attinte mänskliga rättigheter och folkrättsliga begreppkommer i bakgrunden?Anf. 105 Statsminister ()Fru talman! Jag tror att vi kan göra det på mångaolika sätt, dels genom att mycket starkt understrykaatt vi stödjer principen om krigsförbrytartribunaleroch att ansvariga ställs till ansvar, dels genom att viför egen del verkligen också ställer upp med de eko-nomiska medel som kommer att behövas. Det handlarvidare om bidrag med personal, insamling av vittnes-mål och stöd till insamling av information från regio-nen i fråga.Vi kan alltså göra insatser på en lång olika områden,och det försöker vi också göra. Men förseningen trorjag faktiskt beror på att målet har utökats.Socialtjänstlagens biståndsparagrafAnf. 106 ()Fru talman! Jag har en fråga till finansministern. Itillväxtpropositionen finns det uppgifter om att rege-ringen tänker redovisa en lagrådsremiss om social-tjänstlagen, som innebär att kommunerna skall få ökatinflytande över ersättningsnivåerna för ekonomisktbistånd. Detta har betydelse för den kommunala eko-nomin, och det är därför som jag ställer frågan tillfinansministern.Det har naturligtvis också betydelse för den kom-munala självstyrelsen, och det är dessutom viktigt beaktar olika levnadsförhållanden i olika delar avlandet. Jag vill fråga: När kommer detta förslag?Anf. 107 Socialminister ()Fru talman! Jag hade i detta sammanhang gärnaönskat att jag hade varit finansminister.När det gäller biståndsparagrafen i socialtjänstlagenkommer en lagrådsremiss i syfte attmöjliggöra en proposition efter årsskiftet.Den lagrådsremissen grundar sig på att man får ettstörre kommunalt ansvar för socialt och ekonomisktbistånd utan att individernas rättssäkerhet åsidosätts.Sammanslagning av . 108 ()Fru talman! I en departementspromemoria från Fi-nansdepartementet förs det fram ett förslag om att slåsamman Tipstjänst och . Detta kan fåinte bara konsekvenser för den spelande allmänhetenoch för folkrörelserna utan också regionalpolitiskakonsekvenser för Gotland.Jag vill fråga: Avser regeringen att lägga framförslag i promemorians riktning, och på vilket sättavser regeringen att stärka arbetsmarknaden på Got-land med det förslaget?Anf. 109 Finansminister ()Fru talman! Frågan är inte beredd så långt att jagkan svara på vad en eventuell framtida propositionkan komma att rymma. Några reflexioner dock somsvar på de frågor som reser.Hela förändringen sker mot bakgrund av spel-marknadens våldsamma omvandling och internatio-nalisering, och den syftar till att låta de statliga spelenbehålla sin konkurrenskraft utan att vi för den skullhöjer trycket och ökar kommersialiseringsgraden pådenna marknad, framför allt mot bakgrund av socialaresonemang och hänsyn till ungdomar.Det är också angeläget att vi i det sammanhangetklargör de långsiktiga spelreglerna för fördelningenmellan folkrörelser och staten. Det finns principiellariktningsvisare för det i propositionen. I frågan om viskulle stanna för att lägga samman Tipstjänst ochPenninglotteriet på så sätt att det blir enkoncentration till och så att Gotlanddrabbas, gör jag den bedömningen att regeringeninte tänker medverka till en sådan regionalpolitiskordning.Samlat ledningsansvar i hälso- och sjukvårdenAnf. 110 ()Fru talman! tog ettbeslut om ett samlat ledningsansvar för hälso- ochsjukvård, som innebar att man skulle öka säkerhetenför patienterna genom att läkare alltid skulle varabåde medicinskt och administrativt ansvariga. har begärt utvärderingar,och en sådan har kommit. Den visar att det härbeslutet kanske inte var så bra.Jag skulle vilja fråga när hon plane-rar att lägga fram förslag för till lagföränd-ringar vad gäller samlat ledningsansvar.Anf. 111 Socialminister ()Fru talman! Jag har för avsikt att komma till riks-dagen med förslag angående chefsöverlä-karreformen och en översyn av det samlade lednings-ansvaret.EtikAnf. 112 (m)Fru talman! Jag har en övergripande testfråga iämnet etik till den socialdemokratiske statsministern.Jag tror att han faktiskt också har ett svar.Anser statsministern att det för en medborgaresallmänna aktning, trovärdighet och solidaritet medandra medborgare i ett demokratiskt samhälle är vik-tigt att man som huvudregel betalar sina skulder iform av räkningar och avgifter samt alla mer ellermindre häftiga skatter automatiskt, utan meraregelmässiga påminnelser eller efterkrav?Anf. 113 Statsminister ()Fru talman! Svaret är ja. Till yttermera visso anserjag att ett statsråd som har ådragit statsverket ochskattebetalarna utgifter bör redovi-sa underlaget för detta, och kanske vara litet försiktigmed att, som ledamot av denna kammare, anklagaandra kolleger för att inte sköta sådana affärer. Dub-belmoral är inte bättre än dålig moral i störstaallmänhet.LokalradiotillståndAnf. 114 ()Fru talman! Jag önskar ställa en fråga till statsmi-nistern.För närapå var frågan angående stop-pande av lokalradiostationernas utauktionering uppehär i kammaren. och för-dröjde beslutets ikraftträdande med ett år.Nu planerar Radio- och en ny auktion,enbart innan återigen får möjlig-het att införa en stopplag.Jag undrar om regeringen har påtalat för Radio-och olämpligheten i att auktionera ut ytter-ligare lokalradiostationer, med hänvisning till riksda-gens tidigare beslut om att faktiskt stoppa auktionernaoch det faktum att man har tillsatt en utredning somskall se över lokalradiostationernas framtid.Ämnar regeringen vidta några åtgärder för ett nyttbeslut i frågan?Anf. 115 Statsminister ()Fru talman! Som statsminister kommer jag atthålla på den princip vi har varit överens om, dvs. attfrågor till fackstatsråd skall ställas till fackstatsråden.Denna fråga får ställas när statsrådet är närvarande.Den muntliga frågestunden var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av talman-nen att ajournera förhandlingarna under en minut dåinterpellationsdebatten skulle återupptas.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 15.35.11 § (forts. från 9 §) Svar på interpellation1995/96:1 om tredje världens skuldproblemAnf. 116 ()Fru talman! Då skall och jag försö-ka övergå till de globala finanserna, som jag anser ärav lika stor vikt som de svenska finanserna.Det finns inte tid att gå in på en ny biståndsdebattom möjligheten att höja biståndsbudgeten. Jag är heltöverens med om att vi måste ha ensund svensk ekonomi för att finansiera ett högre bi-stånd.Det jag är förvånad över är att talet om sunda fi-nanser och om att man inte skall leva över sina till-gångar bara kommer fram när det gäller biståndet ochvälfärden. Däremot tas just de aspekterna upp väldigtsällan när man diskuterar anslagen till det militäraförsvaret.Jag vill gå vidare med att säga att jag är glad överatt kunna konstatera att och jag ärväldigt överens om hur viktigt det är att aktivtdriver frågorna om skuldavskrivningar för de fattigas-te länderna, och över att det är regeringens gemen-samma ståndpunkt.Jag vill också, fru talman, lägga till att jag självfal-let förstår aspekterna vad gäller nödvändigheten av attbanken inte bara hjälper de mest skuldtyngda länder-na utan också fungerar väl som bank och finansie-ringsinstitut. Det är angeläget.Jag vill också säga, fru talman, att jag gläder migåt att aktivt har drivit dessa frågorinför berörda instanser i och förhoppningsvisäven i andra länder där oviljan att stå upp för sinabetalningar finns.Jag vill till slut återkomma till den fråga som jagöver huvud taget inte fått något svar på. Det gällerdialogen mellan riksdag och regeringen i dessa frågor.Jag vill uttrycka min förundran över att man frånFinansdepartementet, där man sköter dessa frågor,inte själv är aktivt intresserad och tar in de arbetsdo-kument från som finns ute för allmändiskussion. Vid vårt besök, som jag nämnde tidigare,var det ingen som helst konst att få en kopia på dettadokument. För oss som är intresserade av dessa frågorär det naturligt att skaffa detta underlag.Min fråga gällde inte bara det konkreta dokumen-tet. Jag avser det uppdrag som gav rege-ringen i biståndsdebatten. Det fattades beslut iriksdagen om att ge regeringen i uppdrag att åter-komma till med information om hur dialo-gen skall se ut. Det överlät vi till regeringen. Jag harinte sett något som helst konkret exempel på att rege-ringen tar initiativ till denna dialog. Jag utgår från attregeringen skall verkställa beslutet.Hur och när tänker regeringen återkomma till detparlamentariska samarbetet i dessa frågor?Anf. 117 Finansminister ()Fru talman! Jag är glad att är såglad över att vi båda tycks ha gemensamma uppfatt-ningar i en lång rad av de frågor som diskuteras.Det kan naturligtvis diskuteras hur informationenskall utformas. Vi redovisar till isamband med budgetpropositionen vår synpunkt pådetta. Vi har delgivit årsrapporter fråninstitutionerna. redovisar till riksdagen.Riksdagens betydande utskott har överläggningardirekt med institutioner, men också med regerings-kansliet. Vi har inte sett det som vår uppgift att for-malisera detta informationsutbyte. Det växer, detvidgas och det söker sina former. Jag tror att det ärden bästa vägen att gå.Eva gjorde en något konstig avrund-ning av sina synpunkter på mitt försynta påpekandeatt den som verkligen vill slå vakt om biståndet lång-siktigt faktiskt också måste se till att de offentligafinanserna bär biståndet utan att vi lånefinansierarvåra utgifter. konstaterade att dentypen av restriktioner bara gäller bistånd - kanskeockså välfärdssystemen. Det är i grunden fel. Densom lyssnade på föregående timmes frågestund hördeden kritik som riktades mot försvarsministern för atthan lägger fram en proposition som föreslår för storabesparingar i försvaret.Vi har lagt stora pålagor på hushåll som har detbättre ställt och på kapitalägare. Vi hade föregåendevecka en diskussion om fastighetsskatten, som allatycker är för hög.Vid varje sådant tillfälle - kanske med försvaretsom undantag än så länge - dyker det alltid upp envänsterpartist som antingen tycker att skatten är förhög eller att besparingarna är för stora. Det gäller intebara bistånd utan också andra sammanhang.Det går naturligtvis att ta varje debatt för sig. Mensammantaget blir det en förfärande bild som ytterstvisar ett parti som i ord säger sig vara för en interna-tionell solidaritet och ett bistånd. Men i handlingagerar faktiskt på ett sådant sätt attvåra förutsättningar att långsiktigt klara våra åtagan-den blir allt mindre. Det är detta jag vänder mig mot.Vi socialdemokrater kommer att stå för bistånds-politiken. Vi skall se till att vi inom en begränsadbudget tar fram de resurser som vi mäktar att ta fram.Trots enormt utsatta statsfinansiella läge, ärSverige dock ett av de länder i världen som här drarett av de tyngsta . Det är jag stolt över, och detgör att jag, när jag är ute i internationella samman-hang, med kraft kan företräda svensk ståndpunkt,nämligen att också andra länder skall vara med ochbära sin del av bördan, precis som kritiken mot denamerikanska kongressen kom att utformas för någonmånad sedan.Anf. 118 ()Fru talman! Det är ett i grunden mycket märkligtpåstående av , nämligen att Vänster-partiet inte har en ekonomisk helhetssyn. Vi har vidvarje budgettillfälle i lagt fram en helhets-lösning, där vi har funnit utrymme för ett högt biståndmen också hittat möjliga besparingar. Vi kanske inteskall utveckla den diskussionen vidare . Tidentillåter inte det. Men det är alltså ett i grunden felak-tigt påstående av . Vi har en sund eko-nomi även inom Vänsterpartiet.Men jag vill återgå till frågan om information ochdialog mellan riksdag och regering. Jag tycker att jagfick ett mycket otillfredsställande svar av . Regeringen har naturligtvis alltid skickat ut vissinformation, och det har skett ett utbyte på personni-vå. Personer har informerat utskott och intresseradepersoner. Men jag uppfattade nog att gavregeringen ett betydligt mer långtgående uppdrag. Jagciterar: "Utskottet utgår från att regeringen på lämp-ligt sätt ger regelbunden information. "Detta med hänvisning till att en del av oss tyckte atten parlamentarisk frågor kunde varaen lämplig form. blev vårt krav avslaget, men jaguppfattar nog att kravet på information och dialog varbetydligt större än det som nu görgällande.Jag vill understryka vikten av en dialog och att re-geringen inte bara skall lämna ut information utanfaktiskt också skall efterfråga synpunkter iämnet. Det kan ju finnas synpunkter som är värda attta till vara.Slutligen, fru talman, vill jag skicka med GöranPersson att det, när vi nu diskuterar ochövriga Bretton Woods-institutioner, har stor betydelseatt som finansminister vid diskussionerom reformering av FN-systemet också får in dessasynpunkter. Problemet har ju varit att finansiella insti-tutioner har diskuterats på ett ställe och hela FN-systemet på ett annat, medan däremot samordningenoch FN:s samordnade roll helt har undervärderatsförutom när det gäller FN:s egna dåliga finanser. Detär oerhört viktigt att man också från finanssidankommer med i diskussionerna om hur man stärkerFN-systemet och att också de finansiella institutioner-na deltar.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 1995/96:3 omEMUAnf. 119 Finansminister ()Fru talman! har ställt fyra frågortill mig om regeringens avsikter när det gäller vad hankallar EMU-processen. Frågorna handlar om över-gången till den tredje fasen i EMU med tillskapandetav en gemensam valuta.Johan har till att börja med frågat omregeringen avser att ta några initiativ för att vi skall fåen bred offentlig debatt om och EMU-processeni övrigt inför kommande beslut. Den debatten pågårredan. Regeringens insatser inriktas på att det sakligaunderlaget för den fortsatta debatten och de komman-de övervägandena skall vara fullgoda.Regeringen tillsatte en parlamentariskkommitté med uppdrag att dels genomföra kvalifice-rade utredningar kring de frågor som väntas kommaupp i regeringenskonferensen, dels att anordna aktivi-teter avsedda att stimulera den offentliga debattenkring dessa frågor. Samtliga riksdagspartier är repre-senterade i utredningen.Regeringen tillsatte vidare enkommitté med uppdrag att analysera konsekvensernaav ett eventuellt svenskt deltagande i EMU:s tredjeetapp. Kommittén skall framför allt analysera de all-männa konsekvenserna av en monetär union, effekter-na av ett deltagande jämfört med att inte delta, vilkaåtgärder som skulle kunna vidtas för att uppnå en godekonomisk utveckling om väljer att deltarespektive att inte delta samt vilken typ av växel-kursarrangemang som vore lämpligt mellan de ländersom deltar i den monetära unionen och de som intedeltar. Kommitténs arbete skall vara färdigt senast ioktober 1996. Något beslut om ett svenskt deltagandei den tredje etappen - dvs. om övergången till engemensam valuta - behöver inte fattas förrän undervåren 1997.När det gäller frågan om ett svenskt deltagande idet befintliga europeiska växelkurssamarbetet ERMär detta ett valutapolitiskt ställningstagande, somnaturligtvis måste övervägas noga. Jag vill erinra omatt regeringen i den s.k. tillväxtpropositionen sagt attdet inte är aktuellt att knyta kronan till ERM.Lönnroth har vidare frågat om regeringen avser attta några initiativ för att EMU-processen kommer upppå dagordningen vid regeringskonferens.Regeringskonferensen förbereds i dens.k. har fortlöpandeinformerats om arbetet i reflektionsgruppen och omde initiativ som den svenske representanten tagit.Sverige eftersträvar inte någon revidering av regel-verket för EMU. Fördragsreglerna om kriterier, tid-planer och tillvägagångssätt ligger fast.Lönnroth har också frågat vilka initiativ införtoppmötet i och inför regeringskonferensensom regeringen avser att ta för att hävda kampen motarbetslösheten i samband med EMU-processen.