prot · GI09112 · 1995-05-31 00:00:00 — Det är inte fråga omnågra som helst särskilda regler för vare sig special-tidningar eller allmänna nyhetstidningar.Bilförmåner, slutligen, är föremål för åtta motio-ner från den allmänna motionstiden. De frågor somtas upp i dessa motioner utreds av ensärskild arbetsgrupp internt inom Finansdepartemen-tet. I avvaktan på att den presenteras avstryker utskot-tet dessa motioner.Herr talman! Jag vill med detta yrka bifall tillskatteutskottets hemställan och avslag på reservatio-nerna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )6 § Avisering av folkbokföringsuppgifterFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1994/95:SkU26Avisering av folkbokföringsuppgifter (prop.1994/95:201)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )7 § Ändrade övergångsbestämmelser tilltullagenFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1994/95:SkU39Ändrade övergångsbestämmelser till tullagen (prop.1994/95:173)Anf. 167 ()Herr talman! De föreslagna detaljändringarna itullagen innehåller två moment. Det är dels fråga omen kontrollbefogenhet när det gäller vissa utpekadevaror, dels fråga om vem som skall bära kostnadernaför dessa kontroller. Vi ställer självklart upp på kon-trolldelen. Det är viktigt att ändringen kan genomfö-ras. Däremot har jag i tidigare debatter också framförtatt kontroll av den typ av varor som är allmänfarligaär ett statligt intresse, och det är staten som har ansva-ret för att sådan kontroll genomförs. Då är det ocksåstaten som skall bära kostnaderna för det.Med den uppläggning som finns vill regeringenlägga kostnaderna på trafikanterna. När det gäller denEU-interna handeln är denna ändring speciellt olyck-lig, eftersom medlemskapet i unionen syftar till atthandeln skall kunna fungera smärtfritt. Framför alltskall transaktionskostnaderna vara låga. Det är alltsåskälet till att vi inte ställt oss bakom den ändring sominnebär att kostnaderna läggs på trafikanterna.Mot bakgrund av detta ber jag, herr talman, att fåyrka bifall till den reservation som är fogad till betän-kandet.Anf. 168 ()Herr talman! I gällande övergångsbestämmelsertill tullagen, 1994:1550, har den som medför vissavaror över den inre gränsen anmälningsskyldighet vidgränspassagen. har befogenhet att kontrol-lera att denna anmälningsskyldighet fullgörs på ettriktigt sätt.Dessa bestämmelser kompletteras i dagens betän-kande med skyldigheten för transportföretagen attställa lokaler till förfogande, så att kontroll av vissaEU-varor och resenärer skall kunna ske på samma sättsom gäller tredjelandstrafiken.Resande åläggs skyldighet att medverka viduppackning av sitt bagage, oavsett om det gäller EU-trafik eller tredjelandstrafik. Vidare ges Kemikaliein-spektionen tillgång till uppgifter om im-port och export av kemikalieprodukter. Detta gälleräven för uppgifter på ADB-medium.Övergångsbestämmelserna ändras så att för ormaroch andra reptiler bibehålls de nationella kontrollbe-stämmelserna, vilket innebär att det krävs tillstånd förinförsel.En ny punkt 6 tillförs i tullagens övergångsbe-stämmelser, så att införsel från annat EU-land av bl.a.nötkreatur, svin, får, getter, fjäderfä och fisk skallkontrolleras i enlighet med de äldre bestämmelserna.Samtliga ändringar träder i kraft den 1 juli 1995.Herr talman! Till betänkandet har fogats en reser-vation från i skatteutskottet. Reservatio-nen bygger på två enskilda moderatmotioner ochvänder sig mot kostnaderna för lokaler och kontrollsom kommer att drabba näringslivet.Utskottsmajoriteten anser med hänsyn till vadriksdagen tidigare uttalat om vikten av kontroll vidden inre gränsen att det inte finns några bärande skälför att ha olika regler beroende på om trafiken kom-mer från tredje land eller från ett EU-land.Herr talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillskatteutskottets betänkande och avslag på reservatio-nen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )8 § Vissa ändringar i skattelagstiftningen medanledning av lagen (1994:1809) om totalför-svarspliktFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1994/95:SkU40Vissa ändringar i skattelagstiftningen med anledningav lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt (prop.1994/95:6)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )9 § Höjning av förseningsavgiften enligttullagen (1994:1550)betänkande 1994/95:SkU41Höjning av förseningsavgiften enligt tullagen(1994:1550) (prop. 1994/95:150 delvis)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )AjourneringKammaren beslöt att ajournera förhand-lingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.10 § Post- och telekommunikationFöredrogsTrafikutskottets betänkande 1994/95:TU25Post- och telekommunikation (prop. 1994/95:100delvis)Anf. 169 ()Fru talman! Detta betänkande behandlar i huvud-sak de förslag i regeringens budgetproposition somgäller post- och teleområdena. Vi moderater godtarhuvuddelen av förslagen såsom anslagen till Post- ochtelestyrelsen, upphandling av särskilda samhällsåta-ganden, kostnader för SOS Alarmering samt informa-tionsteknik och telekommunikation m.m. Vi har docktvå reservationer i betänkandet, som jag tänkte beröralitet närmare. Vi moderater har också, i samband medden allmänna motionsperioden, framfört vissa kravutöver förslagen i budgetpropositionen.Fru talman! Detta betänkande bär . Det är egentligen ganskatalande. Om det är något som har börjat att bli alltmerintimt sammankopplat och kommer att fortsätta attkopplas samman, så är det just postverksamheten ochtelekommunikationerna. Befordringen av meddelan-den övergår mer och mer till tele- och datalinjerna.Denna utveckling har också satt sina spår i exempel-vis Posten AB:s verksamhet. Med tjänsterna inom"Postnet" och "ePostPC" m.m. kombinerar PostenAB olika sätt att förmedla meddelanden. För att dennautveckling skall kunna fortsätta, vilket vi moderateranser är viktigt, måste de avreglerade post- och tele-sektorerna kunna utvecklas relativt fritt i framtiden.Fru talman! Detta betänkande behandlar ocksåutgifter i statsbudgeten på dessa områden. Vi modera-ter har ett besparingsförslag på 150 miljoner kronorutöver vad regeringen föreslår. Det är ersättningen tillPosten AB för vad som kallas rikstäckande betal-nings- och kassaservice.Vi föreslår inte denna besparing därför att viskulle anse att denna verksamhet är oviktig - tvärtom.Vi föreslår besparingen därför att statens ekonomimåste förbättras men också därför att vi tror att detfortfarande går att göra en hel del på detta område föratt effektivisera och förbilliga verksamheten. Vi ärövertygade om att det går att effektivisera denna verk-samhet på olika sätt, och vi tror att harförutsättningar att uppnå de viktiga målen till en lägrekostnad för staten.Vi vill också regeringen skall påbörja utförsälj-ningen av och delar av . Det är na-turligt att konkurrensutsatt verksamhet inte skall ägasav staten. De nödvändiga samhällsåtaganden som viär överens om behövs kan ordnas via avtal mellanstaten och eller andra aktörer på markna-den.Med tanke på de uppgifter som framkommit i da-gens nummer av angående regering-ens planer på en utförsäljning av just förväntarjag mig givetvis att socialdemokraterna också stödervår reservation nr 3. Jag yrkar därför bifall till den.I från i dag, onsdagen ,talas det om hemliga EU-plan, där mansäljer statliga företag för 70 miljarder. Ett av de före-tag man pratar om att sälja ut är just Telia.Fru talman! Avslutningsvis vill jag därför frågasocialdemokraternas representant . Med anledning av uppgifterna om att rege-ringen planerar att föreslå en försäljning av bl.a. Teliaär väl utskottsmajoritetens skrivning på detta områdeganska inaktuell. Det står ju att man inte anser attTelia skall privatiseras. Kan lova atthan tänker säga nej till det förslag som vi har förtfram, som tydligen också skall komma från GöranPersson?Anf. 170 ()Fru talman! Utvecklingen inom såväl post- somtelekommunikation går snabbt, skapar möjligheteroch bör också kunna bidra till ökad decentraliseringav såväl näringsliv som boende. God tillgång till ochbra service i fråga om post- och telekommunikationerär med andra ord en viktig grund för regional utveck-ling.Trafikutskottet delar i sitt betänkande nr 25 dennagrundsyn som utskottet erinrar om att riks-dagen mot denna bakgrund fastställt sociala och regi-onala politiska mål i såväl postlag som telelag. Mendet räcker inte med att enbart fastställa mål. Det gällerockså att klara målsättningen och att kunna redovisadetta.Utskottet menar att "det är mycket viktigt att re-geringen för redovisar hur de avstatsmakterna fastställda målen uppfylls" och"förutsätter att den av begärda redovisning-en av hur de av statsmakterna fastställda målen upp-fylls kommer att lämnas av regeringen". Någon sådanredovisning av måluppfyllelsen har, sedan avregle-ringen av post- och telemarknaden, ännu inte gjorts avregeringen. Av bl.a. det skälet råder en del skil-da uppfattningar om post- och telekommunikationer-nas verksamhet.Så understryker exempelvis utskottet den betydel-se som lantbrevbäringen har för den regionala ut-vecklingen som verkligheten är den attöversynen av lantbrevbäringen nu resulterar i bl.a.indragningar av s.k. avstickare från lantbrevbärarensfärdväg. Det får till resultat att människor i glesbygdsjälvklart upplever dessa förändringar som försäm-ringar och i strid med gällande lagstiftning.Regeringen anser i bil. 7 till budgetpropositionenatt "rikstäckande post- och kassaservice måste säker-ställas" och minskar nuvarande anslag med50 miljoner kronor.Utskottet förutsätter att mål om en välfungerande och rikstäckande postservice och betal-nings- och kassaservice uppfylls och tycker också attdetta kan ske genom mindre ianslag.Neddragningen, , är betydande, och någonanalys av vilka konsekvenser detta får för den lagstif-tade, rikstäckande servicen redovisas inte. Som såmånga gånger är risken uppenbar att det är servi-cen och människorna längst ut i glesbygden somdrabbas.Till dess regeringen kan leda i bevis att föreslagnaneddragningar inte försämrar service och tillgänglig-het i glesbygden kan vi i inte acceptera före-slagna besparingar på detta område utan menar attanslaget bör bibehållas på oförändrad nivå.Fru talman! Anslaget till för rikstäck-ande betalnings- och kassaservice bör därför räknasupp med till sammanlagt375 miljoner kronor.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till reserva-tion nr 2 i trafikutskottets betänkande nr 25 och iövrigt till utskottets hemställan.Anf. 171 ()Fru talman! Jag vill något beröra de två reserva-tioner som liberalerna har fogat till dettabetänkande.När det gäller privatiseringen av och Postenär det vår övertygelse att det viktigaste är att vi har eneffektiv konkurrens. En effektiv konkurrens gynnarkonsumenterna och även företagen.Telia har en dominerande ställning på telemarknaden.Därför är det svårt att uppnå målet om en effektivkonkurrens på telemarknaden. utsätts nu för enganska skarp konkurrens, och Telias ställning somdominerande aktör minskas successivt. Men än sålänge har denna dominerande ställning. Därförär vi inte angelägna om att nu privatisera . Det ärinte bättre med ett privat monopol än med ett offent-ligt monopol, och har nästan en monopolställ-ning . Detta gäller givetvis också posten.När det sedan gäller telesystemets utbyggnad rå-der det ingen politisk strid om att ett modernt ochvälutvecklat telesystem är viktigt, inte minst för gles-bygden. Det kan möjliggöra att nya högteknologiskaföretag kan verka långt ute i våra glesbygder ochdärmed inte minst spara in en hel del miljöskadligtoch dyrbart resande.En utbyggnad av telesystemen kan ibland vara fö-retagsekonomiskt olönsam för den som bygger ut. Dåmenar liberalerna att vi bör införa sammaordning vad gäller telekommunikationer som vadgäller järnvägs- och flygkommunikationer, nämligenmöjlighet för staten att köpa in företagsekonomisktolönsam utbyggnad av telenäten. Om staten gör be-dömningen att det ur regionalpolitisk eller samhälls-ekonomisk synpunkt är fördelaktigt att göra en störreteleinvestering än vad telenätsägaren hade tänkt sig,vill vi att möjligheten för staten att gå in och göra ettköp öppnas.Därmed vill jag yrka bifall till reservation 5. Gi-vetvis står vi bakom den andra reservationen också,men för tids vinnande yrkar jag endast bifall till re-servation 5.Anf. 172 HANS ()Fru talman! Väl fungerande kommunikationer ären grundförutsättning för ett modernt välfärdssamhäl-le. Detta gäller inte minst post- och telekommunika-tioner som har kommit att spela en alltviktigare roll för att skapa bra utvecklingsmöjligheteri landets alla delar. Denna utveckling kommer med allsäkerhet att bli ännu tydligare i framtiden.Med den moderna tekniken blir det möjligt förmånga företag att decentralisera och förlägga verk-samhet till glesbygden. Men förutsättningen för att detskall fungera är att post- och telekommunikationernafungerar bra även utanför de stora befolkningskon-centrationerna.Gör man en internationell jämförelse på det härområdet kan man konstatera att ligger mycketlångt framme. Kan vi behålla och vidareutveckla dentätposition som jag vill påstå att vi har på det härområdet, kommer det att bli en stor kon-kurrensfördel för de svenska företagen.Bra post- och telekommunikationer är inte bara ettvillkor för att företagen skall kunna utvecklas på allaorter. Det är också en förutsättning för att människorskall kunna leva bekvämt och ha ett bra liv. Därför ärdet oerhört nödvändigt att både upprätthålla och vida-reutveckla denna typ av kommunikationer, även iglesbygd.Då kommer man in litet grand på det nämnde, att det är nödvändigt att inte bara göraföretagsekonomiska bedömningar när det gäller dennautbyggnad. Man måste se både näringspolitiskt ochregionalpolitiskt på de satsningar som görs. Därför ärdet nödvändigt att se till att statens behov, styrningkontroll och insyn, blir tillgodosedda på ett bra sätt.Det bästa sättet att uppnå det är att ha ett statligtägande på det här området. På så vis kan både servi-ceåtaganden och samhällsinflytande säkerställas.Därför avstyrker utskottsmajoriteten moderaternasförslag om utförsäljning av Posten och . Jag villförsäkra att vi inte baserar politiken påspekulationer i enskilda tidningsartiklar. Vi har någotlängre framförhållning än så.Fru talman! För att posten skall upprätthålla enrikstäckande betalnings- och kassaservice på orter därdet inte är kommersiellt lönsamt får posten en särskildersättning för det. I budgetpropositionen föreslås attanslaget till posten för rikstäckande betalnings- ochkassaservice skall minskas med 50 miljoner till 300miljoner kronor.Bakgrunden till minskningen är den rationalise-ring och effektivisering som skett inom posten underde . Den här produktivitetsförbättringengör att vi är övertygade om att det är möjligt för pos-ten att upprätthålla den här servicen även med detminskade anslaget. Men det går naturligtvis inte attminska anslaget hur mycket som helst. Om man sommoderaterna föreslår mer än halverar anslaget tror viatt man passerar smärtgränsen. Vi är övertygade omatt med den relativt måttliga minskning som vi före-slår kommer detta att fungera.Jag vill understryka att det inte handlar om ensänkning av ambitionen. Alla skall även fortsätt-ningsvis ha tillgång till en väl fungerande betalnings-och kassaservice. Postens åtaganden på det områdetligger fast.Riksdagen har också fastställt social- och regio-nalpolitiska mål i postlagen. Över statsbudgeten anvi-sas särskilda medel för upphandling av serviceåtagan-den till förmån för handikappade. Dessutom träffassom sagt avtal med om upprätthållande avrikstäckande betalnings- och kassaservice. Post- ochtelestyrelsen har till uppgift att verka för att de målsom har slagit fast uppfylls.Det är angeläget att upprätthålla en acceptabelservice och se till att nödvändiga förändringar pådetta område sker med varsamhet, exempelvis när detgäller förändringar på lantbrevbärarlinjer och liknan-de.Det kanske förtjänar att påpekas att detta inte in-nebär att det inte kommer att ske förändringar avpostens verksamhet . Människors behov avbåde post- och betalningstjänster förändras mycketsnabbt. Om postservicen skall fungera i framtidenkrävs en anpassning till de förändringar som sker förövrigt i samhället. Jag är också övertygad om att omden här servicen långsiktigt skall kunna upprätthållas iframtiden är det nödvändigt att posten ges möjlighetbåde att utveckla de betalningsförmedlingstjänstersom man har och att utveckla ytterligare finansiellatjänster.Fru talman! Eftersom postmarknaden ganska nyli-gen avreglerats är det viktigt att noga följa utveck-lingen inom det området. När flera postföretag kom-mer att finnas på marknaden är det rimligt att samtligaaktörer på postmarknaden bidrar till att en rikstäckan-de service tryggas . Därför ser vi det sommycket positivt att regeringen nu utreder möjlighetentill en solidarisk finansiering av de sociala och regio-nala kostnaderna genom att undersöka om det går attinföra en avgift från samtliga företag som är aktivainom marknaden.När det gäller tidningsdistributionen har prisut-vecklingen varit oroande hög sedan avregleringen avpostverksamheten inleddes. Jag vill understryka attdet är ett samhällsintresse att även relativt små fack-och specialtidskrifter kan distribueras till överkomli-ga kostnader och att människor på landsbygden hartillgång till dagstidningar på rimliga villkor.Tidigare fanns ett mål fastställt för prisutveckling-en på tidningsdistribution. Jag anser att regeringen, idet beredningsarbete om den framtida utformningenav postmarknaden som pågår, mot bakgrund avden oroande prisutvecklingen på det här området somett alternativ bör överväga återinförande av prismålet.Fru talman! Väl fungerande telekommunikationerär som sagt en grundförutsättning för ett moderntvälfärdssamhälle. I synnerhet hartelekommunikationerna och den nya informations-tekniken spelat en allt viktigare roll för att skapa godautvecklingsmöjligheter i landets alla delar. Med denmoderna tekniken har det blivit möjligt även för detekniskt mest avancerade företagen att lokalisera delarav sin verksamhet utanför de stora befolkningskon-centrationerna.Rätt använd kommer den nya informationstekni-ken att avsevärt stärka vår konkurrensförmåga. Därförär det angeläget att hela landet får möjlighet att an-vända den nya informationstekniken. Det är positivtatt regeringen nu granskar tillgången till fungerandetele- och datakommunikation till rimliga priser ochser över hur det kan främjas i landets alla delar.Fru talman! Eftersom väl fungerande telekommu-nikationer har mycket stor betydelse för företagen ochmänniskorna i landet har därför fastställtsociala och regionalpolitiska mål i telelagen. Ocksåpå det området, precis som på postområdet, går ut-vecklingen oerhört snabbt. Människors och företagskrav på fungerande data- och telekommunikationerökar snabbt. Därför är det viktigt att noga följa ut-vecklingen på den nu avreglerade telemarknaden, såatt inte oönskade sociala eller regionalpolitiska effek-ter uppstår. har ansvar för dethär, och regeringen skall dessutom återkommanderedovisa en utveckling till riksdagen.Moderniseringen av Telias nät går i snabb takt,och samtliga abonnenter i landet kommer att varaanslutna till AXE-systemet senast vid utgången av1997. Även när det gäller nätet för data- och bildöver-föring ligger mycket väl framme i både ut-byggnad och teknisk utveckling.Ett av problemen på det här området har varit atttelenätets områdesindelning inte stämmer överensmed kommun- och länsgränser. Det innebär att vissamänniskor får orimligt höga kostnader för samtalexempelvis till det egna kommunalkontoret. Natur-ligtvis är det inte rimligt att människor skall behövaringa rikssamtal inom den egna kommunen. Det finnsockså en strävan från Telias sida att justera gränsernadär det är möjligt. Det finns också en möjlighet förkommunerna att åtgärda det här genom att införa s.k.020-nummer.Mot den här bakgrunden, och de bekymmer somändå finns, är det angeläget att den utveckling vi nuhar mot ett rundare när det gäller teletaxorkan fortsätta och även skyndas på.Fru talman! Jag vill avsluta med att yrka bifall tillutskottets hemställan och avslag på samtliga reserva-tioner.Anf. 173 () replikFru talman! Jag vill instämma i vad Hans Stenbergsäger vad gäller att det är viktigt att vi i hålleross väl framme på området, både på postsidan och påtelekommunikationssidan. Om vi tittar på telekom-munikationssidan och gör kopplingen till de glesarebebodda delarna av , kan vi se att den avreg-lering som har genomförts har gjort att just de delarnaav fortare än annars nu får tillgång till denmoderna AXE-tekniken. Det handlar om en tidigare-läggning av de här investeringarna på lågt räknat tvåår. Det finns alltså mycket positiva exempel på att dehär delarna av gynnas, om man ser på resulta-tet av avregleringen.När det sedan gäller ersättningen till Posten förden rikstäckande betalnings- och kassaservicen har vii vår reservation förklarat något av orsaken till att vitror oss kunna spara mer än vad Socialdemokraternagör.Ny informations- och kommunikationsteknik ökarPostens möjligheter att ytterligare effektivisera sinverksamhet. Sedan har Posten också ett rik-stäckande servicenät, som i sig har ett värde för ettföretag som Posten.Om man jämför med telekommunikationsområdet,har vi krävt att skall upprätthålla just servicen iglesbygd utan att vi ersätter på något sätt. Dethar ansetts att det heltäckande servicenätet på tele-kommunikationssidan ger sådana fördelar. Precissamma sak är det på postsidan.Sedan undrar jag fortfarande hur det är med deeventuella planerna i på en utför-säljning av . Det är inte bara sompåstås vilja sälja , utan kommunikationsministerInes Uusmann sade att hon mycket välkunde tänka sig en börsintroduktion av . Medtanke på vad majoriteten säger i det här utskottsbe-tänkandet är frågan vad som händer om det kommerett förslag från regeringen om Teliaprivatisering:Kommer och attmotarbeta det även då?Anf. 174 HANS () replikFru talman! När man lyssnar på man kunna tro att företagen bedriver någotslags social verksamhet på rent ideella grunder. Omman totalt släpper det statliga inflytandet på det härområdet, som vill göra, och överlåter åtmarknadskrafterna att hantera det, kommer det själv-klart inte att vara kommersiellt gångbart att bedrivaverksamhet i glesbygden, dvs. där det är verklig gles-bygd. Den bistra sanningen är ju den, att om det skallgå att bedriva sådan här verksamhet kommersielltmåste det finnas ett visst kundunderlag.När vi nu ser både post och telekommunikationerinte bara som en handelsvara vilken som helst utansom en samhällsservice, en rättighet som alla männi-skor skall ha, kan vi konstatera att det är oerhört svårtatt klara det utan ett statligt inflytande på området.Därför kan jag garantera att jagkommer att bestämt motsätta mig en utförsäljning avPosten och . Att staten helt skulle lämna sittinflytande på det här området är för mig otänkbart.Anf. 175 () replikFru talman! Jag tackar för det klargörandet frånHans Stenberg. Om det kommer ett förslag på det härområdet med den inriktning som antyds i dagensnummer av vet vi att i varje fall HansStenberg kommer att göra allt han kan för att motver-ka det. Jag tror i och för sig att det vore väldigtolyckligt för och inte minst för de glesaredelarna av . Vi har de facto redan nu mer ellermindre bevis på att en avreglering av telekommuni-kationerna ger fördelar för glesbygd.En av orsakerna till att bl.a. Telias chef gärna seren börsintroduktion är att därigenom får en ökadkapitalbas, som kan satsas bl.a. på de glesare delarnaav . Det visar också erfarenheterna från avreg-leringen. Jag vill påstå att en privatisering av Teliaökar möjligheterna för alla delar av att fåtillgång till moderna telekommunikationer.Jag kan jämföra - vilket jag gjorde tidigare - medden tidigareläggning av AXE-utbyggnaden som Telianu har satt i gång, som var en följd av att beslut fatta-des om fri konkurrens på telekommunikationsområ-det.