prot · GI0970 · 1995-03-09 00:00:00 — Jag tycker att deras bedömning är riktig.Segregation och andra problem i förorterna måstevi ta itu med kraftfullt, men på andra sätt och i ensamlad satsning.Anf. 30 ()Fru talman! Precis som vill jagkommentera detta med informationen till allmänhe-ten. Jag tycker också att det är viktigt att allmänhetenskall kunna uppsöka de olika myndigheterna. Menmed tanke på SIDA:s nuvarande placering tror jagfaktiskt att det är enklare att ta sig ut till medtunnelbanan än vad det är att leta sig fram till SIDAmed de allmänna kommunikationerna. Vi är ju bero-ende av detta om vi vill söka information.Jag tycker att det är väldigt positivt att statsrådettar den här diskussionen om utlokalisering av olikamyndigheter som tecken på att det är viktigt att visamordnar alla resurser för att lösa problemet medsegregationen, speciellt i storstadsområdena. Det visarpå att det finns ett stort värde i att ta upp dessa frågor,även om jag har förstått att beslutet om den nya bi-ståndsmyndighetens placering redan är fattat.Anf. 31 ()Fru talman! Jag skall inte förlänga debatten, mendetta är faktiskt en mycket viktig fråga. Det är ensamhällsutvecklingsfråga. är det så att manmåste ta ställning. handlar det om en myndighetsom är politisk chef för. kunna gå i spetsen för förändringar när detgäller boendesegregationen. Någon måste ta initiati-vet. Han är biståndsministeroch en gammal kämpe för förbättrade villkor i tredjevärlden. Det skulle passa perfekt för har förståelse för slutsatser närdet gäller tjäntemannahanteringen av frågan. Men jaghar ingen förståelse för den politiska hanteringen. Jagär faktiskt kritisk till den. Det är därför jag fortfarandetycker att bör fundera på sitt beslut.Jag vill härmed överlämna till treskisser där tre olika alternativ beskrivs för placeringav biståndsmyndigheten i . De kan skräddar-sys, om man så vill. Det är tre olika områden i Rinke-by. Jag tycker att i alla fall skall titta pådem.Fru talman! Med all respekt för personalen inombiståndsmyndigheten, ibland kan dessa frågor inteendast bestämmas av personalen.Anf. 32 Statsrådet ()Fru talman! Som ett sista inlägg skulle jag viljasäga följande. Om man följde resone-mang fullt ut fanns det lika goda skäl att överväga enplacering av den nya biståndsmyndigheten i exem-pelvis , i eller andra om-råden i . Men detta har inte varitsyftet. Detta ingår inte i en lokaliseringspolitik. Jagtycker att de skäl jag har redovisat här håller, attmyndigheten själv skall få vara med och ta ansvar ochgöra en ekonomisk och allmänpolitisk bedömning.Det är en ny politik, som har att göra med delegering.Skulle det visa sig att det har begåtts hårresande felkan vi naturligtvis ingripa. Jag har inte funnit att dethar varit så.Juan vet att vi delar samma värderingar idenna fråga. Med all respekt tror jag att detta är detriktiga beslutet. Jag tackar för intresset för den debattsom har väckts med anledning av interpellationen.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1994/95:65 omGranskningsnämndenAnf. 33 Kulturminister ()Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag vill medverka till för att förkorta hand-läggningstiderna vid . Bakgrunden till frågan är dels ett ärende från1994 där nämndens beslut kom först efter sju måna-der, dels en anmälan av själv i no-vember 1994 som ännu inte färdigbehandlats.Nämnden har bl.a. till uppgift att genom gransk-ning i efterhand övervaka att marksändande program-företag följer programbestämmelser i de lag- ochavtalsregler som finns på området. Granskning sker iflertalet fall efter anmälan från allmänheten men kanockså ske på nämndens eget initiativ. Handläggnings-tiden för ett anmälningsärende kan variera beroendepå ärendets karaktär, men målsättningen är att hand-läggningstiden inte skall överstiga sex månader.Det finns vissa rutiner för hanteringen av ett an-mälningsärende. Först gör nämnden en preliminärbedömning av anmälningen. Bandkopior beställs frånprogrambolaget av det eller de program som ärendetgäller. Därefter sker nämndens granskning av pro-grammet. Innan ärendet tas upp till beslut får pro-grambolaget i vissa fall möjlighet att yttra sig överanmälningen, normalt inom cirka en månad. Samman-träden där de viktigare besluten tas hålls 20 gångerper år.I det ena av de fall som beskriveröverstiger handläggningstiden de angivna sex måna-derna.Den långa handläggningstiden kan ses mot bak-grund av en ökad arbetsbelastning i samband med dennya myndighetsorganisationen som trädde i kraft den1 . övertog då uppgifter samt vissa uppgifter från och . I medelsberäkningenför /96 har därför hänsyn tagits till enviss ökad arbetsbelastning.Mot bakgrund av att omorganiseringen nu är ge-nomförd och att ökade medel har anslagits för verk-samheten, så förväntar jag mig att handläggningsti-derna därmed kan minskas.Anf. 34 ()Fru talman! Tack för svaret, fru statsråd. Jag harkritiserat de långa handläggningstiderna och mellanraderna t.o.m. ifrågasatt nämndens existens. Jag und-rar om det finns ett berättigande för den när den intereagerar på en anmälning förrän ,som i ett fall jag har beskrivit.Jag tog upp två fall i min interpellation. Det enafallet är en anmälan från en tidigare ledamot i dennariksdag, från . gjorde han en anmälan om en påannons inför ettRapportinslag. Han fick ett besked iår, drygt . Jag anmälde själv ocksåett program, Norra magasinet, . Jag har bara fått besked om att anmälan är regist-rerad.Nu talar statsrådet om att man kommer att genämnden bättre resurser och att det kan innebära möj-ligheter att handlägga ärendena snabbare. Skall manvänta på ett svar på en anmälning av ettinslag i ett TV-program eller radioprogram kan sa-kens aktualitet för länge sedan ha försvunnit.Jag vet att nämnden inte kan ta upp alla anmäl-ningar. Men när det är direkta felaktigheter borde mangöra det på ett bättre vis än man har gjort tidigare. Idet fall jag tar upp var det ett totalt felaktigt påståendesom framfördes i en påannons. Det gjordes före valet . Det kan i och för sigha haft en viss inverkan på valdebatten.Fru talman! Jag vet att statsråd inte skall svara påfrågor om enskilda fall. Låt mig ändå läsa upp utta-landet från nämnden i det besked som kom den 15mars: "I påannonsen sade studioreportern: ?Enligtresultatet från folkomröstningen ska ju kärnkraf-ten avvecklas ...´ Anmälarna kritiserarpåannonsen mot bakgrund av att beslutet 2010 inte fattades i folkomröstningen utan avriksdagen. kan inte finna attpåannonsen strider mot radiolagen (1966:755) elleravtalet mellan staten och . "Fru talman! Jag kan inte reglerna för kritik ellerfällning när det gäller verk-samhet. Här är ett uppenbart fel. Efter sju månadernoterar man vad som har sagts i TV-programmet, menman gör ingenting. Var går gränsen för hur mycketman får lov att påstå innan nämnden skall reagera?Jag skall inte söka sak längre i denna fråga. Jaghoppas att statsrådet förstår att människor utanfördetta hus kanske börjar fundera när direkta felaktighe-ter får lov att framföras opåtalat. När det sedan bliranmält händer det inte någonting. Min fråga till stats-rådet är: Är statsrådet beredd att medverka till enändring av lagen eller reglerna, så att sådana här up-penbara, totala felaktigheter skall kunna påtalas? Detkan man tyvärr inte göra med nu gällande lag-stiftning.Anf. 35 Kulturminister ()Fru talman! Detta är en helt annan fråga än densom har ställt i interpellationen. Denhandlar om vilka åtgärder jag vill medverka till för attförkorta handläggningstiderna. Det jag har svarat påden frågan är att vi har tagit hänsyn till att det finns enviss ökad arbetsbelastning vid nämnden. Vi har ocksåföreslagit att det skall ske en medelsökning med565 för den kommande perioden.Sten vet nog också att myndigheten ärfristående från regeringen när det gäller ett enskiltärende. Jag tänker inte uttala mig om ärenden somnämnden har handlagt. Det är väl vad man kan säga,förutom att påminna om nämndens uppgift som ju äratt i efterhand granska om programföretagen följerradiolagen och avtalet. Det är programföretagen, inteanmälarna, som är part. Det är klart att man alltid kandiskutera hur lagstiftningen skall se ut. Det kan vi välgöra, men det var inte det frågan gällde.Anf. 36 ()Fru talman! Jag är fullt medveten om statsrådetssvårigheter att besvara frågor om enskilda sakfall.Men det handlar om att för skattebetalarna kunnamotivera verksamhet. Nämn-den skall ju granska att programföretagen följer gäl-lande avtal och regler. I det fall som jag tar upp harprogramföretaget bevisligen uttryckt en totalt felaktiguppgift. noterar då bara att såhar skett men ingenting mera händer. Då kan jagförstå att det kan finnas ganska många människor somundrar om skattebetalarna verkligen behöver betalapengar till denna nämnd, om den inte kan somna in istället, så att vi kan spara in några kronor där i allafall.Anf. 37 Kulturminister ()Fru talman! Avslutningsvis kan jag bara säga attdet säkert kan bli en diskussion om det när vi nu geross in på att diskutera ett nytt avtal med public ser-vice-företagen. Det är säkert ett naturligt tillfälle attockså diskutera roll. Det bliren självklar följd av ett nytt avtal. Vi får återkommatill debatten om existens.Anf. 38 ()Fru talman! Jag tackar så mycket för det.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av andre vi-ce talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.335 § Muntliga frågor till regeringenSveriges Televisions organisationAnf. 39 ()Fru talman! Regeringen har föreslagit en indrag-ning med 560 miljoner när det gäller Radiooch . Det finns mycket att säga omdet, men det skall jag inte göra här och . Förslagethar inte behandlats av ännu, men det harändå inneburit att har tagit tillintäkt att kraftigt vilja ändra Televisionsorganisation i strid med avtalet med staten.Den innevarande avtalsperioden är . Densattes så för att man skulle ha tid på sig att på djupetdiskutera allmänradion och allmän-TV:ns situation iden nya mediesituationen. Detta kritiserade Social-demokraterna väldigt hårt. Man ville i stället ha ensexårig avtalsperiod för att ge en ökad långsiktighettill verksamheten.Nu hör jag i TV att för sin delinte ser några hinder för eller har någonting emotSveriges Televisions förslag. I en tidning har det ståttatt anser att beslutet nu ligger iriksdagens händer. Jag undrar vad som egentligenmenas.För det första: Varför har inte regeringen ochMargot i samband med budgetförslagetredovisat att avtalet måste omförhandlas?För det andra: Har givit carteblanche till när det gäller att gåvidare med omstöpningen av hela televisionen?För det tredje: Skall nu hux flux omför-handla avtalet med , utan någonegentlig politisk beredning?För det fjärde: Håller regeringen på att arbeta medett förslag till , och kommer det i så fall i tidinnan budgetförslaget antas här i ?Anf. 40 Kulturminister ()Fru talman! Jag vill först berömma . Hon tog initiativ till att man skickade ut den grön-bok till diskussion som handlar om radio och TV iallmänhetens tjänst. Det är en mycket viktig debattsom har pågått kring hur public service-företagens rollskall se ut . Det skall vi följa upp på ettklokt sätt. Jag bedömer det också så, att vi behöver haen parlamentarisk beredning inför ett nytt avtal och enny avtalsperiod med public service-företagen. Det ärviktigt att säga först och främst. och de-batten om public service skall fortsätta, och den skallföljas upp med en parlamentarisk beredning.Man har från kommit till migoch sagt så här: Vi ser det som nödvändigt att vi fåren bättre samordning av våra resurser när det gällernyheterna. Man vill inte lägga ned någon av nyhetsre-daktionerna, men man vill samordna resurserna på etteffektivare sätt för att just hävda public service-företagets roll och hävda sig i konkurrensen med dekommersiella TV-kanalerna. Man har frågat om re-geringen tycker att detta kan vara okej.Det är det jag har svarat på. Jag har sagt att jagunder förutsättning att fattar beslut om ensådan inriktning tycker att det låter ganska klokt.Grundformuleringen i avtalet på denna punkt, dvs. omnyheterna, är . En hel del har faktiskt häntnär det gäller medielandskapet . Jag tyckeratt det är viktigt just att hävda public service-tankenoch kunna konkurrera bättre. Det är det man vill göra.Det är det man har beskrivit för mig.Jag har inte givit något carte . Man harfrågat mig om jag tycker att det skulle kunna vara enrimlig inriktning. Då har jag sagt att jag inte kan senågra stora hinder under förutsättning att riksdagengodkänner arbetet i den riktningen. Det är det som harhänt hittills.De andra frågorna ber jag att få återkomma till.Anf. 41 ()Fru talman! Det är bra att gerbesked om att beredningen inför det nya avtalet skallfortsätta.Jag förstår inte riktigt när sägeratt skall godkänna. Om det är en ändring avsamordning och effektutnyttjande när det gäller ny-hetskanalerna som sker i enlighet med avtalet harriksdagen ingenting med det att göra. Jag tycker inteheller att skulle ha det.Det är ju företaget självt som skall fatta besluteninom ramen för avtalet. Det har varit en grundläggan-de princip att varken riksdag eller regering skall läggasig i det under avtalsperiodens löptid. verkar detsom om i alla fall tar emot och gercarte därför att det verkar rimligt att ha ensådan samordning.Men det har också redovisats ytterligare ett för-slag, om att distriktsproduktionen skall samordnas,medan det är i avtalet reglerat att den skall ske i enspeciell kanal. Frågan är fortfarande vad som egentli-gen gäller här.Margot säger nu att skallstudera detta. har inte med detta att göraunder löpande avtalsperiod, om det inte sker kraftigaförändringar. Det är därför helt olämpligt att riksda-gen skulle ta ett eget initiativ.Anf. 42 Kulturminister ()Fru talman! Jag vill gärna svara på detta, eftersomdet är litet mera komplicerat än det kan förefalla. Detgäller också här delvis en tolkningsfråga, och det vardet som man försökte beskriva. Man säger att maninte vill lägga ned någon av redaktionerna Aktuellteller Rapport men ändå vill få mer av redaktionellsamverkan. Detta kan naturligtvis tolkas som varandei strid med avtalsbestämmelserna, men det behöverinte vara så.Inte heller den andra punkt som man har tagit uppbehöver vara i strid med bestämmelserna. Det är välrimligt att också funderar på frågan för skall kunna leva upp till det besparingskrav somvi har ålagt public service-företagen. Det är i detsammanhanget som detta skall ses. bör välsäga sig att det är utmärkt att få chansen att se på dethär, eftersom verkligheten så snabbt har förändratsoch förutsättningarna nu är helt annorlunda. Detta ärett tillfälle för public service-företaget att funderaigenom sitt arbetssätt, och det var det som man fråga-de om.Riksdagen borde alltså välkomna denna möjlighet.Men hur förslaget skall ses i förhållande till avtalsbe-stämmelserna är inte entydigt utan i hög grad entolkningsfråga. Vi kan, som sagt, erinra oss att dessabestämmelser härrör från tiden innan det förelåg enkonkurrens från de kommersiella TV-kanalerna.Anf. 43 ()Fru talman! Får jag tolka detta på det sättet attMargot egentligen anser att inget i avtaletskall behöva ändras, eftersom det uppenbarligen gäl-ler åtgärder av mer effektivitetshöjande karaktär? Vihade en lång och bra diskussion inför det nya avtalet,och den gick ut på att politikerna under löpande avtal-speriod inte skulle lägga sig i verksamheten. Det voredärför definitivt fel av oss politiker att lägga in enefterhandstolkning av vad avtalet egentligen innebär.Det är upp till avtalsparten attsjälv göra detta.Den här diskussionen har ställt till en mycket stororeda, och jag tycker att bör ta sigtid att fundera igenom detta för att åter skapa klarhetom att vi politiker inte från vare sig riksdag ellerregering skall lägga sig i detta genom samtal medstyrelsen under löpande avtalsperiod.Anf. 44 Kulturminister ()Fru talman! Det är så här: Om regeringen be-stämmer sig för att statens finanser måste saneras ochom den sätter upp ett sparmål om 22 miljarder, kanockså detta område komma att omfattas av nedskär-ningskrav. säger då att vi kanse en liten komplikation. Detta är inte alldeles enty-digt, eftersom det i avtalet föreskrivs att det skallfinnas två olika nyhetsredaktioner. Vi måste genomfö-ra mer av samordning, vilket kan komma att beröraavtalstexten. Vi behöver dock göra detta för att levaupp till det besparingskrav som har ålagts oss. Vi villförst och främst höra hur regeringen ser på detta, ochdet behöver också underställas riksdagen.Jag menar att vi under sådana förhållanden får la-ga efter läglighet och ta ställning till detta. Är det intefaktiskt även för att detta sker? Frågan ärinte riktigt glasklar utan berör avtalet, men den är såkomplicerad att vi behöver diskutera den.Vad jag har sagt är att jag tycker att det är rimligtatt i detta sammanhang, när vi har ålagt företaget ettså stort nedskärningskrav, är rimligt att det ocksåomprövar sitt arbetssätt. Jag tycker dessutom att dettaskall underställas riksdagsledamöterna, så att de får enchans att diskutera det. Det är i detta sammanhangsom frågan skall ses.YrkeshögskolorAnf. 45 ()Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till ut-bildningsminister om den kompetensinrik-tade eftergymnasiala utbildningen. Det pågår i mångaländer en utveckling av den kvalificerade yrkesut-bildningen. med sina Fachhochschulen är ettexempel på detta. I finns det en del utbild-ningar på universitet och högskolor, en del som på-byggnadsutbildning inom komvux och en del vidfristående skolor, liksom också inom näringsliv ochorganisationer.Det pågår nu en utredning om kompetensinriktadeftergymnasial utbildning. Jag undrar hur utbild-ningsminister ser på den fortsatta utveck-lingen för . Skall den bygga på hög-skolans kunskapssyn eller på arbetslivets erfarenhets-baserade förhållningssätt?Anf. 46 Utbildningsminister ()Fru talman! Det är helt riktigt att det pågår en ut-redning om detta, och den kommer såvitt jag vet attpresentera sina förslag . Viskall då noga studera dess betänkande. Meningen meden utredning är ju att man skall studera och analyseradess resultat. Efter detta är jag beredd att ge svar pådessa frågor.Anf. 47 ()Fru talman! Viktiga komponenter att tänka på idetta sammanhang är vem som signalerar om behovet,vilken bredd på kompetensen som det skall handla omoch t.ex. hur regioner och näringsliv kommer in. Detfinns alltså många viktiga faktorer att ta ställning till,och jag undrar om kan ge besked på någonpunkt i dag.Anf. 48 Utbildningsminister ()Fru talman! Man skulle kunna diskutera myckethär, men jag tycker att det vore olämpligt att göra detinnan utredningen har lagt fram sitt förslag. Det ärdärför som vi har en utredning. Dess resultat bör ock-så skickas ut på remiss, så att vi får in synpunkter frånolika håll. Som frågeställaren säger kan det anläggasen mängd synpunkter på detta, men vi bör avvaktautredningen innan så sker.Den ideella beredningenAnf. 49 ()Fru talman! Under den förra mandatperioden på-börjades ett utvecklingsarbete för att främja den ideel-la sektorn. Bl.a. tillsattes en beredning för detta än-damål, och den påbörjade ett mycket ambitiöst arbete,som bl.a. resulterade i ett antal rapporter. Min enklafråga till civilministern är: Vad har hänt med denideella beredningen?Anf. 50 Civilminister ()Fru talman! Det som har hänt är att vi har tyckt attden ideella beredningens arbete bör sättas in i ettnågot bredare sammanhang. Vi vet att frivilligarbeteoch folkrörelseverksamhet också befrämjar medbor-garnas delaktighet och demokratins liv i ett samhälle.Vi har därför arbetat med att utformadelvis nya direktiv för den ideella beredningen. Vikommer förmodligen också att döpa om den något föratt markera att den ideella beredningen får ett än bre-dare uppdrag, som handlar om den demokratiskautvecklingen.Detta ideella arbete inom folkrörelserna kommeratt spela en mycket stor roll. Jag räknar med att inomkort kunna presentera direktiven och även dem somskall fortsätta att arbeta med dessa frågor.Anf. 51 ()Fru talman! Det är intressant att detta skall sättasin i ett bredare sammanhang liksom även att man hartagit så på sig för att fundera över hur dettabredare sammanhang skall se ut. Det är inte möjligtatt få reda på någonting om dessa direktiv - om ivilken riktning de går och hur de skiljer sig från detarbete som pågick?Anf. 52 Civilminister ()Fru talman! Jag kan inte gå in på några detaljer,eftersom vi ännu inte har delat ut dessa direktiv inågon större krets. Vad jag kan säga är att det arbetesom den ideella beredningen bedrev och som i storutsträckning handlade om projekt i olika delar avlandet, bl.a. frivilligcentraler och landsbygdsutveck-lingsprojekt, kommer att fortsätta men kommer attvara en del i ett projekt som kommer att rymma kan-ske två eller tre delar.SpelautomaternaAnf. 53 ()Fru talman! På den förra regeringens förslag antogriksdagen en ny lotterilag, som gäller sedan årsskiftet.Meningen var att folkrörelsernas lotterier skulle fåbättre möjligheter att hävda sig på en marknad somdomineras av de statliga spelbolagen. Jag skall nu inteta upp frågan om den uteblivna introduktionen avvärdeautomater utan vill i stället framföra en fråga omden typ lottförsäljningsautomater vilka i den nya la-gen definieras som spelautomater och för vilka någranya tillstånd därför inte kan ges.Riksdagen har beslutat om en femårig övergång-speriod för redan befintliga automater. Min fråga tillMarita är: Varför har civilministern noncha-lerat beslut om den femåriga övergång-sperioden?Anf. 54 Civilminister ()Fru talman! Jag bestrider bestämt att jag skulle hanonchalerat beslut på denna punkt. Där-emot har det företag som producerar dessa lotteriau-tomater begärt att få typgodkänna en helt ny typ avlott till dessa automater. Det skulle handla om en lottmed betydligt högre värde. Den frågan har regeringennu avgjort. Vi har avslagit automatföretagets begäranatt få typgodkänna en ny typ av lott.Lotteriinspektionen, den nya myndighet vi har från1 januari, har i uppdrag att titta närmare på lotteriap-parater för att ta reda på hur många de är och vad debetyder för det lokala föreningslivet.Det är kommunerna som beviljar lotteritillståndför de lotteriautomater som fanns före den nya lagenstillkomst, inte regeringen eller lotteriinspektionen.Eftersom ett antal riksdagsledamöter har bidragittill att skapa förvirring i denna sak kommer lotteriin-spektionen nu att gå ut med information till före-ningslivet och kommunerna om vad som gäller, näm-ligen att det, precis som förut, är kommunerna somavgör om de apparater som redan har tillstånd kan fåfortsätta att ha det under övergångsperioden.Anf. 55 ()Fru talman! Man kan konstatera att upprinnelsentill den förvirring som råder ligger i uttalanden fråncivilministerns och regeringens sida, i samband medprövningen av den fråga vi nu fick relaterad. Jag be-klagar att förvirringen över huvud taget uppstått.Kompletteringen av betygenAnf. 56 ()Fru talman! Jag har en fråga till avser att avskaffa möjligheterna förelever att förbättra sina betyg. Vi som beklagar detta,framför allt elever och föräldrar, är många.Min fråga är: Hur anser att ett sådantavskaffande underlättar för eleverna att öka sina kun-skaper, och hur anser att samhällets behovav välutbildade unga människor förbättras genom avskaffar denna möjlighet?Anf. 57 Utbildningsminister ()Fru talman! Skolfrågorna är ju inte min huvud-verksamhet. Frågan om komplettering är en evig frågai utbildningssammanhang. Man kan vrida och vändapå detta på många sätt. Om man har ett system sominnebär att man kan förbättra sina betyg sedan manavslutat skolan medför det andra typer av problem.Det har vi erfarenhet av sedan tidigare.När det gäller elevers möjligheter att komma in påhögskolan från gymnasieskolan är det allt mindreberoende av betygen . Vi har naturligtvisbehörighetskraven. Men i övrigt gäller många gångerandra villkor, exempelvis högskoleprovet och be-dömningar och kriterier som de olika högskolorna sattupp.