prot · GI0956 · 1995-02-07 00:00:00 — Det är viktigt att depengarna kan användas.Ett flertal företag i har haft kontaktmed Norrlandsfonden och fått signaler om att det härskall gå bra. Därför är det väldigt olyckligt att dettadrar ut på tiden.Jag vill gärna veta om har fåttnågra som helst besked från om detta eller icke.Jag vill också fråga: När kommer stadgeändringen -om nu ett beslut kommer ? Kommer stad-geändringen ?Anf. 45 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Egentligen har tre frågor ställts. Denförsta gäller den långa handläggningstiden. Jag delarden uppfattning som redovisar ochtycker att det är angeläget att beslut kommer snabbt.Jag har jobbat väldigt mycket för att få igenom alla deregionalpolitiska beslut som dels fattades av riksdagenvåren 1994, dels var resultatet av förhandlingarnamed EU. På ingen punkt var förhandlingarna slutfördanär jag började, så detta känns angeläget.Så till fråga nr 2: godkände inte. Frågan omGävleborg behandlades inte, utan den överläts den 1januari på . försvann ju somorganisation. Min och departementets bedömning äratt vi skall kunna få ett beslut om detta under våren.Vår avsikt är att så snabbt som möjligt genomföradetta. Vi har redan genomfört delar av det här för attNorrlandsfonden skall bli så kraftfull som möjligt. Vihar fört över pengar till Norrlandsfonden så att rän-teintäkterna skall komma de norrländska företagen tilldel. Jag har samma uppfattning som ,nämligen att det är angeläget att få med iNorrlandsfondens verksamhet.Anf. 46 ()Fru talman! Det låter utmärkt. Kan jag tolka dettaså att har förberett ett stadgeänd-ringsbeslut i alla delar, så att det i princip går att ge-nomföra det här så fort formella besked kommer frånEuropa? I berömmer sig ju AndersSundström av att på ha uträttat mer ännågon annan arbetsmarknadsminister. Det ställer högakrav på arbetsmarknadsministern när det gäller atthandlägga detta med full kraft och med all den acku-ratess som är nödvändig. Det är många företag iGävleborgs län som väntar på besked. Situationen påvår arbetsmarknad gör att detta är väldigt angeläget.Anf. 47 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! kan lugnt luta sigtillbaka. Allt är förberett, och vi jobbar på att få framnämnda beslut. Jag är lika angelägen här som SvenBergström är. Vidare är jag mycket väl medveten ombekymren i och om att man där tävlarmed när det gäller de höga arbetslös-hetstalen.Anf. 48 ()Fru talman! Jag litar på lämnade besked ochkommer att noga följa frågan också i fortsättningen.Tack så länge!13 § Svar på fråga 1994/95:270 om utbildningför uppsagd personal i kommuner och landstingAnf. 49 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! har frågat mig om jag ärberedd att lägga fram förslag som innebär fortsattamöjligheter för länsarbetsnämnderna att sluta avtalmed kommuner och landsting motsvarande det somnu gäller i Östergötland.AMS och länsarbetsnämnderna har tillsammansmed kommuner och landsting runt om i landet slutitavtal om utbildningsinsatser för att förhindra uppsäg-ningar av personal. De medel som tagits i anspråk harkommit från anslaget för utbildning i företag. 2 mil-jarder kronor har avsatts för detta ändamål. AMS harmeddelat att det för innevarande budgetår inte finnsanledning att tillföra ytterligare medel i detta syfte.Dessa avtal har totalt sett inneburit att ca 40 000människor beretts möjlighet att utbilda sig och höjasin kompetens i stället för att bli uppsagda.Flertalet av de avtal som har slutits löper ut någongång ; ett fåtal omfattar första kvartalet1996.Regeringen har i årets budgetproposition föreslagiten viss neddragning av medlen för utbildning i före-tag. kommer dock medlen attuppgå till per år.Vad gäller förhållandet till kommunerna avser re-geringen att återkomma till detta i kompletteringspro-positionen.Anf. 50 ()Fru talman! Jag vill tacka ministern för svaret. Ioch för sig har jag läst stora delar av detta redan ibudgetpropositionen. Men varken då eller gesnågra direkta och klara besked på den här punkten.Bakgrunden till min fråga är att vi kristdemokraterunder förra mandatperioden hårt drev detta med attöppna för möjligheten för länsarbetsnämnderna attgöra upp med landsting och kommuner om utbildningi stället för att ha öppen arbetslöshet. Detta blev envariant av det som vi diskuterat i - dens.k. östgötamodellen, något som då lanserades hårt avsocialdemokraterna.I just har denna typ av avtal fungeratväldigt bra både i och i kommunerna. Dethar inneburit att vi undvikit just att människor gått ut iöppen arbetslöshet.Problemet nu är att avtalen snart går ut. Därmedriskerar människor återigen att hamna i öppen arbets-löshet, och det gäller redan denna vår.Under hösten försökte jag få ett besked om hur re-geringen såg på denna verksamhet, utan att lyckas. Vidiskuterade då den ekonomiska politiken. I budget-propositionen sägs inget klart. Slutsatsen måste dåvara att den här möjligheten försvinner, eftersom mani budgetpropositionen också vill avveckla just detkonto som man har tagit pengarna från.Till skillnad , då socialdemokraternahär i pläderade för att uppsägningstiden ikommuner och landsting skulle förlängas till årsskiftet1995/96, är man - om jag skall tolka saken på detsättet - beredd att låta människor gå ut i öppen arbets-löshet redan våren 1995.Lars , som finns här i kammaren, ställ-de under förra mandatperioden frågan till arbetsmark-nadsminister : Får de chansen avHörnlund? Det gällde just om de offentliganställdaskulle få utbildning.Jag vill ställa frågan igen, till man att få chansen i fortsättningen? Det ärdet beskedet som önskas och inte att vi väntartill i maj.Anf. 51 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Jag har två synpunkter. Den första ären kort sakupplysning. har ocksåställt frågan till mig som arbetsmarknadsminister.Han är lika ivrig oavsett om det är en centerpartisteller en socialdemokrat som är arbetsmarknadsminis-ter.Den andra synpunkten är att den förra regeringeninte klarade av att hantera förhållandet mellan statenoch kommunerna. Det uppdraget skall vi se till att vihanterar. Vi kommer med förslag omförhållandet mellan kommunerna och staten. Då får viockså ta ställning till om vi behöver satsa mer resursereller mindre resurser på den kommunala sektorn.Volymen avgörs mycket av hur besparingsarbetetgår här i . Går besparingarna igenom, ökarvåra möjligheter att stödja kommunerna. Går riksda-gen emot många av besparingarna, minskar möjlighe-terna att skydda den kommunala sektorn.Anf. 52 ()Fru talman! Att också har tagitupp frågan visar väl frågans angelägenhet. Dess värrefår inte de som går i utbildning och som riskeraratt gå ut i öppen arbetslöshet något besked, om möj-ligheten till utbildning kommer att finnas också fort-sättningsvis. Det är det beskedet jag efterlyser.Den enda tolkning som kan ges är att man inte villsatsa på detta, i och med att man avvecklar just detkontot i budgeten.Sysselsättningen står högt på den politiska agen-dan, även för regeringen. Men varför vill man ta bortjust den här möjligheten, som har fungerat väl, ochriskera att ställa ut människor i öppen arbetslöshet?Anders hänvisar nu till att den förra re-geringen inte klarade av att ordna upp relationernamellan staten och kommunerna. Men i det här avse-endet klarades det mycket elegant, just till fromma förmänniskors kompetenshöjning i stället för att ställa utdem i öppen arbetslöshet. Det är det som bekymrarmig , att ministern inte vill ge vare sig mig ellerLars ett klart besked om den här möjlighe-ten kommer att finnas fortsättningsvis. Kan vi inte fånågon vink om vad som kommer att sägas om detta ikompletteringspropositionen?Anf. 53 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Låt mig först litet kort historiskt kon-statera att det försvann hund-ratusentals arbetstillfällen i kommuner och landsting.Så våldsamt framgångsrik var ändå inte den politiken,tycker jag.Nästa synpunkt, återigen. Vi skall lägga fram ettförslag där vi reglerar förhållandet mellan stat ochkommuner. Det var någonting som ni sköt på. Nifattade inte det beslutet. Det är rätt rimligt att manavvaktar med eventuella åtgärder för att hjälpa hårtutsatta kommuner tills det beslutet är fattat.Det är inte säkert att ett sådant här stöd skall riktasgenerellt till dem som också får stora förstärkningargenom omfördelningar i statsbidragssystemet. Jagtycker att jag har ganska tunga skäl för att avvaktakompletteringspropositionen innan jag tar ställning tillom vi skall ge bidrag till kommunerna.Det viktigaste bidraget kan ge är attse till att de besparingar som regeringen har lagt framförslag om också går igenom i riksdagen.Anf. 54 ()Fru talman! Jag skall begränsa mig till högst enminut.När det gäller besparingarna, arbetsmarknadsmi-nistern, har vi kristdemokrater tagit ansvar under denförra mandatperioden. Vi kommer att ta ansvar ocksåunder den här mandatperioden för att sanera Sverigesfinanser. Men vi kanske har litet olika uppfattningarom hur vi skall genomföra dessa besparingar och hurbördorna skall bäras.Det beklagliga här, fru talman, är att de som be-finner sig i den situationen att de har en utbildnings-plats eller liknande inte får något besked om de här möjligheten i fortsättningen. Då tror jag inteatt man är direkt nöjd med beskedet att man lugnt kanvänta tills kompletteringspropositionen visar hur manskall lösa relationerna mellan stat och kommuner.Med regeringens politik minskar de facto bidragentill kommunerna, vilket kommer att innebära att ratio-naliseringarna fortsätter och att än fler kommer atthamna i en situation där man väljer mellan att ståarbetslös eller att få utbildning. Det är därför utbild-ningsmöjligheten borde finnas kvar.Anf. 55 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Det skall bli intressant att se, när för-slaget till förhållandet mellan kommuner och statläggs fram, om kommer att anslåmer pengar från staten till kommunerna. Det är denfrågan som avgör hur mycket pengar kommunerna hartill förfogande för att anställa människor. Det är därdet bestäms.Anf. 56 ()Fru talman! Det är ändå inte de kommunala sam-manhangen vi diskuterar, arbetsmarknadsministern.Ministern har ansvaret för sysselsättningen. Det är detjag har velat peka på.I står nu människor frågande: Vadgäller ? Har jag en utbildningsmöj-lighet, har jag en kompetensmöjlighet eller kommerjag att stå arbetslös? Det är det som är det beklagliga,att ministern som är ansvarig för just sysselsättnings-frågorna inte ger något besked.Jag hoppas att det kommer något positivt i aprilmaj. Men är det litet dystert för dem som befin-ner sig i den här situationen.Anf. 57 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Den förra regeringen hade påsig att reglera förhållandet mellan staten och kommu-nerna. Det gjorde man inte. Vi kommer att reglera detförhållandet med ett förslag till i vår.Jag har som kommunalråd bakom mig. Detsom avgör hur många människor en kommun kananställa är faktiskt de intäkter den får via skatt ochstatsbidrag, skatt från medborgarna och statsbidragfrån staten. Det är inte de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna. Det skall vi reglera. Det klarade inte ni av.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1994/95:242 om skärpning-arna i skogsvårdslagenAnf. 58 Näringsminister ()Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen kommer att vidta så att vissa avhonom angivna effekter av de ändrade ransonerings-reglerna i skogsvårdsförordningen undviks.Ändringen i skogsvårdsförordningen, som IngvarEriksson syftar på, gäller . Den innebäratt den begränsning för föryngringsavverkning somtidigare gällde enbart för brukningsenheter större än100 ha nu också skall gälla för mindre brukningsenhe-ter som har skapats genom delning. Ändringen gjor-des för att hindra att skogsvårdslagstiftningen kring-gås med hjälp av fastighetsbildningslagen genom attstörre brukningsenheter delas upp i bitar som är mind-re än 100 ha.Ingvar anger i sin fråga att de nya be-stämmelserna drabbar även brukningsenheter somredan är mindre än 100 ha i de fall man styckar av entomt eller ett boningshus och att detta knappast varitmeningen.Låt mig då erinra om att skogsvårdslagstiftningensransoneringsregler gäller enbart för skogsmark. Depåverkas alltså inte av om annan mark, t.ex. jord-bruksmark eller tomtmark, avstyckas från en fastig-het. Enligt de uppgifter jag har fått har denna typ avfall inte heller aktualiserats i någon nämnvärd om-fattning. Om vid tillämpningenav lagstiftningen skulle finna att den ger generellaeffekter som inte är avsedda, får det anmälas till re-geringen. Vi får då överväga om några ändringar skallgöras och i så fall vilka.Slutligen kan jag nämna att idet enskilda fallet får medge undantag från ransone-ringsbestämmelserna.Anf. 59 ()Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret. Jagmåste efter svaret dra slutsatsen att mina farhågormöjligen var överdrivna.Frågan har ställts mot bakgrund av den skärpningav skogsvårdslagen som genomfördes efter konstate-randet att den nya lagen kringgåtts vid ett antal tillfäl-len. Skogsaffärer har genomförts på ett sådant sätt attägaren delat upp större gårdar i enheter under 100 haför att kringgå den avverkningsbegränsning som gäl-ler för fastigheter över 100 ha, att minst hälften avfastighetens areal skall bestå av skog äldre än 20 år.Sedan har mer omfattande slutavverkningar kunnatgenomföras.Det har aldrig varit syftet med lagen att man skullekunna göra så. Därför menar vi att det var riktigt gjorde en förändring i lagstiftningen.Nu säger statsrådet att skogsvårdslagstiftningensransoneringsregler enbart gäller för skogsmark. Dåskulle det alltså inte vara någon risk. Men frågan harkommit upp på grund av att det har funnits ärendensom innehållit de här problemen.Jag vill ändock tolka statsrådets svar så, att rege-ringen nu är beredd att leva upp till den förra lagensintentioner för själva skogsbruket, även när det gällermindre fastigheter.Anf. 60 Näringsminister ()Fru talman! Regeringen är utomordentligt angelä-gen om att vi gemensamt skall kunna leva upp tillintentionerna bakom denna utmärkta reform. Dethänder ofta med nya regler att man hittar små ofull-komligheter när de har varit i kraft ett tag. Det gällersärskilt när man, som i detta fall, varit angelägen omatt få mindre av detaljreglering och ett större antalskogsägare.De ändringar som vi med en viss hastighet gjordeföre jul i förordningen var, som sä-ger, avsedda att komma till rätta med ett missbruk.Jag tror att den fråga som jag anar bakom den nuställda kan hanteras på många olika sätt. Bl.a. finnsdet en generell möjlighet för attgöra undantag, om den finner att ransoneringsbe-stämmelserna i ett sådant här fall inte skall gälla.Vi litar i detta avseende på Skogsdstyrelsen. Vihåller naturligtvis också själva i så stor utsträckningsom möjligt ordning på utvecklingen och underrättaross om vad som sker. Vi har inte fått några alarme-rande rapporter i detta sammanhang. Jag hyser gotthopp om att vi skall kunna leva upp till reformensintentioner.Anf. 61 ()Fru talman! Jag vill än en gång tacka näringsmi-nistern för hans komplettering av svaret. Jag tolkar detpositivt, dvs. att han liksom vi vill ha så små regle-ringar som möjligt för att kunna hantera skogspoliti-ken på ett vettigt sätt. Vi kommer givetvis också frånvår sida att följa denna utveckling.Anf. 62 Näringsminister ()Fru talman! Bara en liten kommentar. Det är intenågot självändamål att ha mindre av regleringar. Detviktiga är att det hela fungerar. Om det kan fungeramed mindre av regleringar och en högre grad av an-svar för skogsägaren, som denna reform går ut på, ärdet bättre än att ha en mängd detaljregleringar som ärkomplicerade att tillämpa.15 § Svar på frågorna 1994/95:228 och 229 ominformationsteknologinAnf. 63 Statsrådet ()Fru talman! har frågat utbildnings-ministern hur den nya regeringen kommer att fortsättadet arbete som den tidigare regeringen initierade medIT-kommissionen. harfrågat utbildningsministern vilka åtgärder regeringenhar vidtagit för att öka och sprida användningen avinformationsteknologin.Arbetet är så fördelat inom regeringen att det ärjag som skall svara på frågorna, och jag gör det i ettsammanhang.Sedan frågorna ställdes i har regeringenbeslutat om direktiv till en ny (Dir.1995:1) och till ett Ungdomens IT-råd (Dir. 1995:2).Jag kommer själv att vara ordförande i den nya . Kommissionen skall enligt regering-ens direktiv lämna förslag till åtgärder som främjar enså bred användning av informationstekniken sommöjligt men också belysa vilka följder utnyttjandet avden nya tekniken kan få i samhällslivet i vid mening.Bland de områden kommissionen skall behandla åter-finns de som och tar upp, dvs. utbildning och distansarbete.Den nya har en annan samman-sättning än den tidigare. Strävan har bl.a. varit attuppnå en jämnare fördelning mellan kvinnor och mäni kommissionen.Ungdomens IT-råd består av fem ungdomar somär . Rådet skall uppmuntra barnsoch ungdomars användning av informationsteknik ochvara särskilt aktivt när det gäller användningen av dennya tekniken i skolan.Anf. 64 HANS ()Fru talman! Jag får tacka statsrådet försvaret, vilket är i överensstämmelse med hans dekla-ration i samband med kommissionens tillblivelse.Marie Wiléns och min fråga var egentligen ganskaolika. Jag frågade hur man har implementerat den nyateknologin i skolan och vilka snabba åtgärder manämnar vidta i enlighet med den förra kommissionensförslag. Det har jag inte fått något svar på. Den kan-ske svagaste punkten vad gäller tillämpningen av IT-teknologin i gäller utbildningen. Vi har fram-för allt en skola där lärarna ligger långt efter elevernanär det gäller IT-teknik och man har, inte minst enligtvad som framgått av tidningsintervjuer under de se-naste dagarna, inte för avsikt att driva IT-frågornamed någon större hastighet i lärarutbildningen.Det är viktigt att man inte bara tillsätter en kom-mission utan att regeringen också har ett strategisktprogram för IT-frågorna i sådana här sammanhang.Man bör även se till att skolorna ute i kommunernaskaffar sig strategiska program för IT-tillämpningen.Man behöver där göra många olika saker. Lärarsitua-tionen är kanske den allra viktigaste faktorn, menockså läromedelsanvändning, distansutbildning ochmängder av andra frågor behöver få en snabb lösning.Som framgår av tidigare svar i dessa frågor gårutvecklingen med en rasande hastighet, och vi är nufaktiskt på väg att släpa efter. Det har inte hänt någotunder den tid som den nya regeringen har suttit, snartett halvt år.Anf. 65 ()Fru talman! Jag vill tacka för svaret, herr statsråd.Regeringen har presenterat sin strategi för IT-frågor,och det är bra att den nu har gjort det. Jag tycker attdet har gått litet långsamt på detta område, som ut-vecklas oerhört snabbt. Det är bra att man har givittydliga besked om att fortsätta det arbete som tidigarehar påbörjats inom informationsteknologins område.Denna teknologi ger helt nya förutsättningar förutveckling av olika regioner i landet liksom av arbeteoch utbildning på distans. Hur man än ser på saken ärskolan den viktigaste faktorn i utvecklingen av ut-bildning och arbete på distans. Det är där som an-vändningen av informationsteknologin måste utveck-las. Det är viktigt att regeringen driver på den utveck-lingen och inte avvaktar.Det är i skolan som vi kan komma alla barn ochungdomar nära. Datorerna måste bli ett verktyg iskolarbetet och inte bara ses som maskiner ute i sam-hället. Datorerna måste flyttas in i skolans vardag istället för att stå i särskilda datasalar. Datorerna skallkunna användas som en del i undervisningen i svens-ka, matematik, språk och geografi. Det finns exempelpå skolor som har kommit ett stycke på väg. De ärviktiga, och det är viktigt att allt fler kommer till.Jag vill fråga vilka konkreta planer regeringen nuhar för att snabbt få fart på denna utveckling.Anf. 66 Statsrådet ()Fru talman! Det har från tid till annan förts dis-kussioner om att det har tagit litet tid att åstadkommaen ny . Jag har då försökt påpeka attdet har gått 4 månader av de 48 som mandatperiodenomfattar och sagt att den som tror att ut-vecklingen avstannar eller ens nämnvärt berörs av detenkla faktum att det inte har funnits någon har drabbats avnågot slags överskattningssyndrom vad gäller hurmycket den här typen av organ faktiskt kan åstad-komma.Det är dessutom så att departementens aktivitet iövrigt såvitt jag vet inte har legat nere, utan arbetetdär har naturligtvis fortsatt. Dessutom delade dengamla ut ett antal uppdrag, inteminst till , ochockså arbetet med dem har fortsatt under dessa måna-der. Jag har bedömt det så att det var angeläget förden nya regeringen att ta litet tid på sig för att försökasortera upp vad som har hänt och vad som behövergöras . Utvecklingen fortsätter, som sagt,med stor sannolikhet även om regeringen tar dennanödvändiga tid i anspråk.I övrigt vill jag gärna hålla med om att skolan ären intressant inkörsport i IT-frågorna. Vi har valttekniken att avsyna de uppdrag som den gamla kom-missionen har delat ut och att samla ihop de olikadepartementens arbetsuppgifter, för att sedan påkommissionens första sammanträde göra upp en dag-ordning för det fortsatta arbetet. Det betyder att vi haranledning att återkomma med en redovisning också avvad det fortsatta arbetet kommer att innehålla.Anf. 67 HANS ()Fru talman! Vi ser fram emot att få se ett sådantprogram. Vi skulle gärna vilja veta litet mer om vadkommissionen har för framtidsplaner och det fortsattaprogrammet.Jag tror inte att det är fråga om ett"överskattningssyndrom" när jag säger att det är all-varligt med ett förlorat lärarår. Skall man komma igång under det närmaste året med någon form av IT-utbildning, och inte fördröja det hela ,borde man börja med att ge lärare kompletteringsut-bildning. Det borde åtminstone komma i gång ettarbete på lärarhögskolorna på den punkten.Jag överskattar inte denna fråga. De flesta IT-frågorna löses inte på politisk väg. De kommer attlösas vid sidan av. Men politikerna har uppdraget attse till att utvecklingen går i sunda banor och att detinte finns hinder för utvecklingen så att inte Sverigehamnar i bakgrunden i ett europeiskt eller internatio-nellt perspektiv.Anf. 68 ()Fru talman! Vi tycker ändå att det har gått litetlångsamt framåt. Regeringens attityd i frågorna ärviktig. Den påverkar de beslut som fattas i kommu-nerna. Kommunerna hör efter om det finns en positivattityd angående dessa frågor. Det är därför jag tyckerdenna diskussion är viktig.Jag känner själv till en kommun där satsningarnalitet grand har fått stå tillbaka. Det är lätt att väntamed sådant som är nytt i ekonomiskt kärvare tider. Nutror jag att det kommer att gå framåt där också. Mendet är inte minst den politiska signalen som är viktigför att satsa på informationsteknologin i skolorna. Jagtackar också för svaret.Anf. 69 Statsrådet ()Fru talman! Det är alldeles riktigt att politikernahar ett ansvar. Men jag försöker bara försynt säga attom det har konstaterats någon typ av fördröjning avarbetet ute i skolorna, så har inte kommissionensbortovaro från marknaden haft någotavgörande inflytande på det faktumet. Det tycker jagär viktigt att konstatera.Tvärtom är det extra viktigt att ta sig i politiskatermer, inte för att hindra utvecklingen, utan för attfaktiskt veta att man använder resurserna till att görarätt saker. Vi bör vara aktsamma med de knappa re-surser vi har. Vi måste fråga oss vad som är statensuppgift och vad andra sköter bättre eller lika bra. Detär den processen det är fråga om.Jag vill naturligtvis gärna höra kommissionens le-damöters synpunkter för att återkommaoch säga: Detta prioriterar vi.Anf. 70 HANS ()Fru talman! Jag vill också höra kommissionen sä-ga vilka riktlinjer för utvecklingen som skall gälla.Jag tackar statsrådet för svaret. Jag tycker attdet är spännande att se vad som kommer att hända.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av talman-nen att ajournera förhandlingarna till pågrund av att den tekniska utrustningen inte fungerade.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 15.41.16 § Svar på fråga 1994/95:246 om prisorter förinlösen av spannmålAnf. 71 Jordbruksminister ()Fru talman!