prot · GI0976 · 1995-03-21 00:00:00 — Upp-draget har redovisats och är föremålför remissbehandling.Jag kan också nämna att inom arbetaren expertkommitté, bl.a. efter svenskt initiativ, medatt få fram en rekommendation som tar sikte på pro-blemen med hotade vittnen.Regeringen kommer också att ge direk-tiv till en utredning om bl.a. polisunderrättelseregister.Ett sådant register har till syfte att underlätta ocheffektivisera polisens arbete med bl.a. denna typ avgrov organiserad brottslighet. Möjligheterna att införaett sådant register skall utredas skyndsamt.Jag håller mig naturligtvis informerad om det ar-bete som pågår, och om lagstiftningsåtgärder visar signödvändiga kommer jag att ta initiativ till sådana.Anf. 56 ()Fru talman! Jag vill tacka justitieministern för sva-ret.Jag vet att det var en frågedebatt , mendå var det inte känt för det stora flertalet att siffrornavar så obehagliga i fråga om att så många inte harnågon regelrätt inkomst, att så många är fällda förbrott - inte mindre, utan grövre brott - och att mångakör utan körkort. Det var därför jag ställde frågan.Det finns utvecklade arbetsmetoder, som det står isvaret, men tyvärr har inte alla polisdistrikt kommittill skott och har inte de utvecklade arbetsmetodernaute på fältet. Jag skall inte nämna något särskilt po-lisdistrikt, men jag vet att det är så. Det innebär i vissa distrikt är bra på att spana och kartlägga,men man är inte alls så bra på att verkställa det manhar spanat och kartlagt.Det som också oroar mig när jag har talat med po-liser ute på fältet är att man från flera håll har sagt inte känner att man har tillräckligt stöd uppifrån.Då menar man inte stöd från RPS utan på departe-mentsnivå.Jag har då förhört mig om det finns någon sam-ordnare eller ansvarig person inom departementet somskall hålla ihop problematiken. Vi har lärt oss att detannars är lätt att saker och ting trillar mellan stolarna,och att polis, åklagare, skattemyndigheter och drar åt olika håll. Det saknas alltså en samord-nare. Jag vill fråga om ministern är beredd att tillsättaen sådan.Dessutom vill jag fråga: Tycker ministern att deträcker med de befintliga resurserna? Då menar jaginte bara att det skall vara mer pengar, utan att deträcker till organisatoriskt och att vi också har lagarsom verkligen räcker till.Anf. 57 Justitieminister ()Fru talman! Först gällde det samordningen inomregeringskansliet. Precis som påpekar,sträcker sig en del av problematiken över Justitiede-partementets gränser. Vi har ett väl utvecklat bered-ningsförfarande i när det gällerfrågor som rör flera departement. Tyngdpunkten lig-ger trots allt i . Det handlarmycket om just polisens och åklagarnas arbete ochden lagstiftning som reglerar de myndigheternas arbe-te. Det finns i Justitiedepartementet.Organisationen inom är så-dan att frågorna är samlade på ett mycket litet antalpersoner, som samarbetar med varandra. Jagtror inte att det finns några samordningsproblem inomregeringskansliet.Däremot är det ofta betydligt svårare att samordnamyndigheter som arbetar ute på fältet. Var och en ärupptagen och ambitiös i sitt arbete och behöver ut-veckla just sättet att arbeta samordnat. Det är en av defrågor som både polismyndigheten och åklagarmyn-digheten arbetar med. Det gäller inte bara den härtypen av brottslighet, utan många andra sorters brotts-lighet.En åsikt som många ute på fältet har kommit framtill är att man ensam har svårt att komma åt en hel delbrottslighet av det här slaget men också ekonomiskoch annan brottslighet, och att man måste samarbetamed alla de myndigheter som kan tänkas vara inklu-derade. Det ingår i det som jag redogjorde för, dvs.den metodutveckling och kartläggning som pågårinom polis- och åklagarmyndigheterna.Huruvida det här leder till att man kommer framtill att det finns några brister, svagheter eller önske-mål om ytterligare lagstiftning vet jag inte. För dagenfinns det inte några sådana önskemål. Jag redogjordeför det arbete som pågår i lagstiftningsväg. Det hand-lar om målsägande och vittnen och om polisens regis-ter. Det arbetar vi med. Om det dyker upp andra öns-kemål kommer vi naturligtvis att överväga också dem.Anf. 58 ()Fru talman! Vi är säkert överens om hur vi skallförsöka åtgärda de kvalificerade hot som det är frågaom. Men jag vill än en gång understryka vikten av attde som jobbar ute på fältet vet att det finns en personsom de kan vända sig till på departementet eller högreupp. Något som jag har lärt mig äratt det är väldigt svårt att veta vem man skall vändasig till. Alla är så arbetsbelastade inom olika myndig-heter att det inte är självklart att någon tar initiativetoch säger att han tar på sig också detta. Frågor trillarofta mellan stolarna.Jag vill bara föra vidare till ministern att poliserute på fältet hade uppskattat om de hade haft en rakkanal hela vägen upp till departementet.Anf. 59 Justitieminister ()Fru talman! Jag känner mig något förvirrad överfrågan. Skulle det vara så att svensk polis inte vet hurman kontaktar eller kommer ikontakt med ansvariga personer? Det tror jag inte kanvara riktigt med sanningen överensstämmande.Organisationen inom när detgäller brott, polis och åklagare är mycket enkel. Detråder inget som helst tvivel om vem som ansvarar förden här typen av frågor. Jag vet att det förekommer enmycket intensiv kontakt mellan myndigheterna påfältet och tjänstemännen i departementet. Jag försäk-rar att det inte finns några oklarheter i fråga om vemman skall tala med. Ytterst har man alltid statssekrete-rare och minister att vända sig till.Anf. 60 ()Fru talman! Vi skall inte gå in i någon längre de-batt om det här, men jag kan bara konstatera hur olikasyn man har på saker och ting när man sitter i toppenoch när man är på gräsrotsnivå.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1994/95:362 ompromillegräns för sjötrafikAnf. 61 Justitieminister ()Fru talman! har frågat mig om re-geringen avser att lägga fram förslag om enpromillegräns för all sjötrafik.Jag vill inledningsvis säga att jag har besvarat ennästan likalydande fråga från här ikammaren den 18 oktober förra året.Frågan om att knyta straffbarheten vid sjöfylleritill promillegränser har aktualiserats vid ett flertaltillfällen, men har inte lett till någon lagstift-ning. Det har anförts olika skäl mot en sådan regle-ring, men framför allt har hänvisats till de särprägladeoch mycket varierande förhållanden som råder inomsjötrafiken.Som jag nämnde i svaret på frågaför , är det förenat medbetydande svårigheter att i lagstiftningen särskilja desituationer där promilleregler kan vara påkallade frånsituationer där något sådant behov inte finns. Sjöla-gens bestämmelser om nykterhet till sjöss omfattarnämligen all trafik på sjön, från kanoter och segelbrä-dor till oceangående fartyg av olika slag. Medan kra-vet på nykterhet i vägtrafiken endast avser förare,gäller för sjölivet dessutom ett nykterhetskrav inteenbart för den som framför ett fartyg utan även förden som i övrigt ombord fullgör en uppgift av väsent-lig betydelse för säkerheten till sjöss.Det är självfallet av största vikt att säkerheten i vå-ra farvatten - både vad gäller nöjestrafik och yrkes-mässig sjöfart - hålls på en hög nivå, och det är ingentvekan om att straffbestämmelser om onykterhet tillsjöss kan spela en betydelsefull roll i detta samman-hang. På mitt förslag ändrades också straffbestämmel-serna om sjöfylleri . Ändringarna inne-bar en skärpt syn på onykterhet till sjöss. Bl.a. deladessjöfylleribrottet in i två grader, sjöfylleri och grovtsjöfylleri. Ett av syftena med lagändringen var att detskulle komma tydligare till uttryck att vissa gärningarborde bedömas strängare. innebar ändring-arna att det gavs utrymme för att göra en mer nyanse-rad bedömning i påföljdsfrågan med hänsyn till om-ständigheterna i varje enskilt fall.År 1993 uttalade den dåvarande regeringen i pro-position 1993/94:44 Grovt rattfylleri m.m. att effek-terna av ändringar ännu inte klarlagts och därför borde avvakta med att införa nya regler påområdet. I stället fick () i uppdrag att utvärdera ändringar påsjöfyllerilagstiftningens område. Man uttalade samti-digt att frågan om ytterligare skärpningar - t.ex. iform av promilleregler - får tas upp på nytt efter detatt BRÅ har redovisat sitt uppdrag. Utskottet hade intenågon erinran mot detta vid riksdagsbehandlingen avpropositionen.BRÅ skulle ursprungligen ha redovisat sitt upp-drag , men redovisningen har tyvärrblivit något fördröjd. Uppdraget kommer i stället attredovisas innan utgången av juni detta år.I oktober förra året svarade jag attjag inte var beredd att ta ställning i frågan om infö-rande av promilleregler i sjölagen innan underlagetfrån BRÅ föreligger. Jag står fortfarande kvar vid denbedömningen.Anf. 62 ()Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Ändåmåste jag tolka svaret på min fråga om att snarastlagstifta som ett nej. Statsrådets svar är att man skallvänta och se, vilket jag menar är alltför passivt. An-ledningen skulle vara att det ytterst handlar om attBRÅ:s färdiga redovisning skulle vara avgörande förlagstiftningen.Som fru statsrådet säger har frågan om sjönykter-heten varit upp i debatter . Det harväckts motioner, och frågor och interpellationer harframställts. Frågan är väl minst sagt mogen - ja, kan-ske rent av övermogen. Parterna på arbetsmarknadentog ju saken i egna händer och sade: Vi kan inte väntalängre. Vi behöver ha ett eget regelsystem som i ochför sig skulle kunna ligga till grund för en lagstiftning.Jag tycker, fru talman, att det finns anledning attuttala en honnör för och Redarna,som här har handlat i sjösäkerhetens intresse.Nu upplever jag att fru statsrådet närmast är någotbesvärad för att jag återkommit . Menjag fick ju, som sades i svaret, ett löfte om att man vidBRÅ skulle vara färdiga med underlaget den 1 febru-ari. Därför uppfattar jag det som rimligt att man före-slår en lagstiftning.Statsrådet bekänner sig ju till problemen, menkanske reser sig svårigheterna att lagstifta. När detgäller just de juridiska knepigheterna finns faktiskt deuppslag som Väg- och sjöfyllerikommittén presente-rade, vilka är högst användbara. Därför skulle jagvilja rikta en uppmaning till Justitiedepartementetschef att föreslå en lagstiftning, för det är ingentvekan om att det finns ett mycket starkt folkligt stödför en sådan åtgärd. Min fråga är: Går det att snabbapå detta för att få fram det ?Anf. 63 Justitieminister ()Fru talman! Som jag sade i mitt svar tycker jag attvi skall följa uppfattning, som såvitt jagförstår delade, nämligen att vi skallavvakta BRÅ:s rapport. Då tycker jag att vi gör det.Anf. 64 ()Fru talman! Låt mig bara tillägga att jag hade stör-re förhoppningar när det gäller både BRÅ:s och fram-för allt departementets förmåga att hålla tempo i frå-gan.När statsrådet nu breddar svaret och talar om sjö-livets annorlunda situation gentemot annan trafik låterdet närmast som en ursäkt, för dessa förhållanden varju väl kända av den statliga utredningen som ladefram ett gott förslag. Dessa skilda situationer lever jubåde besättningsmän och redare med. De bör kunnakomma till en slutsats som väsentligt höjer sjösäker-heten.Det är dags, fru talman, att lagstiftarna raskar på.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1994/95:364 omindustriföretaget . 65 Näringsminister ()Fru talman! har frågat mig omjag avser att vidta några åtgärder med anledning av attindustriföretaget har ställt in betalningar-na, vilket hotar 700 arbetstillfällen.Järfälla ICC AB - som är försatt i konkurs- ägs till av . är dock inget statligtriskkapitalbolag, även om mindre andelar av ägsav vissa organ med statlig anknytning. Det helstatligabolaget och StiftelsenIndustri- och nyföretagarfonden äger vardera 10 %.Vidare äger fyra s.k. teknikbrostiftelser sammanlagtdrygt av aktierna i i har haft samtal med debåda ägargrupperna och framhållit att vi ser allvarligtpå situationen. Men regeringen kan av minst två skälinte ingripa.För det första går det inte - även om vi skulle vilja- eftersom vi inte kan styra och ställa i , där sta-ten enbart har en mindre aktiepost via . De andra posterna med statliga an-knytning innehas av stiftelser med en självständigställning.För det andra är det ingen självklarhet att vi skullegöra det även om vi kunde. Det finns, och bör finnas,en ansvarsfördelning mellan ett företags ägare, dessstyrelse och dess företagsledning. Ägarna varken kaneller bör påverka de lagliga beslut som fattas i enskil-da ärenden.Svaret på frågan är alltså att regeringen inte kanvidta några åtgärder för att ägarna till ICCskall skjuta till mer kapital.En annan sak är att staten och regeringen allmäntsett utgår från att företagsägare och företagsledare iSverige uppträder ansvarsfullt när företag drabbas avtekniska eller marknadsmässiga problem.Det är självfallet regeringens förhoppning att Jär-fälla ICC:s ägare och andra intressenter kan finnalösningar som innebär att en verksamhet med avance-rad teknik och ett betydande antal sysselsatta även ifortsättningen kan bedrivas i Järfällafabriken.Om det blir aktuellt att friställa personal, kommerde arbetsmarknadspolitiska organen på sedvanligt sättatt pröva vilka åtgärder som kan vidtas för att mildraverkningarna.Anf. 66 ()Fru talman! Jag tackar näringsministern för svaretpå min fråga. Tyvärr är jag inte särskilt nöjd medsvaret, även om jag har viss förståelse för näringsmi-nisterns inställning i frågan.Jag vill betona det som jag tagit upp i min fråga,att de i som riskerar att bli arbetslösa går uti arbetslöshet i en region där industriarbete är enmycket stor bristvara. Av det skälet är det synd attstatsmakten inte kan göra någonting. Som sagt var ärdet stor brist på industriarbetsplatser i Stockholm.Jag hade hoppats att näringsministern skulle ha li-tet mer besked att ge beträffande min fråga.Anf. 67 Näringsminister ()Fru talman! Jag delar helt och hållet Sven-ÅkeNygårds bekymmer över arbetslösheten i både Järfällaoch andra delar av landet.Den fråga som har ställts rör emellertid ifall rege-ringen avser att vidta några åtgärder. Som jag förkla-rade för finns för det första inteens de formella förutsättningarna för detta.För det andra tror jag trots allt att det långsiktigt ärviktigt att den arbetsfördelning som skall råda mellanett bolags olika organ vidmakthålls. Det är ju inte så,att jag eller personalen i departementet har den kom-petens som krävs för att gå in i en enskild affär ochavgöra om det t.ex. skall satsas mera pengar, utan härråder en arbetsfördelning som rimligen bör råda.Men jag har inga som helst svårigheter att delaSven-Åke oro för vad som kan tänkas inträf-fa. har jag emellertid inhämtat att de som haransvaret för situationen, dvs. konkursförvaltare ochandra intressenter, inte ligger på latsidan. Deras för-hoppningar är att finna lösningar som skall kunnatillgodose olika vitala intressen.Anf. 68 ()Fru talman! Det som har hänt sedan jag ställdefrågan är att företaget har gått i konkurs, nämligen ifredags. Detta har naturligtvis ytterligare aktualiseratfrågan om åtgärder.Det som förvånar mig litet grand är att staten -som i och för sig är en liten ägare till ett riskkapitalbo-lag - efter att ha varit med och satsat pengar i dettaföretag , nu kommer underfundmed att det inte skall satsas pengar längre.Jag kan förstå näringsministerns problem att intekunna påverka detta bolag, men jag vill ändå framföraatt jag är litet missnöjd med statens sätt att hanterariskkapital.Anf. 69 Näringsminister ()Fru talman! Som har framgått av en lång rad andradebatter också här i kammaren är inte heller regering-en helt och hållet nöjd med den konstruktion som vihar med och . Men precis som Sven-ÅkeNygårds säger är de inte statliga riskkapitalbolag.Deras konstruktion gör att de heller inte fungerarsärskilt bra som riskkapitalbolag.Allmänt sett är det naturligtvis angeläget att densom går in i ett högriskprojekt, som med nödvändig-het måste bli långsiktigt, också skall ha uthållighet attdriva det vidare samt också skall ha kompetens att påett tidigt stadium göra den analys som behövs för attbedöma om det är värt risken.Anf. 70 ()Fru talman! Jag tror inte att vi kommer längre iden här diskussionen. Men vi tycks vara överens omen sak, att vi är litet tandlösa när vi inte kan sätta inåtgärder och vara litet uthålligare när vi satsar. Närdet gäller industriprojekt är det ytterst viktigt att sta-tens satsningar är uthålligare än de har visat sig vara idet här fallet.Anf. 71 Näringsminister ()Fru talman! Jag tror inte heller att vi kommer såmycket längre. Men jag vill bara säga att formellt ärdet faktiskt inte staten som är med.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1994/95:367 om denmaringeologiska undersökningsverksamhetenAnf. 72 Näringsminister ()Fru talman! Per har frågat miljöministerAnna vad hon avser att göra för att förhindra denegativa konsekvenser som en nedläggning av denmarina övervakningen, sedimentforskningen ochkartläggningen av havsbotten inom den svenska eko-nomiska zonen skulle innebära. Arbetet inom rege-ringen är så fördelat att det är jag som skall svara påfrågan.Som Per är medveten om har regeringenvidtagit kraftfulla besparingsåtgärder i syfte att kom-ma till rätta med den svenska ekonomin. Dessa åtgär-der drabbar alla områden inom det svenska samhälletoch då givetvis även de statliga myndigheterna. Jagvill därför upprepa vad regeringen sagt i budgetpro-positionen om SGU och dess maringeologiska under-sökningsverksamhet.Sveriges geologiska undersökning, dvs. SGU, om-fattas av regeringens sparkrav på utgifter för statligkonsumtion. Det för SGU föreslagna besparingskravetär av sådan storlek att det enligt regeringens bedöm-ning inte är rimligt att ytterligare justera produk-tionsmålen. Det bör i stället bli fråga om att någoneller några verksamheter läggs ned. Regeringen harefter en noggrann genomgång av SGU:s olika verk-samheter i budgetpropositionen förslagit att den ma-ringeologiska undersökningsverksamheten avvecklas.Jag vill i sammanhanget nämna att även SGU priorite-rat en avveckling av den maringeologiska verksamhe-ten för att klara av angivet sparkrav.Jag delar givetvis Per Lagers uppfattning att det ärviktigt att lever upp till internationella kon-ventioner inom miljöområdet. Jag vill också till PerLager säga att jag självfallet inte har något emot attden maringeologiska verksamheten får fortsätta. Detförutsätter emellertid att besparingen kan åstadkom-mas på annat sätt.Anf. 73 PER ()Fru talman! Jag tackar för svaret. Jag är förståsinte alls nöjd. Jag är förvånad, och jag har väldigtsvårt att förstå svaret med tanke på den lilla besparingdet handlar om i förhållande till det betydligt högrepris som det kostar vad gäller åtagandet.Enligt de olika konventioner som harskrivit på skall vi ha kontroll över det havsområdesom omger . Den kontrollen kan vi inte ha omvi inte kan undersöka botten. är det faktiskt85 % av botten som kvarstår när det gäller undersök-ningar av våra bottenförhållanden. Det gäller inte baraatt ta reda på de geologiska karaktärerna. Det handlarockså bl.a. om segmentprover.Jag förstår inte hur vi skall kunna leva upp till åta-gandena. Näringsministern kan kanske tala om förmig hur vi skall kunna leva upp till våra åtaganden närdet gäller konventionerna i , , , Hel-singfors och och havsrättskonventionen från1994.Anf. 74 Näringsminister ()Fru talman! Jag är medveten om det Per sä-ger. Det fartyg det nu är frågan om fyller en lång radolika funktioner. Det finns en lång rad olika intressen-ter i verksamheten, varav Per tar upp vissa. Jagvill inte bestrida att fartyget och denverksamhet man där bedriver fyller viktiga funktioner.Det var länge sedan staten kunde spara i verksamhetutan att det märktes. Det har inte bara vad gällerSGU:s verksamhet utan också på alla andra områdensom jag har ansvar för varit ett utomordentligt plåg-samt spararbete som vi emellertid har bedömt varanödvändigt.Som jag sade i svaret har regeringen redovisat enprioritering för hur denna besparing skall gå till, somdessutom stämmer överens med SGU:s egen priorite-ring på det området.Självfallet är suverän i detta avseende,och om vill göra andra prioriteringar ochgöra besparingen på något annat område är riksdagensuverän att göra det. ligger bollen helt klart hosriksdagen. Regeringen företar sig självfallet inte nå-gonting i saken.Anf. 75 PER ()Fru talman! Man har ställt ett 5-procentigt spar-krav och dessutom gjort ett förslag angående de 13miljoner kronor som verksamheten kostar. Man skallockså sälja det fartyg som används.Kommunerna har i sina översiktsplaner skyldighetatt ha kontroll över sitt havsområde. För att kunna hadet måste man ha ett underlag, som just SGU:s under-sökningsverksamhet kan ge. Det står i vår naturre-surslag, i vår plan- och bygglag och i vår kontinental-sockellag.Det finns kraftiga skäl att behålla verksamheten.Jag hoppas verkligen att fattar ett annatbeslut än vad regeringen har föreslagit.Anf. 76 Näringsminister ()Fru talman! Jag har full förståelse för Per Lagersinställning till frågan och respekterar den självfallet.SGU:s besparingskrav var tufft - det medges gär-na. Men det var inte tuffare än det som har lagts påandra delar av statlig förvaltning. Jag skall inte tröttavare sig kammaren, talmannen eller Per medsiffror och procentsatser, men jag konstaterar att detinte på något avgörande sätt avviker från den typ avsparbeting som har lagts ut på statsförvaltningen iövrigt.Anf. 77 PER ()Fru talman! Vi får hoppas att fattar ettannat beslut och att man framför allt i utskottet förstårdetta litet bättre. har förstått det. För-svaret har förstått det. De centrumen har för-stått det, och även . Jag hoppas attregeringen lär sig något av det.Anf. 78 Näringsminister ()Fru talman! Vi lär oss mycket av detta - bl.a. attalla kan vara överens om besparingar i princip, menatt det är väsentligt svårare att acceptera det i en verk-samhet som berör en själv.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1994/95:356 om val av utre-dareAnf. 79 Statsrådet ()Fru talman! har frågat mig omregeringen avser att ändra beslutet att vice ordföran-den i skall utreda om svenskamyndigheter följer när det gällerbehandlingen av flyktingbarn.Inledningsvis vill jag ge en kort bakgrund. I slutetav tillsattes den parlamentariskakommitté som skall se över hela invandrings- ochflyktingpolitiken. I detta uppdrag ingår som ett del-moment att göra en genomgång av hur myndigheter-nas tillämpning av svensk lag beaktar de åtagandensom gjort i och med anslutningen till om barns rättigheter. Eftersom jag be-dömde frågan vara viktig skulle uppdraget i denna delgenomföras med förtur och redovisas till regeringen ioch med mars månads utgång 1995.Kommittén har sedan i sin tur uppdragit åt råd-mannen vid , tillika vice ordföran-den i , att utredafrågan. Hon är såvitt jag känner till en mycket kompe-tent person med bred juridisk bakgrund.Av den information som jag har fått från kommit-tén framgår att den utredning som kommer att föreläggas även andra personer ochorganisationer för att man skall få in synpunkter frånen vidare krets. Först därefter tar den parlamentariskakommittén ställning till vad den själv kommer attföreslå regeringen.Svaret på fråga är således att jaginte avser att vidta några sådana åtgärder.Anf. 80 ()Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Bak-grunden till frågan är att flera organisationer som harmed barnens säkerhet att göra har reagerat inför detförhållande att vice ordföranden i Utlänningsnämndenär satt att utreda bl.a. agerandemot bakgrund av FN:s barnkonvention.Det är givet att en sådan utnämning är mycketkänslig. Vi har upplevt ett antal fall i som harupprört många - inte minst organisationer som t.ex.Rädda Barnen, som är aktiv på detta område.Statsrådet har sagt att det inte kommer att blinågon förändring, och det var väl heller inte att vänta.Det är ju inte regeringen som har tillsatt denna utreda-re.Tycker statsrådet att det är lämpligt att en utredaresom skall belysa myndigheternas agerande sitter medi en myndighet?Anf. 81 Statsrådet ()Fru talman!