prot · GI09108 · 1995-05-18 00:00:00 — Seven-Eleven tvingas nämligenbyta fackföreningsanknytning, och där kommer pro-blemen. Jag är rädd för att statsrådets möjlighet attköpa bananer kommer att förändras med tiden.Jag vill också fråga om statsrådets egen uppfatt-ning om detta. Hur ser statsrådet på enökad flexibilitet, t.ex. genom att man öppnar störremöjligheter till individuella avtal mellan företag ochmedarbetare? Hur ser statsrådet på att regleringsbör-dan försvårar framväxten av nya jobb i ?Det har vi väl knappast råd med?Anf. 91 Statsrådet ()Herr talman! Ja, man kan ju säga, att för att vi skallkunna ha det bra här i landet skall löntagarna återförastill tjänstehjonsstadgan. Men den har vi avskaffat, ochvi vill inte ha tillbaka den. Det tycker jag är viktigt attha klart för sig.Så fort fackföreningar och människor får någonform av inflytande över sin egen arbetssituation, sinaegna arbetstider osv. finns det de som tycker att det ärett hinder för en positiv utveckling i landet. Får mandäremot som arbetsgivare göra precis som man tyckeroch själv önskar kommer paradiset att inträffa i Sveri-ge.Det här är ju ingen rimlig beskrivning av ett fram-tidsscenario; det fungerar inte så. Det är genom sam-verkan, att man löser människors och företags pro-blem via överenskommelser, som man kan få ettframåtskridande också i . Det är i varje fallmin syn på saken.De sverigefinska skolornaAnf. 92 ()Herr talman! Jag vill ställa en fråga till utbild-ningsminister tidigare uttalanden från ledande socialde-mokrater, bl.a. , har jag förstått gärna vill slå vakt om de sverigefinska skolorna.Med anledning av en artikel i vill jagfråga om utbildningsministern har ändrat uppfattningnär det gäller de sverigefinska skolorna.Jag citerar kort ur tidningen. Han syftar på det so-cialdemokratiska kommunalrådet i , :"Han vill att kommunen själv ska få besluta omman ska stödja en skola eller inte.Om den möjligheten funnits hade åtminstone tvåav friskolor fått slå igen.- Sverigefinska skolan och Livets ords skola finnsingen anledning att stödja, tycker . "Litet längre ned i artikeln står följande:"Konsekvenserna av den hårdare politiken märksredan. Sverigefinska skolan i har gått till kam-marrätten för att få mer bidrag än kommunstyrelsenvill betala. Tvisten gäller om kommunen ska betalabidrag för fyra elever som kommit till skolan underterminen. "Man hänvisar till att "inte ska ge bidrag tillfriskolor utöver det man är tvingad till enligt reglernai skollagen".Det är möjligt att detta är i enlighet med reglerna iskollagen. Men det får orimliga konsekvenser om detkommer fyra elever strax efter det att skolan har bör-jat eller en bit in på en termin.Det här har givetvis skapat stor oro bland de sve-rigefinska skolorna. Därför vill jag fråga: Hur serframtiden och villkoren ut för dessa skolor?Anf. 93 Utbildningsminister ()Herr talman! Det här är inte mitt ansvarsområde,och jag kan därför inte kommentera det här specifikafallet. Rent allmänt vill jag dock gärna säga två saker,som inte torde vara någon överraskning här i kamma-ren.För det första har vi i regeringen klart markerat attvi inte vill ha en utveckling som innebär fler och flerprivatskolor i landet med därmed följande segrega-tion. Detta gjordes också klart i valrörelsen.För det andra har vi tillsatt en utredning som skallse över hela systemet med stödet till privatskolorna,eller friskolorna som de ofta kallas. Innan den är klarkan vi inte säga hur det skall bli.Det är dock helt klart att man inte kan ha ett sys-tem där privatskolor skriver ut sina kostnader påkommunerna som dessa har tillräckligt medutbildning. Det är just sådana system som urholkarden offentliga skolans möjligheter att ge god utbild-ning, och det motsätter vi oss.Anf. 94 ()Herr talman! Här gäller det alltså inte privatskolorutan friskolor. Kommunen får väl i det läget minskasin egen verksamhet. Andra länder har ju ett systemdär man har olika skolor bredvid varandra.De sverigefinska skolorna är unika eftersom deutbildar fullständigt tvåspråkiga elever.Detta är en stor tillgång för , så jag hoppasverkligen att friskolorna över lag men speciellt desverigefinska skolorna får möjlighet att verka, påsamma villkor som den offentliga skolan.Anf. 95 Utbildningsminister ()Herr talman! Som jag sade har jag självklart ingenanledning att på något sätt kritisera just de sverige-finska skolorna. Men jag vill göra en principiellkommentar med anledning av språkbruket. Det är inteoviktigt, eftersom språkbruket föder tanken.Den verkligt fria skolan är den offentliga skolan.Den garanterar en god utbildning för alla. Den äroberoende gentemot alla intressen. Det är den verkligtfria skolan. De andra föredrar jag, trots olika språk-bruk här, att kalla för privatskolor.JordgubbarAnf. 96 ()Värderade talman! Vid de här frågestunderna kanman ju ställa både stora och små frågor. Jag skallställa en mycket liten fråga.I tidningarna har man kunnat läsa demest häpnadsväckande beskrivningar av hur det skallse ut om man skall bjuda jordbruksministern på jord-gubbar; de får inte se ut hur som helst när vi är med iEU. Det måste man - för att använda ett uttryck somvår värderade talman gillar - betrakta som trams.Jag vill fråga jordbruksministern, eller jordgubb-sministern om det finns någon sådan: Hur är det meddet här - kommer vi att få äta hurdana jord-gubbar vi vill i eller finns det några sådanahär idiotiska bestämmelser från EU som gör att manmåste slänga alla jordgubbar av en viss storlek? Mor-kullan får ju se ut som hon vill, men får en jordgubbedet?Anf. 97 Jordbruksminister ()Herr talman! Om man odlar dem själv antar jag attde får se ut hur som helst - det går ju inte att styra.Uppriktigt sagt har jag inte kommit i kontakt meddet här problemet i , i ministerrådet eller inågon annan grupp; jag har bara läst om det i tidning-en. Jag har inget svar på frågan. Jag vet alltså inte omdet är någon regim - det finns ju bananregimer ochdet finns mjölkregimer, och det är möjligt att detockså finns jordgubbsregimer; jag har inte hunnitkontrollera det, men jag skall be att få återkomma närjag har gjort det.Anf. 98 ()Värderade talman! Det skulle ändå vara roligt attfå ett uttalande av jordbruksministern. Tycker jord-bruksministern att det här är frågor som skall behand-las på den nivå som det blir tal om både här och iBryssel?Anf. 99 Jordbruksminister ()Herr talman! Det är ju en av minauppgifter - och den är gigantisk - att försöka att avby-råkratisera och avreglera det överreglerade systemetpå jordbrukets område, och detta inkluderar i före-kommande fall jordgubbarna. Det har jag åtagit mig,och det skall jag försöka göra efter bästa förmåga.EU:s regler för arealbidragAnf. 100 ()Herr talman! Då fortsätter vi med regleringarna påjordbrukssidan. Jag vill alltså ställa en fråga till jord-bruksministern.Den här våren är ju inte vädergudarna oss nådiga.Såsom det ser ut på åkrarna nu går det inte ens att gesig ut med traktorn. Det är historiskt.Det lär vara så att man för att få arealbidrag enligtEU:s bestämmelser i skall ha sått . Imånga delar av vårt land lär det vara tämligen omöj-ligt - det är . Jag undrar nu:Finns det som jordbruksministern ser det en möjlighetatt beveka - jag skall inte kalla dem i Brysselmen i alla fall dem där nere? De kanske är lättare attbeveka än vädergudarna. Kan man alltså se till att desvenska bönderna får arealbidrag trots att vädretsmakter är som de är?Anf. 101 Jordbruksminister ()Herr talman! I vilken mån vi kan få gehör för våraönskemål kan jag inte säga, men självklart arbetar vimed det här; regelsystemet är orimligt på den härpunkten. Både och är nya medlems-länder som så att säga inte passar in i det regelsyste-met. Vi har alltså uppmärksammat saken, men jag vetinte vilket resultatet kommer att bli.Anf. 102 ()Herr talman! Det här är alltså ingenting som Sve-rige har uppmärksammat i de förhandlingar som harförts tidigare?Anf. 103 Jordbruksminister ()Herr talman! Jag kan inte svara på den frågan, ef-tersom det var en annan regering än den socialdemo-kratiska som förhandlade. Men jag skulle gissa attsvaret på den frågan är nej - hade man förhandlatborde en förändring ha kunnat gå igenom; det är enganska självklar sak, tycker jag, med hänsyn till vårgeografiska belägenhet och vårt klimat.Det s.k. LindomefalletAnf. 104 ()Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tilljustitieministern.Det s.k. Lindomefallet har upprört hela svenskafolket - två gärningsmän, och ingen kunde bindas vidbrottet, som var oerhört grymt och aggressivt. harflera sådana fall dykt upp . Minfråga till justitieministern är: Vilka åtgärder anserjustitieministern skulle kunna motverka att detta upp-repas?Anf. 105 Justitieminister ()Herr talman! De fall som till är sinsemellan ganska olika.Den förra regeringen tillsatte en utredning för attse över medverkansreglerna i . Den ut-redningen gav till resultat att det regelverk vi har i dagär bra. Man pekade på någon möjlighet att gå vidare iett visst avseende för att göra en mindre förändring avlagstiftningen som skulle kunna fånga upp vissa si-tuationer. Men utgångspunkten för den utredningenvar alltså att de regler vi har om medverkan kanleda till att den som på något sätt har bidragit till atten våldsgärning har blivit begången kan bli bestraffadoch bli bestraffad såsom gärningsman.När det gäller det enskilda fallet är frågan ännuinte rättsligt avgjord. Den ligger fortfarande i Högstadomstolen för prövning av resning. Vi vet alltsåegentligen inte hur tillämpningen av den lagstiftningvi har utfaller i slutändan i just det enskilda fallet.Det enskilda fallet gjorde oss uppmärksamma påatt den här problematikens tyngdpunkt kanske trotsallt inte ligger på själva lagstiftningen. på hur man tillämpar lagstiftningen i sambandmed att man formulerar åtalet för att säkerställa attdomstolen har ett så vitt utrymme som möjligt attdöma i.En annan reflexion som vi har haft anledning attgöra är att polisarbetet i samband med brottsutredningmåste bli betydligt bättre för att säkerställa bevisning.Det är oacceptabelt att människor som gör sig skyldi-ga till brott blir svåra att överbevisa om sitt ansvargenom att de skyller på varandra eller förnekar brot-tet. Det betyder att polisen måste ha bättre möjligheteratt säkerställa bevisning. Det är nog lösningen i deflesta fall som leder till att en brottsling inte blirdömd.Men lika fullt går vi vidare med den lilla öppningsom den förra regeringens utredning resulterade i.Den kommer kanske att leda till någonförändring av lagstiftningen. Jag är inte bereddatt säga vad resultatet kan bli av de övervägandena.Anf. 106 ()Herr talman! Jag är på det klara med att justitie-ministern inte här kan tala om för oss vad somkan komma att ske. Däremot är det lätt att konstateraatt om vi inte kommer till rätta med det här minskasmänniskors respekt för svensk lag. Jag vill bara ställaföljdfrågan: När tror justitieministern att ett förslagkan ligga på bord?Anf. 107 Justitieminister ()Herr talman! Jag vill understryka att jag delar upp-fattningen att vi måste komma till rätta med det här,men det gör vi inte genom ändringar i lagstiftningenutan genom att effektivisera polis- och åklagararbetet.Invandrarverkets organisationAnf. 108 ()Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till in-vandrarministern om förslaget att stänga alla regionkontor utom två, nämligen Stock-holm och ; skulle få ansvar för södraSverige upp till och för alltdärutöver.Det pågår ju en utredning om det här som är klarom ungefär . Min fråga är: Varför kanman inte avvakta resultatet av den innan man fattarbeslut?Anf. 109 Statsrådet ()Herr talman! Det finns ingen utredning som utre-der exakt hur skall vara organiserat iSverige. Den utreder snarare vilken roll en myndighetskall ha - om den skall vara enbart en migra-tionsmyndighet eller om den också skall ha hand omintegrationsfrågorna. Det är snarare befogenheter ochansvar som kommittén skall titta på.Den förändring som sker genomförs av fleraskäl. Två är mer framträdande än andra. Det ena är attvi har en kraftig minskning av antalet asylsökande ochpersoner på förläggningar. Det andra är att det harställts ett icke oväsentligt sparkrav på Invandrarverketoch att verket har att uppfylla detta. Det är de tvåhuvudskälen, och det är mot den bakgrunden manskall se förändringarna.Vi kan alltså lösa de uppgifter som vi har på ettbra sätt med en mindre organisation. Minskningarnasker i ledningsfunktioner och administration - intedirekt i den operativa verksamheten. Invandrarverketsgeneraldirektör har det hundraprocentiga ansvaret förstrukturförändringen och omorganisationen.Överläggningen var härmed avslutad.5 § (forts. från 3 §) Anslag till högre utbildningoch forskning, m.m(forts. UbU15, UbU12 och UbU13)Anf. 110 ()replikHerr talman! Jag kan hålla med omatt socialdemokraterna här representerar en ryckighet,att man inte har någon långsiktighet och att det ocksåfinns tendenser till centralisering. Detta anser jagminska möjligheterna till kvalitet och konkurrenskraftför högskolorna och universiteten.Om vi tittar på de platser som tillsätts vore detbättre att ha en konsekvent och långsiktig tillsättning.Om man gör alla tillsättningar på en gång, medför detatt vi får brist på kvalificerade lärare och situationenmed att få fram tillräckligt antal studentbostäder ikommunerna blir katastrofal osv.Jag skulle önska att man vid sidan av naturveten-skap och teknik också finge platser för humanioram.m.Anf. 111 () re-plikHerr talman! Det har skett en enorm utveckling påkunskapsområdet. Att stå stilla är, som någon harsagt, att gå med stormsteg bakåt. Ändå är det obe-gripligt vilka nya viktiga satsningar på utbildningsom-rådet som den socialdemokratiska regeringen villgöra.Däremot är det lätt att se de steg som tas bakåt.Det gäller doktorandtjänsterna. Jag vill understryka attjag instämmer i allt det som har sagtpå den punkten. Vi kommer säkert också att röstatillsammans senare i dag.Man river upp en del av reformen när det gällerstödet till högskolorna. Man hotar med nya steg bakåt- forskningsstiftelserna. Man vågar bara ta små stegnär det gäller de mindre och medelstora högskolorna.Jag måste fråga vad socialdemokrater-na är beredda att göra när det gäller de mindre ochmedelstora högskolorna.Anf. 112 Utbildningsminister ()Herr talman! Som jag tidigare sade i mitt anföran-de är det den nuvarande regeringen som har lagt framförslag om att ge de mindre och medelstora högsko-lorna möjlighet att efter prövning hos Kanslersämbe-tet - - kunna få fastaforskningsresurser. Jag betraktar det som ett mycketviktigt inslag i politiken som syftar till att stärka demindre och medelstora högskolornas kapacitet bådeför undervisning och forskning. Det är en skillnad iförhållande till den tidigare regeringen som mig ve-terligen inte lade fram något sådant förslag. Det äruppenbart att man i de i den tidigare regeringen ingå-ende partierna har delade meningar.Det är också helt uppenbart att regeringens politikär helt klar. Det framgår klart av propositionen och avvad m.fl. har sagt i kammaren att vi vill satsa på en bred kompetensutveckling isamhället. Den skall inte bara omfatta spetsarna isamhället utan även alla andra som ännu inte harkunnat skaffa sig en kvalificerad utbildning. Det ge-nomsyrar hela politiken. Därför vill vi satsa påKomvux och folkhögskolorna. Därför vill vi också gåvidare med att utnyttja högskolan som en del i denåterkommande utbildningen.Detta är den socialdemokratiska utbildningspoliti-ken. I själva verket är det en politik som åtminstonetidigare har stötts av parti. Jag ärövertygad om att vi egentligen har det stödet även idag.Anf. 113 () re-plikHerr talman! När det gäller de mindre och medel-stora högskolorna säger - för att uttryckadet milt - verkligen inte hela sanningen. Den förraregeringen tog viktiga steg när det gäller att utvecklaoch satsa på fler platser vid de mindre och medelstorahögskolorna. Nära hälften av de nya platserna i hög-skoleväsendet skapades därigenom. Dessutom satsadevi på mer resurser för forskning och utveckling på demindre och medelstora högskolorna - en mycketstörre satsning än vad den socialdemokratiska rege-ringen hade gjort och mycket störresatsning än vad gör nu.Carl tar några försiktiga steg i rätt riktning,och jag tycker att det är bra. Men jag tycker fortfaran-de att det är alldeles för litet.Jag konstaterar att inte svarade på frå-gan om vad den socialdemokratiska regeringen villgöra i fortsättningen. Det är väl så, som , att ni behöver mera tid för grundläggande analy-ser. De analyserna tycker jag att ni skulle ha gjortinnan ni kom i regeringsställning. Det är lättare attregera då.Carl säger att är så avlägset beläget.Det uttalandet får stå för i . Fördem som befinner sig i är det mycket långt tillCarl i . Då är det som ärmycket avlägsen. Det här är poängen med ett annatsynsätt på de mindre och medelstora högskolorna. Deförutsätter inte ett centrum som tror att allt bestämsfrån centrum. De skapar en utveckling över hela lan-det, och det är den vi vill se.Anf. 114 Utbildningsminister ()Herr talman! Jag måste medge att det var mycketsvårt att hänga med i senaste ut-läggning om hur det egentligen förhöll sig med Kiru-na och med avståndet mellan och mig ochmöjligen också vill ändock konstatera att man bedriver distan-sundervisning i och att man tycker att det ärmycket bra. I det här fallet är man kopplad till Umeåuniversitet. Min poäng med att påminna om -jag kunde lika gärna ha tagit en annan stad som kan-ske hade legat närmare - är att mandär har resurser för att bedriva distansundervisning.Genom den utredning som vi har tillsatt skall manockså få möjlighet att utveckla en teknologi på dettaområde. Detta var min poäng. Man skall kunna utnytt-ja TV- och videokonferenser och den nya datatekno-login i hela dess potential. Den nya utredningen skallockså som jag sade få möjlighet att stödja sådan för-söksverksamhet.Till sist vill jag bara säga beträffande de mindreoch medelstora högskolorna att ett för AndreasCarlgren möjligen något besvärande faktum kvarstår,nämligen att det var den här regeringen och inte denföregående som öppnade möjligheten för de mindreoch medelstora högskolorna att få fasta forskningsre-surser. Så förhåller det sig.Det är också svaret på fråga.Vi vill att högskolorna skall ha sådana här möjligheteri den takt som resurserna det medger. Det är en del avvår politik. En annan del i politiken är naturligtvisockså att ge skolorna en möjlighet till expansion äveninom ramen för tillgängliga resurser. På den punktenskiljer vi oss från den föregående regeringen.Det behövdes inte någon mera djupgående analysför att inse att det var bra att högskolor som redanbedrev viss forskningsverksamhet också kunde fåfasta forskningsresurser. Det var ett beslut som denföregående regeringen inte kunde samla sig kring. Detär inte så konstigt. Här har vi hört att bl.a. Moderater-na har motsatt sig en sådan utveckling.Anf. 115 () replikHerr talman! Jag accepterar naturligtvis CarlThams milda tillrättavisning vad gäller ordet vägvalet.Det kanske var ett litet väl stort ord i förhållande tillatt vi aktivt arbetade för en allmän förskola för allaoch med livslångt lärande. Det har helt klart varitpositivt för högskolan att man har vidgat åldersgrup-perna genom nya tillträdeskriterier. Jag är en starkmotståndare till de försök som t.ex. Lunds universitetvill göra, nämligen att ersätta plus yrkeser-farenhet med högskoleprovet.Jag använder ordet vägval, eftersom man under70- och 80-talet hade ett tämligen passivt intresse avatt vidga högskolan när det gäller antalet studenter,tillträde osv. inleddes en drive mer ellermindre på utbildningsutskottets initiativ, där man sågatt högskolan behövde oerhört många fler platser. Detvar detta jag syftade på i mitt anförande. Då börjadedet, och det riktigt viktiga vägvalet gjordes.När det gäller kvaliteten är vi helt överens om attdet ingår i högskolans ansvar och att man då inte baraskall svara på ekonomiska signaler. De ekonomiskasignalerna är också viktiga. På högskolan menar jagatt även ansvar för fort- och utbildningen och förregionerna faller. Vilket verktyg de då använder, t.ex.distanspedagogik, borde vara deras eget val.Jag kan inte förstå, och jag tycker faktiskt att CarlTham är ologisk, varför det är så bra att man har extrapengar när det gäller distansutbildning. När det där-emot gäller kvaliteten är man helt avvisande. Det är jusamma sak.Anf. 116 Utbildningsminister () replikHerr talman! Jag har inte så mycket att lägga tillden här vägvalsdiskussionen. Jag tror att vi är ganskaöverens på den punkten.Jag vill understryka vad jag sagt tidi-gare att det har gjorts utomordentliga insatser på hög-skolepolitikens område också under den föregåenderegeringen. Den senaste expansionsvåg som ägt rumpåbörjades, som det sades här, i slutet på 1980-taletunder den socialdemokratiska regeringen och fortsatteunder den borgerliga med värdefulla reformer, t.ex.när det gäller det ekonomiska styrsystemet.Min uppfattning är att det systemet har mångaförtjänster. Men det har också svagheter. Det är därförvi har givit uppdrag till den av den tidigare regeringentillsatta utredningen att se på hur och om det nuvaran-de resurssystemet har negativa effekter på kvaliteten,och om det negativt påverkar universitetens möjlighetatt erbjuda undervisning åt kvällsstuderande och äldrestuderande. Det finns alltså vissa problem som måstelösas.När det gäller kvalitetspremie och pengar till di-stansundervisning tycker jag det är en avgörandeskillnad. I fallet kvalitetspremie handlar det väldigtmycket om att man tror på de ekonomiska incitamen-ten, ett slags bestraffnings-belöningssystem, för attdet över huvud taget skall satsas på kvalitet. I falletdistansundervisning handlar det om att ge ekonomiskamöjligheter att införskaffa den utrustning och bedrivaden pedagogiska utvecklingsverksamhet som krävsför att man skall kunna introducera sådana system.Jag tycker det är en ganska avgörande skillnad.Anf. 117 HANS ()Herr talman! Jag skall börja med att upprepa deyrkanden vårt parti gör: UBU15 reservation 1 ochUBU12 reservation 2.Efter flera timmars debatt kan de flesta saker idetta betänkande till synes redan ha avhandlats. Så ärinte fallet. Här handlar det om ett stort och mycketkomplicerat betänkande. Bara att vi har avverkat intemindre än 250 motioner säger litet om hur svårt dethar varit. Det finns totalt ett 60-tal reservationer, ochvi har bara talat om en liten del av allt detta.Det finns en del grundidéer som jag tänkte ta upp.Moderata samlingspartiet är det parti som före-slagit mest besparingar i alla andra utskott under dennuvarande . Detta har enligt vår syn varitnödvändigt för att omvärlden skall återfå förtroendetför vår ekonomi.Undantaget är utbildningsutskottet. Bra arbetsför-hållanden vid våra skolor, gymnasier och högskolor ären förutsättning för att skall kunna hålla ochhöja sin position i världen och göra skäl för att ansesha bästa utbildning.Vi var på god väg att få en sådan position. När nuden Thamska eran har inletts kan vi se av resultatet ibl.a. dagens betänkanden att våra farhågor har, åt-minstone delvis, besannats. Den socialdemokratiskamajoriteten är inte så utbildnings- och forskningsvän-lig att den påbörjade utvecklingen kan fortsätta.Nu kommer även på detta område - som bordeprioriteras - indragning av tjänster och en besvärandetempoförlust.I stället framtonar en regering utan visioner påutbildningsområdet och en idisslande grämelse överatt löntagarfonder har blivit forskningsstiftelser.Mitt anförande blir med nödvändighet litet frag-mentariskt, eftersom det finns så många saker ochman bara kan ta upp några.Jag skall gå in på informationstekni-ken. Vi har reserverat oss för dels ett program förbred användning av informationsteknik i enlighet medvad som presenterades i utredningen och dels ett program för hur infor-mationstekniken skall användas i skolan och i denhögre utbildningen.Sverige måste ha mycket höga ambitioner när detgäller att dra nytta av den nya tekniken som kommeratt gagna landet i dess helhet, men också den enskildamänniskan.