prot · GI09105 · 1995-05-15 00:00:00 — Det är kanske dags att ta upp en or-dentlig diskussion om fler visstidsförordnanden. Jagtycker att det är bra att tagit initiativtill en diskussion om löne- och anställningsvillkor.Jag skulle också vilja fråga: Har vi några chanseratt påverka åldersgränserna när det gäller vår egenriktade rekrytering? Det känns väldigt underligt skall vara högst för en sekreterartjänst. Detgår nu många i första hand kvinnor men också män i40- och 50-års åldern som tvingas lämna statliga an-ställningar. Många av dem har mängder av livserfa-renhet och erfarenhet av en smidig och bra administ-ration. Kanske vore det någonting som vore väldigtbra att tillföra EU:s institutioner?Anf. 79 Statsrådet ()Fru talman! Liksom i den förra interpellationsde-batten tycker jag att det är väldigt viktigt att dessafrågor tas upp. Det är frågor som är praktiska ochsamtidigt principiella. De förenar i människor principoch verklighet.Först till en av de frågor som jag tror är en av deviktigare, och den gäller åldersgränserna. Jag tror attde allra flesta, åtminstone i vårt samhälle, har reageratstarkt emot att man har olika gränser för att rekryterastill tjänster inom EU. Precis som varinne på innebär det att medelålders och äldre männi-skors kompetens inte tas till vara. Det har också variten reaktion mot detta, bl.a. från intressegrupper förmedelålders och äldre människor i Sverige.Därtill kommer, och det är någonting som inteminst underströks i det medborgarsamtal om jäm-ställdhet som jag hade för , att detdessutom fungerar extra illa som en spärr för kvinnor.Det är ju traditionellt så, att kvinnors arbetsmarknadskiljer sig åt från männens. Männens väg är oftarelivstidskarriären där man går in ung och fortsättervidare, medan kvinnorna har en tradition att gå in ochut både mellan olika områden och från arbetsmarkna-den. Det är klart att en åldersgräns då slår än värre.Det blir en extra diskriminering mot kvinnor.Vi arbetar för att detta skall tas bort. I det svensk-spanska jämställdhetsinitiativet tar vi upp detta speci-fikt. Jag vet att den svenska kommissionären också arbetar med frågan om bl.a. just sekrete-rare, som tog upp, men givetvis ocksåandra delar av problemet, eftersom i den jämställdhetsgrupp som arbetar underpresidentens ordförandeskap.Den personalansvarige kommissionären kommer också från ett land som har traditionersom liksom våra är nordiska. Jag är övertygad om attdet även om det givetvis tar tid kommer, vilket harskett tidigare i EU:s verksamhet, en förändring. Nyaländer betyder nytt blod och nya värderingar sompåverkar organisationen. Det sker inte med en gång,och det sker inte automatiskt.Jag är fullständigt övertygad om att den nordiskahållningen i olika samhällsfrågor också kommer attpåverka EU:s personalpolitik. Givetvis måste vi somär politiskt valda och arbetar inom EU:organen ocksåaktivt driva detta politiskt, och det tror jag mitt inter-pellationssvar visar att vi försöker göra.Antagningsproven är en praktisk men viktig fråga.Där har man från svensk sida försökt och såvitt jagförstår också i någon mån lyckats påverka dem så attde förändras i sin inriktning och blir mindre latinskaän tidigare.Risken finns naturligtvis, precis som sade, vilket jag håller med henne om, att den härtypen av livstidskarriärer leder till att människor suc-cessivt glömmer de vardagsfrågor som de är satta atthantera utifrån sina olika tidigare erfarenheter från denationer de kommer ifrån.När det gäller de chefstjänster som harlyckats få till vårt land kan jag framhålla de två gene-raldirektörer som har fått. De är bägge perso-ner med mycket god kännedom om det svenska sam-hället och vår bakgrund. Jag tror inte att eller kommer att glömma varesig sina sakområden - sysselsättning, sociala frågor,miljöfrågor och konsumentfrågor - eller den verklig-het varur kraven skall komma.Det kanske har att göra med att vi från den svens-ka regeringens sida arbetat på så sätt att vi först haridentifierat vilka områden som är viktiga för Sverigemed tanke på att vi här har starka värderingar som vivill föra fram. Först har vi bestämt oss för de område-na, i en dialog med dåvarande EU-delegation. Utifrån denna gruppering av områden,som för oss är viktiga därför att det gäller frågor därvi i har starka värderingar som vi vill förafram, har vi kunnat identifiera kandidater.Arbetar man på det sättet minskar risken för att detblir den allmänt utslätade europrofilen med rätta varnar för. Jag är överens med henneom att det finns risker för att man får en klass somsepareras ut. Låt mig också säga att det finns motver-kande krafter, varför jag inte tror att jämförelsen medÖsteuropa kommer att vara särskilt relevant.EU består av väldigt många olika kulturer. Det ärett unikt samarbete så tillvida att det förenar männi-skor från vitt skilda kulturer i i samarbete. Detär också någonting som är en motverkande och enpositiv kraft. EU fungerar som ett av de få organ därmångfald också respekteras.Anf. 80 ()Fru talman! Jag instämmer i att det finns väldigtmånga motkrafter. Men jag tror ändå att det är viktigtatt man tittar på de risker som finns. Jag är glad fördet har redogjort för. Jag tycker attden svenska hållningen är bra och vilar väl i svensktradition. Men det jag inte har fått svar på är vad vikan göra när det gäller den riktade rekrytering som nupågår.Jag tror att en helt del svenskar tycker att det hell-re får ta eller till så att rekrytering-en blir sådan att den känns legitim utifrån svenskapersonalpolitiska principer. Det kanske inte är så därfruktansvärt bråttom att rekrytera varenda tjänst omdet är risk att vi får rekryteringar som inte riktigtstämmer med våra ideal.Det kanske är så att man när det gäller vissatjänster skall diskutera: Finns det duktiga människorsom har blivit övertaliga i svensk organisation somskulle kunna göra ett bra jobb i EU? Jag tycker att detligger väldigt mycket i jämställdhetsprinciperna somMats talar om.Det kanske är precis så det skall vara. Man skalljobba i - kanske närman är , kanske när man är mellan20 och , men jag tror inte att det är bra för nå-gon, inte för den enskilde, inte för EU och inte förnationerna, om man jobbar tills manär 65 eller 62, eller vad det nu är för pensionsålderman har inom EU.Anf. 81 Statsrådet ()Fru talman! När det gäller den s.k. riktade rekry-teringen som pågår har ett nytt land en möjlighet attprioriteras i rekryteringen till EU-organisationenunder ett fåtal år. Om man inte utnyttjar den möjlighe-ten när man är ny medlem får man inte göra det sena-re. Vi har också varnats mycket av länder som anseratt de inte själva har bevakat sina intressen.Om man inte tidigt bidrar till och arbetar för attmånga från ens land får möjlig-het att arbeta i , är det mycket svårt attåstadkomma det senare.Det gäller en fixerad tid. Den här s.k. derogations-perioden är . Vi har inte möjlighet att påverkatiden. kommer man att ha dörren "meraöppen" för svenskar. Det är naturligtvis viktigt att såmånga kompetenta svenskar - som önskar arbeta där- som möjligt får chansen under den här tiden.Under den här perioden måste vi försöka påverkaanställningsprinciperna. Det har vi redan försökt göraunder av vårt medlemskap. Dettaframgick av interpellationssvaret. I vilken mån vilyckas får framtiden utvisa.Anf. 82 ()Fru talman! Vi skall naturligtvis ta den här chan-sen. Det tror jag är viktigt av väldigt många skäl. Ettskäl är det som talade om här tidigare,nämligen att stärka och svenska är ändå . Det innebär kanske kan göra en del. Jag tror inte att man ändrar enorganisation som EU:s från den ena månaden till denandra. Men vi har i alla fall mycket starka sakskäl. Vihar mycket starka skäl när det gäller hur den modernaorganisationen skall fungera för de rekryterings- ochpersonalpolitiska principer som vill driva. Jagönskar statsrådet all framgång i det jobbet.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadeMotioner1994/95:Fi31 yrk. 5 till näringsutskottetyrk. 16 och 19 tillarbetsmarknadsutskotteti övrigt till finansutskottet1994/95:Fi32 yrk. 7 och 25 tillarbetsmarknadsutskotteti övrigt till finansutskottet1994/95:Fi33 yrk. 10 till skatteutskottetyrk. 13 och 16 tillkonstitutionsutskottetyrk. 14 och 15 till utrikesutskottetyrk. 52 till lagutskotteti övrigt till finansutskottet1993/94:Fi34 yrk. 12 till konstitutionsutskottetyrk. 32 till näringsutskottetyrk. 39 till lagutskottetyrk. 41 till jordbruksutskotteti övrigt till finansutskottet1994/95:Fi35 yrk. 3 till skatteutskottetyrk. 16, 17 och 37 tillarbetsmarknadsutskotteti övrigt till finansutskottet1994/95:Fi26-Fi39 till finansutskottet1994/95:Fi40 yrk. 7 och 18 tillarbetsmarknadsutskotteti övrigt till finansutskottet1994/95:Fi41-Fi43 till finansutskottet1994/95:Fi44 yrk. 4 och 12 till skatteutskotteti övrigt till finansutskottet1994/95:Fi45-Fi49 till finansutskottet1994/95:K23 till konstitutionsutskottet1994/95:N10 yrk. 1 till näringsutskottetyrk. 2 till arbetsmarknadsutskottet1994/95:Fi50 till finansutskottet16 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återFinansutskottets betänkande 1994/95:FiU18Skatteutskottets betänkanden /95:SkU30, SkU37och betänkanden /95:UU17-UU19Socialförsäkringsutskottets betänkanden1994/95:SfU10, SfU14, SfU17 och betänkanden /95:KrU27 ochKrU29Trafikutskottets betänkanden /95:TU22-TU2417 § Anmälan om frågaAnmäldes att följande fråga framställtsden 15 maj1994/95:504 av () till kommunika-tionsministern om internationella gemenskapsflyg-platserFrågan redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 30 maj.18 § Kammaren åtskildes kl. 15.53.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 7 §anf. 32 (delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 8 § anf. 37(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 11 § anf. 57(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. ajourneringenkl. 13.53,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 13 § anf. 72(delvis) ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.