prot · GI0953 · 1995-01-19 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:53Torsdagen den 19 januariKl. 12.00 16.13Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Utökning av antalet suppleanter i vissautskott och i EU-nämndenValberedningen hade, enligt ett till kammaren in-kommet protokollsutdrag, på begäran av socialdemo-kratiska, moderata samlingspartiets, ,liberalernas och riksdags-grupper tillstyrkt att antalet suppleanter skulle utökasenligt följande:från 22 till 24 i finansutskottetfrån 21 till 22 i skatteutskottetfrån 19 till 20 i justitieutskottetfrån 22 till 23 i kulturutskottetfrån 23 till 24 i arbetsmarknadsutskottetfrån 19 till 20 i bostadsutskottetfrån 17 till 23 i EU-nämndenKammaren medgav dessa utökningar.2 § Val av extra suppleanter i vissa utskott och iEU-nämndenFöretogs val av extra suppleanter i vissa utskottoch i EU-nämnden.Kammaren medgav att valen fick ske i ett sam-manhang.Kammaren valde i enlighet med valberedningensförslag tillsuppleanter i finansutskottetSven ()()suppleant i skatteutskottetNils ()suppleant i justitieutskottetBirgit ()suppleant i kulturutskottetLars ()suppleant i arbetsmarknadsutskottetAnnika ()suppleant i bostadsutskottetAgne ()suppleanter i EU-nämndenLennart ()()()()()()3 § AvsägelserTredje vice talmannen meddelade att följande av-sägelser inkommit:Yvonne () hade avsagt sig upp-draget att vara ledamot i finansutskottet,() hade avsagt sig uppdragetatt vara ledamot i skatteutskottet,() hade avsagt sig uppdraget att va-ra ledamot i utrikesutskottet,() hade avsagt sig uppdraget attvara ledamot i utrikesutskottet,Axel () hade avsagt sig uppdraget attvara ledamot i utrikesutskottet,() hade avsagt sig uppdraget attvara ledamot i socialutskottet,() hade avsagt sig uppdraget attvara ledamot i socialutskottet,() hade avsagt sig uppdragetatt vara ledamot i jordbruksutskottet,() hade avsagt sig uppdra-get att vara ledamot i näringsutskottet,() hade avsagt sig uppdraget attvara ledamot i bostadsutskottet,Axel () hade avsagt sig uppdraget attvara suppleant i ,() hade avsagt sig uppdraget att varasuppleant i ,() hade avsagt sig uppdraget attvara suppleant i finansutskottet,() hade avsagt sig uppdra-get att vara suppleant i finansutskottet,() hade avsagt sig uppdraget attvara suppleant i skatteutskottet,() hade avsagt sig uppdraget attvara suppleant i justitieutskottet,() hade avsagt sig uppdra-get att vara suppleant i justitieutskottet,() hade avsagt sig uppdraget attvara suppleant i lagutskottet,() hade avsagt sig uppdragetatt vara suppleant i utrikesutskottet,() hade avsagt sig uppdra-get att vara suppleant i utrikesutskottet,() hade avsagt sig uppdra-get att vara suppleant i försvarsutskottet,() hade avsagt sig uppdra-get att vara suppleant i försvarsutskottet,() hade avsagt sig uppdra-get att vara suppleant i socialförsäkringsutskottet,() hade avsagt sig uppdra-get att vara suppleant i socialutskottet,() hade avsagt sig uppdra-get att vara suppleant i kulturutskottet,() hade avsagt sig uppdra-get att vara suppleant i utbildningsutskottet,() hade avsagt sig uppdragetatt vara suppleant i trafikutskottet,() hade avsagt sig uppdra-get att vara suppleant i näringsutskottet,() hade avsagt sig uppdraget attvara suppleant i arbetsmarknadsutskottet,() hade avsagt sig uppdra-get att vara suppleant i arbetsmarknadsutskottet,() hade avsagt sig upp-draget att vara suppleant i bostadsutskottet ochMichael () hade avsagt sig uppdra-get att vara suppleant i bostadsutskottet.Kammaren biföll dessa avsägelser.4 § Anmälan om kompletteringsval till vissautskottTredje vice talmannen meddelade att på grund avuppkomna vakanser hade socialdemokratiska riks-dagsgruppen och kristdemokratiska riksdagsgruppenanmält nedanstående nya ledamöter och suppleantertill angivna utskott.Tredje vice talmannen förklarade valda tillledamot i finansutskottetKjell ()ledamot i skatteutskottetMichael ()ledamöter i utrikesutskottetLena Klevenås (s)()()ledamöter i socialutskottetConny ()()ledamot i jordbruksutskottetÅsa ()ledamot i näringsutskottetDag Ericson ()ledamot i bostadsutskottetCarina ()suppleanter i konstitutionsutskottetAgneta Brendt (s)Elisebeht ()suppleanter i finansutskottetKristina ()()()suppleanter i skatteutskottetKristina ()()suppleanter i justitieutskottetChristin ()()suppleant i lagutskottetEva ()suppleanter i utrikesutskottetElisebeht ()()()()suppleanter i försvarsutskottetLars G ()()suppleanter i socialförsäkringsutskottetUlla-Britt ()suppleanter i socialutskottetChristin ()()()suppleant i kulturutskottetUlla-Britt ()suppleant i utbildningsutskottetUlla-Britt ()suppleant i trafikutskottetChristina ()suppleant i jordbruksutskottetSiv ()suppleanter i näringsutskottetLars G ()()suppleanter i arbetsmarknadsutskottetAnders Ygeman (s)()suppleanter i bostadsutskottetAnders Ygeman (s)()()5 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 12 januari.6 § Meddelande om svar på interpellationerTill kammaren hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1994/95:48Till riksdagenBeträffande interpellation 1994/95:48 av EvaZetterberg (v) om Bretton Woods-institutionerna fårjag meddela att jag inte kan besvara denna inom före-skrivna fyra veckor.Skälet härtill är att vi inte funnit någon debattdagsom passar interpellanten och mig på grund av bl. a.utrikes tjänsteresor.Jag kommer att besvara interpellationen den 23februari 1995.Stockholm den 12 januari 1995Göran PerssonInterpellation 1994/95:49Till riksdagenBeträffande interpellation 1994/95:49 av () om narkotikasmuggling får jag meddelaatt jag inte kan besvara denna inom föreskrivna fyraveckor.Skälet härtill är att vi inte funnit någon debattdagsom passar interpellanten och mig på grund av bl. a.utrikes tjänsteresor.Jag kommer att besvara interpellationen den 23februari 1995.Stockholm den 17 januari 1995Göran Persson7 § Svar på interpellation 1994/95:28 om densvenska ESK-politikenAnf. 1 Utrikesminister ()Herr talman! har ställt tre frå-gor till mig rörande den svenska ESK-politiken:Vad innebär ett fortsatt starkt svenskt engage-mang i ESK?Kommer i att driva frågan omatt beslutsordningen, dvs. konsensus minus ett, mju-kas upp?Kommer att ta initiativ för att utlösaMoskvamekanismen mot ?Låt mig inledningsvis erinra om statsministerns in-formation till om sittdeltagande i i . I den efter-följande debatten berörde statsministern kortfattatKristina frågor.Jag vill också informera om att regeringen undervåren i en särskild skrivelse till kommer attytterligare belysa allmänna syn på ESK, ellersom det heter , , Organisationenför säkerhet och samarbete i Europa.Låt mig mot denna bakgrund uttrycka mig kortfat-tat i ett stort ämne. En ny säkerhetsordning i helaEuropa kan endast växa fram genom ett förtroende-fullt samarbete mellan länder och folk. OSSEär en oumbärlig del av säkerhetsstrukturen i det nyaEuropa. har särskilda förutsättningar och ensärskild roll att spela vad avser krisförebyggande,konflikthanterande och fredsbevarande insatser.OSSE har visat förmåga till anpassning till nya krav ien ny tid inom de ramar som samförståndet staternaemellan medger.Organisationens särskilda kvalitéer ligger i detnormsystem och de långtgående politiska åtagandensom accepterats, enligt konsensusprincipen, av samt-liga deltagarstater, inklusive och USA.OSSE:s breda definition av begreppet säkerhet inne-fattar allt ifrån mänskliga fri- och rättigheter ochdemokratibyggande till militär säkerhet.OSSE har på basis av dessa principer utvecklat enspeciell kompetens att förebygga och hantera konflik-ter även inom stater. Jag vill i detta sammanhangsärskilt nämna de pågående ansträngningarna att sökanå en lösning på , in-kluderande förberedelser för en OSSE-närvaro i om-rådet. har bl.a. genom sin roll i den s.k.Minskprocessen på ett konkret sätt engagerats i dettaarbete.Dessa är de grundläggande utgångspunkterna fördet svenska agerandet i . kommer attaktivt medverka till att operativa karaktär ochdess inriktning på konfliktförebyggande och krishan-terande insatser utvecklas.Tydligare riktlinjer för samverkan mellan OSSEoch FN är av stor betydelse. Regeringen utnyttjadesenast tillfället att vid FN:s generalsekreterares besöki ta upp denna fråga i anslutning till pla-neringen inför en fredsbevarande operation i Nagor-no-Karabach.Händelseutvecklingen i har ytterligareunderstrukit vikten av de möjligheter som OSSEerbjuder till en alleuropeisk dialog i detta syfte meddeltagande av den . Åtaganden somdeltagarstaterna har gjort inom är tillämpliga iTjetjenienfallet. ordförandeskap och trojkahar direkt till den ryska regeringenframfört kritik mot dess agerande i . Manhar också klargjort de möjligheter till konfliktlösningsom erbjuder. Ordförandeskapet förbereder nuutsändandet av en speciell mission till Tjetjenien.Sverige är berett att bidra med personal till en sådanmission.Kristina berör i sin interpellation ocksåfrågan om beslutsordningen inom , dvs. konsen-susprincipen.Konsensusprincipen är ett av fundamenten förESK:s verksamhet. Det faktum att ESK:s åtagandenoch normsystem etablerats genom konsensus gernaturligtvis dessa en särskild tyngd. Konsensusprinci-pen har tjänat som ett värn för de små staternas möj-ligheter att agera på lika villkor och skärpt deltagar-staternas ambitioner att nå fungerande kompromisser.Det är dock uppenbart att konsensusprincipen ock-så har vissa negativa sidor. Statsministern betonade isitt anförande vid toppmötet i att det varangeläget att bättre balansera konsensusprincipensnackdelar med dess fördelar.Det finns dock ett starkt motstånd både inom ochutanför EU mot långtgående förändringar av formernaför beslutsfattande. Eventuella förändringar kräverdärför noggranna överväganden.Jag skulle kunna tänka mig att nuvarande undan-tag, den s.k. konsensus-minus-en-principen för spe-ciella krissituationer, kompletteras med undantag fört.ex. beslut som enbart rör genomförandet av redanfattade beslut. Det är också angeläget att öka ordför-andeskapets och andra OSSE-institutioners handlings-frihet.Kristina har även frågat mig om Sverigeavser att ta något initiativ för att utlösa den s.k.Moskvamekanismen i Turkietfallet. Moskvameka-nismen syftar bl.a. till att, genom besök av expert-missioner från , bevaka att demokratiska ochmänskliga rättigheter respekteras.Sverige har vid upprepade tillfällen uttryckt starkoro beträffande respekten för de mänskliga rättighe-terna i . Vi har ägnat denna fråga intensivuppmärksamhet, såväl vid bilaterala kontakter sominom ramen för multilaterala forum. har age-rat på flera sätt inom där vi tillsammans medde nordiska länderna föreslagit att inbjuder enOSSE-mission för att belysa situationen. harhittills inte hörsammat denna propå.Vid ESK:s översynskonferens i beklaga-de EU att inte reageratpositivt på detta nordiska förslag och uppmanadeTurkiet att ta sin position under förnyat övervägande.Det är vår förhoppning att så skall ske och att enOSSE-mission kommer till stånd.Under hösten har som aktiv observatör iEU tillhört de länder som aktivt verkat för att frågorrörande mänskliga rättigheter diskuteras i sambandmed förhandlingarna om en tullunion mellan EU ochTurkiet. Jag har dessutom själv talat med Turkietsutrikesminister om denna fråga i samband med ministermöte i november.Regeringen kommer också i fortsättningen att föraen dialog med turkiska företrädare i dessa frågor samtfortsätta ansträngningarna i relevanta forum.Anf. 2 ()Herr talman! Jag vill tacka utrikesministern försvaret på min interpellation angående den svenskaOSSE-politiken. Det är fortfarande litet ovant attanvända den nya förkortningen, men det är alltsåOrganisationen för säkerhet och samarbete i ,dvs. det gamla ESK, som det handlar om.Toppmötet i trorjag i historiens ljus kommer att framstå som ett bety-delsefullt steg i organisationens utveckling. Det gällernaturligtvis inte bara namnbytet utan i allra högstagrad det dokument som då antogs av stats- och rege-ringschefer. Det innebär ytterligare ett fall framåt iarbetet för att skapa en alleuropeisk säkerhetsordning.Det var naturligtvis ett misslyckande i Budapestatt man inte kunde enas kring ett uttalande om kriget iBosnien och konflikten i f.d. . Men detslutdokument som man enades kring innehåller braskrivningar kring konfliktförebyggande åtgärder.Så inträffar det tragiska: Endast efterdet att slutdokumentet undertecknats bryter Rysslandmot överenskommelsen, och i 36 § och 38 § i "Codeof Conduct" talas det om att inget medlemsland iinterna konflikter får använda mer än s.k. anpassatvåld och att man naturligtvis måste handla i enlighetmed sin konstitution.Konflikten i , som ju övergått till ett re-gelrätt inbördeskrig, är djupt tragisk med ohyggligamänskliga lidanden. Den är också ett misslyckandeför den sköra demokratin i Ryssland.OSSE måste nu handla och gör så. I samlades såväl den permanenta kommitténsom parlamentarikerförsamlingen och man antogmycket kraftiga uttalanden mot det ryska agerandet.Men det räcker inte med att anta resolutioner. OSSEkommer att skicka en speciell mission till Tjetjenienoch erbjuder också sina instrument för konfliktlös-ning.Men är ju inte till för att skapa fred utan föratt bevara fred. skall arbeta med prevention ochkonfliktförebyggande åtgärder. gör och hargjort mycket för att förhindra att konflikter blossarupp. Jag kan bara nämna det arbete som utförs avhögkommissarien för nationella minoriteter. Utanhans insatser i och skulle förmodli-gen motsättningarna varit stora mellan den ryskabefolkningen och ester och letter.Låt mig återgå till svaret på interpellationen.Som ordförande i den svenska OSSE-delegationen, parlamentarikerdelegationen, är jag gladöver att kunna konstatera att utrikesministern avser attunder våren i en skrivelse till ytterligarebelysa syn på . Vi har i parlamentari-kerdelegationen framfört dettaönskemål Jag hoppas att skrivelsen kommer ganskasnart.Utrikesministern säger i sitt svar: "kom-mer att aktivt medverka till att operativakaraktär och dess inriktning på konfliktförebyggandeoch krishanterande insatser utvecklas." Detta är ocksånågot som framförs i budgetpropositionen. Jag hoppasatt det också innebär att man tänker sig att förstärkavår OSSE-delegation i Wien.Jag vet att frågan om konsensusprincipen är svår.Jag tycker att det är bra att vi från svensk sida ageraroch framhåller för- och nackdelarna med konsensusminus ett.Jag skulle ändå vilja få konkretiserat vad svaretegentligen innebär. Utrikesministern säger att hon kantänka sig att det "kompletteras med undantag för t.ex.beslut som enbart rör genomförandet av redan fattadebeslut". Det vore bra med en konkretisering av det.Vad gäller tycker inte jag att jag får någotsvar. Jag frågar ju om ifall är berett att tainitiativ till att utlösa Moskvamekanismen. Vi kännertill alla initiativ som gjorts, men nästa steg ärMoskvamekanismen. Kommer att ta ett så-dant initiativ? Jag skulle som sagt gärna vilja få enprecisering på den punkten.Anf. 3 Utrikesminister ()Herr talman! Den beskrivning som KristinaSvensson gör av hur man kan använda en sådan härorganisation för säkerhet och samarbete instämmerjag helt i. Och successivt måste vi som nation använ-da den ännu mer; vi måste också lära andra nationeratt använda den. Det ligger stora möjligheter i och detfinns stora förhoppningar till denna organisation. Meni och med förväntningarna finns det naturligtvis helatiden risker för besvikelser på grund av misslyckan-den. Man måste förstå att de nationer som faktisktfinns med - de är över 50 stycken - måste samarbetaför att det hela skall fungera. Det är i samarbetet somframgången ligger.Jag uppskattar att nämner detvardagliga krisförebyggande arbetet, som ligger iexempelvis minoritetskommissariens verksamhet. Omdet arbetet blir det ju egentligen aldrig några rubriker,utan det är när man misslyckas med att hantera kriser,som uppstått än här än där, som rubrikerna kommer.Men många kriser förebyggs också på ett positivt sätt.Jag tror att vi behöver göra ännu mycket mer i sådanasammanhang. Det handlar nämligen inte alltid om attvara snabb ut med när det redan brinner,utan det viktigaste arbetet är att förebygga eldsvådan.Det är nog så att vi i förväg kan seom konflikter är under upptågande, framför allt närdet gäller minoritetsfrågorna. Det kunde vi ju se i f.d.Jugoslavien - egentligen i hela också.Tjetjenien är ett mycket tragiskt exempel på det. Detfaktum att kan agera genom missioner ochgenom dialoger - det permanenta rådet sitter just nuoch diskuterar och är med där - är väldigtväsentligt. Och att vi kan kanalisera vår kritik dennaväg gör att den blir så mycket starkare.Den mission som talade om ärså pass förberedd när det gäller att resa till avresan förhoppningvis blir i början av nästavecka.Vad gäller de frågor som tar uppom konsensusprincipen är det ju så att diskussionenbör få pågå. Det går inte att vara väldigt exakt ochsäga: Just så här vill vi göra; man måste föra ett sam-tal. Vi är beredda att föra samtal och se till föränd-ringar, för det behövs förändringar i den här princi-pen. Det var bra när man byggde upp organisationen,men man måste nu se till att organisationen kan ledastydligare genom att man kan fatta beslut även omibland någon är emot beslutet.När det gäller kan jag inte lämna ett direktsvar på huruvida den s.k. Moskvamekanismen skallutlösas på det formella sättet, som säger. Det kravet har vi inte ställt. Vad vi har gjorti stället är att försöka nyttja de andra metoder som viockså ser.Fram till tyckte vi oss också se vissapositiva tecken i . Det kom rapporter både omhur man utvecklade konstitutionen och om beslut somdomstolar fattade vad gäller fall som vi har kritiserat.Men är det återigen ett annat läge. Vi har fåttandra rapporter om tuffare tag.Dess värre måste alltså fortfarande stå pålistan över stater som vi måste ordentligt observerabåde inom , inom och inom EU. Vianvänder alla dessa organ för att komma till tals medTurkiet om bristen på respekt för mänskliga rättighe-ter.Anf. 4 ()Herr talman! Får jag då ta Turkietfrågan först. Viär alla medvetna om vilka brott som pågår, framförallt mot kurderna i den sydöstra delen av landet. Vihar dessutom parlamentarikerrättegångarna i färsktminne.OSSE och har tagit flera initiativ för attuppmärksamma det här och få att ändra sig,men det har inte lett någonstans.När gjorde en redovisning förnågra veckor sedan trodde vi att det möjligen kundebli resultat, men är vi tillbaka i det gamla.Den mission hade avsett att skicka till Tur-kiet var, vad jag förstår, inte välkommen. Inga avåtgärderna har lett någonstans. Av de instrument manhar inom är nästa den s.k. Moskvamekanismen.Vad är det då som gör att vi inte kan ta ett sådantinitiativ? Många väntar på det, och det är vad manmåste göra nu när det gäller Turkiet.Parlamentarikerdelegationen skulle också i väg tillTurkiet , men blev nekad inträde. Delegatio-nen, i vilket jag skulle ha deltagit, skulle ha letts avden amerikanske senatorn . är vi välkomna,längre fram , men sker nyaförhalningar.Vi har ju dessa mekanismer för att de skall använ-das. Om vi inte använder dem är de ju fullständigteffektlösa. Man vet att ingen bryr sig om dem.Jag vill alltså ha ett svar på frågan varför det är såomöjligt att ta detta initiativ.Jag förstår uppriktigt sagt inte vad det står på si-dan 3 längst ned i svaret när det gäller konsensus. Detvar därför jag ville ha en konkretisering av vad sommenas med uppluckringen av konsensus.Parlamentarikerförsamlingen har på sitt möteWien klart deklarerat att vi menar att manmåste luckra upp konsensus minus ett-principen. Detbetyder inte att man skall gå över till rena majoritets-beslut. Det kan finnas andra vägar.Anf. 5 Utrikesminister ()Herr talman! När det gäller konsensusfrågan är detviktiga, tycker jag, att vi för ett samtal om hur mankan rucka på principerna. Det är bra att parlamentari-kerförsamlingen är med och ger sitt bidrag till hurman skall göra.Den öppning som finns i svaret avser inte de tungafrågorna, som har med normer och sådana saker attgöra, utan mera uppföljning av de tunga besluten, och- långt åt andra hållet - administrativa frågor ochsådant. Jag säger det som ett exempel.Man måste börja någonstans för att få en dialog,och då bär man börja med ganska enkla frågor.När det gäller är det alldeles rätt somKristina säger att den OSSE-mission vi frånnordiskt håll hade önskat, ja, krävt att den skulle fåbesöka , den har inte släppts in. Den har intevarit välkommen.Det är bra om man nu välkomnar parlametariker-delegationen, men det räcker inte. Vi menar att detmåste till en mera formell mission.Kan vi här göra något mera och använda den spe-ciella Moskvamekanismen som ? Jag håller det inte för uteslutet. Men mankan inte bara säga: gör vi så. I denna fråga måsteman ha konsultationer med andra länder. Då måsteman se vad det kan ge i förhållande till . Dethandlar här om en process där vi arbetar med olikainstrument och med olika organistioner.OSSE är en mycket viktig organisation i samman-hanget.Jag hoppas också få ett direkt och konkret tillfälleatt ta upp frågor om mänskliga rättigheter i Turkietvid ett möte som planeras med den turkiske utrikes-ministern. Han är rätt ny i sin roll. Han vill ha sådanadiskussioner till stånd när EU nu diskuterar tullunionmed . Det är bra att utnyttja den typen av möj-liga avtal för att också ordentligt gå igenom frågor ommänskliga rättigheter.Anf. 6 ()Herr talman! Jag förstår naturligtvis svårigheternanär det gäller konsensus och jag känner till den in-ställning som finns inom olika OSSE-delegationer iden här frågan. Det är bra att tar initiativ föratt försöka luckra upp det hela.Turkietfrågan: Utrikesministern håller det inte föruteslutet att vi kan ta initiativ, självklart tillsammansmed andra länder. Jag förstår att det måste innebäratillsammans med exempelvis övriga nordiska länder,och kanske några andra också, för att even-tuellt kunna utlösa Moskvamekanismen. Jag menar attdetta är nödvändigt. Naturligtvis är det en process,men det är ju flera andra länder som kan tänka sig attställa upp på det här. Det krävs att man har med sigett visst antal länder. Jag tycker man skall utnyttja densituation befinner sig i, beträffande t.ex. för-handlingsläget med EU, och ställa krav.Jag tolkar uppgifterna i det svar utrikesministernlämnade som ett fall framåt i den svenska positionen.Är det riktigt?Anf. 7 Utrikesminister ()Herr talman! Jag är naturligtvis alltid tacksam omriksdagsledamöterna tolkar svar som ett fall framåt,men det beror på vad hade för åsiktfrån början. Jag har bara ärligt redovisat var vi står ide här frågorna.Jag tror det är bra att vi får en sådan här diskus-sion i riksdag. Det visar både vad man fak-tiskt kan göra med , men också att det är ganskasvårt och att vi måste vara många tillsammans för attgöra det.Jag tror att insatser i parlamen-tarikerförsamlingen och vad vi från utrikesförvalt-ningen gör i ministerrådssammanhangen tillsammanskan bli ett ganska gott handlande också när det gällerTurkiet.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1994/95:47 om nyfö-retagandet i den privata sektorn m.m.Anf. 8 Finansminister ()Herr talman! Ärendena inom ärså fördelade att jag skall svara på den interpellationsom ställt till statsministern.Regeringen lade fram budget-propositionen, inklusive finansplan. Regeringen pre-senterade där ett omfattande program för att sanerastatsfinanserna. presenterade regeringen ettstort och ambitiöst åtgärdsprogram för att öka syssel-sättningen och minska arbetslösheten.Genom de förslag som regeringen nu lagt framsker en radikal förbättring avSveriges finansiella balans. Statens utgifter minskas,och inkomsterna stärks. Till detta kommer de positivaeffekterna av en ökad sysselsättning.Regeringen framhåller i finansplanen att balansenmellan sanering av statsfinanserna och bekämpning avarbetslösheten är svår och känslig. Om de budgetför-stärkande åtgärderna är för begränsade ökar risken förfortsatt höga räntor, minskat förtroende för densvenska kronan och bestående hög arbetslöshet.