prot · GI0982 · 1995-03-30 00:00:00 — Det ärgrundtanken i det förslag som vi har lagt fram.Detta leder också till en viss budgetförstärkning.Om man, som vi föreslår i vår motion, skulle höjaalkoholskatten med , vilket egentligeninte är så våldsamt mycket, skulle det leda till eninkomstförstärkning på ungefär 2 miljarder. Om manhöjer skatten på tobak , som vi föreslår, fårman in en och en halv miljard. Tanken är att dessapengar skall användas för att täcka de merkostnadersom samhället får på grund av negativa effekter.Vi är naturligtvis medvetna om att det här synsät-tet inte är gängse . Man tar in skatt på ett merallmänt sätt och gör en fördelning efter någon sortsbehovsprövning. Vi vill ändå föra fram tanken på attdet skall finnas någon form av koppling. Vi tror i ochför sig inte att det har någon större styreffekt. Vi vetatt både drickandet och rökandet egentligen inte är såpriskänsligt. Det är en ganska liten koppling mellanpris och efterfrågan.Men vi tycker att det är en litet väl tuff skrivning ibetänkandet och det är därför vi har reserverat oss.Där står nämligen att vi sedan en lång tid tillbakahävdat ståndpunkten att man inte skall beskatta på dethär sättet. Det tycker vi inte är något argument. Det ärväl bara ett konstaterande att man har gjort så här.Bara för att man gjort en sak väldigt länge behöverman inte fortsätta att göra på samma sätt.Vi tyckte alltså att det kunde vara intressant attväcka den här frågan med den direkta kopplingenmellan skatt och den verksamhet som man får.Jag står givetvis bakom båda de reservationer vihar på den här punkten, men jag skall nöja mig medatt yrka bifall till reservation 1 under moment 1.Anf. 173 ()Herr talman! Jag vill avgränsa mitt inlägg till attenbart ta upp frågan om teknisk sprit. Som framhålls imotioner från bl.a. förorsakar dennya lagstiftningen problem för företag som i sin verk-samhet använder teknisk sprit som inte är denature-rad.Problemen består däri att dessa företag antingenmåste ligga ute med skatten, som inormala fall kan uppgå till årli-gen, eller skaffa sig godkännande som upplagshavare.I sistnämnda fallet krävs emellertid både lagringska-pacitet och att företaget, om det avser att sälja denobeskattade varan till en annan upplagshavare i Sveri-ge eller till en näringsidkare i ett annat , stäl-ler säkerhet för skatten. har Riksskatteverketkrävt en säkerhet på 500 000 kr.Många företag torde vara i den situationen att deöver huvud taget inte förmår ligga ute med skatteneller ställa den begärda säkerheten, eller att de kantillgodose kraven endast till priset av en försvagadlikviditet eller genom att anstränga sin kredit ytterli-gare.Det finns ingen rimlig anledning till att det skallbehöva vara på det viset. Man kan genom relativtenkla ändringar i regelsystemet åstadkomma en bättreordning som kan bygga på de kontrollrutiner somredan utövas av över dem som fåranvända teknisk sprit skattefritt mot försäkran.Jag föreslår således att man närmare överväger enutvidning av försäkranssystemet, en rimligare nivå påde begärda säkerheten och en omprövning av förut-sättningarna för att bli upplagshavare. Med omedelbarverkan bör den övergångsordning förlängas, sominnebär att vissa användare av teknisk sprit får inköpaspriten skattefritt mot försäkran.Jag yrkar bifall till reservation 2.Anf. 174 ()Herr talman! de-batterade vi i denna kammare om regeringens propo-sition 1994/95:56. Den debatten resulterade i att enklar majoritet fastslog nya skattesatser för tobak ochalkohol. Vidare fastslogs de undantagsregler som vigenom vårt medlemskap i den europeiska unionenkommer att kunna behålla fram till 1997.Ett undantag som beslutades om den 14 december1994 var undantaget för vår syn på en progressivbeskattning av alkoholdrycker, vilket ger oss sompolitiker ett gyllene läge att under den tiden propagerai EU för vår syn på frågan om beskattning av alkoholoch där eventuellt kunna så ett frö för framtiden.Likaså ger det de svenska bryggarna en möjlighettill en relativt mjuk övergång till de nya EU-direktiven om alkholbeskattning.Här kan också nämnas att regeringen gett klarasignaler om att frågan kommer att åter väckas i godtid före 1997.Vidare beslutades om att vi även , åt-minstone som vi har undantag på denkvantitativa sidan, skall hålla oss med en s.k. 24-timmarsregel. Varför skall vi då ha denna regel, närdetta inte är något krav från EU och det inte hellerfinns något undantag för detta i medlemsförhandling-arna?Moderata samlingspartiets frågor slutar aldrig attförvåna mig. Därför skulle det vara ganska intressant,herr talman, om kunde redovisa förhur tänker sig en effektiv uppföljningoch bevakning av de undantagsregler som vi nu hargentemot de andra EU-länderna.Sedan bör vi, herr talman, få ett klart besked frånJan-Olof och vilka direktivSveriges parlament bör följa och även vilka vi inte börfölja. Då vi nu är medlemmar i kan de väl medlätthet redovisa detta?Det är nämligen så, herr talman, att denna fråga -likt många andra frågor som riksdag tarställning till - är EU-direktiv om ändring i svensklagstiftning. Jag har svårt att se att det på någon punkti finns något undantag vad gäller möjlighe-ten att gång på gång gå emot EU och dess direktiv.Herr talman! Allt det här, och litet till, var de hu-vudfrågor vi debatterade här i kammaren för snart treoch en halv månad sedan. Den gången var det enbartModerata samlingspartiet som opponerade i debatten,och det i form av . När vi nu behand-lar skatteutskottets betänkande 1994/95:SkU19, Alko-hol- och tobaksskatt, vaknar de andra partierna till liv.Måhända är det vårkänslorna som får debattlustan attsvalla.Hos och Miljö-partiets kan man klart se ett väsent-ligt inflytande av våren. Det ser man på intensiteten iatt föreslå vissa skattehöjningar för att till vissa, vis-serligen mycket behjärtansvärda, områden styra deinkomster man räknar med av dessa riktade skatter.Visst är våren härlig, herr talman, men inte såhärlig att man bara kan komma dragandes med skat-tehöjningar och tro att dessa enbart kommer att gene-rera vinster. Man måste också ta en titt på de even-tuella kostnader och följdverkningar som kan uppståvid en ändring av en skattemodell. Det gör man bästgenom att underställa dessa frågor en helt vanlig bud-getprövning.Herr talman! De nuvarande skattesatserna på al-koholdrycker fastställdes så sent som . Att nubörja ändra i skattenivåerna tycker vi är att gå förhäftigt fram. Vi behöver för att överväga de fram-tida skattesatserna, där vi också måste bearbeta EU:ssyn på alkoholbeskattningen.För del har vi i antagit - precissom sade - med klar enighet ett målfrån om att sänka alko-holkomsumtionen t.o.m. . Denenigheten är också ett argument för att i mesta möjli-ga mån gå varsamt fram med förändringar i lagstift-ningen på alkoholsidan. Min förhoppning är att sam-ma majoritet återfinns här i kammaren även i dag.Därför skulle det vara bra, herr talman, om exem-pelvis och deklarerarhur man ser på det uppsatta WHO-målet. Jag hoppasatt de, precis som två andra representanter för opposi-tionspartierna, deklarar sin ställning vad gäller dettamål, och jag hoppas också att de övriga oppositions-partierna deklarerar samma inställning.Herr talman! Jag vill säga några ord om skatt påöl. Även här har vi ett av de undantag som jag be-skrev i inledningen av mitt anförande. Undantagetsträcker sig till 1997, vilket ger både stat och näringett välförtjänt andrum. Vi behöver även här tid på ossför att påverka och inte minst för att stanna upp och taen titt på vad bryggarna kan göra och vad staten kangöra för att forma ett fungerande och hållbart skatte-och näringsklimat för bryggerinäringen i framtiden.Det som krävs , herr talman, är uppslutning runtett genomtänkt och långsiktigt näringspolitiskt förslagför att värna svensk bryggerinäring i en hård europe-isk konkurrens. Det vore väl att föredra framför entotalt huvudlös omställning både av kvantitetsgränser-na och skattesatserna på öl, som bl.a.föreslår.Det är utifrån det perspektivet som regeringen hardeklarerat att man före undantagets utgång1997 kommer tillbaka med ett klart konstruktivt för-slag.Herr talman! På området teknisk sprit kan ju näm-nas, att vad gäller problemet med eventuella lättnaderpå detta område har satt i gångett arbete med att kartlägga problemen på området,och signaler från kansliet tyder på att denna frågaåterigen kommer att bli föremål för debatt både iutskottet och eventuellt även här i kammaren. En saksom är klart intressant är att , mitt underdebatten, arbetar beskattningsmyndigheten med en delav området teknisk sprit, nämligen att man numeraindividuellt avväger säkerhetsbeloppet. Men dennafråga kommer, herr talman, åter att bli föremål förgranskning i skatteutskottet.Herr talman! En annan skatt som tas upp i skat-teutskottets betänkande 1994/95:SkU19 är skatten påtobaksvaror. Även här hävdar vi att den tid som hargått sedan beslut fattades rör sig om endast tre och enhalv månad. Det är alldeles för att vi i dagskall kunna se några större konsekvenser som gör attvi överväger att frångå det föregående fattadebeslutet. Också här krävs det ju att vi förbereder ossför en eventuell förändring i skattesatserna rörandetobaksvaror och vanor, och det skall vi göra på sam-ma sätt som på de områden där vi har undantag frånEU:s skattesatser och regler. Vi måste alltså klarläggavår syn på tobaksbeskattningen inom det europeiskasamarbetet.Avslutningsvis, herr talman, vill jag återigen på-minna oppositionen om att vi skall göra allt för att nåupp till mål vad gälleralkoholkonsumtionen i . För att nå dit måstevi samarbeta med de övriga nordiska och europeiskaländerna. Det är därför viktigt att vi inte nu förhastaross och på så sätt slår igen öppna dörrar och sederme-ra springer före de övriga nordiska länderna. Det viskall göra är att avvakta samtalet som pågår mellanexempelvis de nordiska länderna rörande den s.k.nordiska provianteringsöverenskommelsen.Vidare måste våra förhandlingar med EU förasutifrån vår syn på alkoholpolitiken, nämligen att vårtmål är att sänka alkoholkonsumtionen tillår 2000.Med det, herr talman, vill jag yrka bifall till ut-skottets hemställan och avslag på reservationerna.Anf. 175 () replikHerr talman! Vi har undantagsregler närdet gäller alkohol och öl. Men har oer-hört höga skatter i förhållande till övriga EU-länder.Om jag bara får nämna starkölet, ligger skatten här på13 kr per liter, medan den i är och iTyskland . Det är stora skillnader.Det är klart att bryggerinäringen i detta land villha spelregler. har vi ju en övergångstid ,och man vill då ha signaler från regeringen om hur viskall ha det i vårt land. Skall vi lägga ned de mindrebryggerierna? Vi har ett antal mindre bryggerier ilandet, och många av dem har varierande smak påsina drycker, till gagn för det svenska folket medolika smakinriktningar. Vi har också större bryggeri-er.Hur går det för den mindre bryggerinäringen ute iglesbygden? Det vill jag fråga Granberg.Anf. 176 () replikHerr talman! Det är sant att vi har ett undantag,och så länge vi har det undantaget tycker jag att viskall ta det litet lugnt och se framtiden an.Jag tolkar svaret från så att hantycker att skatten på öl är hög. Vi ser det som en delav just alkoholpolitiken att ha de höga skatterna, föratt de också skall finansiera den sociala sidan - precissom var inne på.Jag kan ställa frågan till igen:Hur ser ni moderater på Världshälsoorganisationensmål?Anf. 177 () replikHerr talman! Jag säger här att skatten är hög iSverige, och det erkänner också . Vad hän-der om vi ligger kvar på denna höga nivå? Kan densvenska bryggerinäringen klara sig gentemot konkur-rensen från övriga ? Det är det frågan gäller,och det är den jag vill ha svar på. Jag har mycket svårtatt tro att den svenska bryggerinäringen kan överleva idet läget.Anf. 178 () replikHerr talman! Jag kan förstå att ett visst intresse just för bryggerinäringen. Vi undantagstid, och vi skall ta den tiden.Svaret på min fråga till uteblev. Jagtolkar det så att är nästan det enda partieti kammaren som inte ställer upp på Världshälsoorga-nisationens mål.Anf. 179 () replikHerr talman! sade mycket klokt isitt anförande som jag gärna kan instämma i. Det ärspeciellt på två punkter som jag vill ge honom rätt.För det första är det riktigt att jag har vårkänslor.Det kan inte förnekas, och det känns inte helt fel.För det andra tycker jag inte att det finns någramotsatser i det förslag som vi lägger fram om att höjapriset på alkohol och tobak genom en höjd skatt. Menjag kan ge rätt i att det kanske inte ärvärldens bästa tajmning med förslaget, eftersom vinyligen har ändrat skatten genom EU-medlemskapet -som vi kanske i och för sig inte applåderade. Detfinns också ett behov av att ha långsiktiga och någor-lunda stabila regler.Jag kan försäkra att vi inte harnågra dubier vad gäller målet att försöka nedbringakonsumtionen av både tobak och alkohol. Det framgårganska klart av vår motion i ärendet. Även om det inteär kristallklart när jag säger att det inte finns någonstark koppling mellan priset och konsumtionen, är denju inte oväsentlig. Jag tycker därför att vårt förslagkan tillgodose både behovet av den koppling som viavser och målet att få ned konsumtionen.Anf. 180 ()replikHerr talman! Det låter bra att man har uppmärk-sammat att det finns vissa problem med den tekniskaspriten och att skattemyndigheten självmant nu harbörjat titta på kraven på säkerhet. också att det finns vissa problem här - problemsom vi inte uppmärksammade tillräckligt mycket närvi fattade beslut om detta i höstas.Jag vill fråga vilka problem som beträffande den tekniska spriten utöver kravet påsäkerhet.Anf. 181 () replikHerr talman! Ett problem är just kostnaderna förföretagen. Jag har inte sett den nya propositionen. Jagsvarar inte mer än så, utan jag väntar tills vi får se dennya text som vi skall ta ställning till.Jag kan passa på att ställa frågan till MichaelStjernström. Han svarade inte heller när det gällerVärldshälsoorganisationens mål. Hur ställer sig kdstill det?Anf. 182 ()replikHerr talman! Som har noterathar vi inte reserverat oss på mer än den punkt somgäller den tekniska spriten, så vi instämmer med ut-skottsmajoriteten på de övriga punkterna.Vi tycker att WHO:s mål är det enda riktiga. Viarbetar för en restriktiv alkoholpolitik i . Detär riktigt, som försökte säga, att vimånar om många människor i samhället, och därför ärvi restriktiva till alkohol.Anf. 183 () replikHerr talman! talade om vårkänslor,och erkände att han hade vårkänslor.Jag är mer osäker av mig ännu - det får bli varmare iluften först. Men hade nog litet vår-känslor själv, eller också var det insnöade gamla res-ter han visade upp. Han gav mig en överhalning föratt jag ville höja skatten, men det har jag inte före-slagit, - inte alls! Det var liksom avgammal vana som jag fick skäll den här gången. MenVänsterpartiet har inte föreslagit höjd skatt på alkoholi sitt budgetförslag. Vi har föreslagit stöd till en folk-partimotion i det här betänkandet. Så udda är det i dethär fallet, så nu gäller det att vi är väldigt vårallertaför att hänga med.Vi är alltså överens om att det nog är för tidigt attändra, men om ett tag tror jag att det kan finnas behovav att justera alkoholskattereglerna - det kan det göra.Det finns knöligheter med lagen, t.ex. att vin medbubblor i är extra hemskt och skall straffbeskattasenligt . Det finns alltså en del knepighetersom bör åtgärdas, men vi har inte föreslagit någraskattehöjningar.Däremot är det synd att vi inte har kunnat enas omatt slå fast att vi skall ha en hård och aktiv linje motEU när det gäller att värna våra möjligheter att hainförselregler, . Men rätt skall vara rätt:Den här gången fick jag skäll i onödan!Anf. 184 () replikHerr talman! Om det var skäll i onödan vet jaginte. Det var en vänstermotion, undertecknad GudrunSchyman, med bland dem som behandlas i betänkan-det, och i den föreslogs en riktad skattehöjning. Detvar den jag tänkte på när jag sade att förslagen måstegå igenom en grundlig budgetprövning.Om det var fråga om vårkänslor eller om känslorav snö kan vi väl lämna därhän. Men vi kan ju snackaom EU. Vänstern gör sig ju nu av med den EU-talesman man har, nämligen från minegen länsbänk; honom hade jag möjligtvis kunnatsätta mig ned med för att göra upp om framtida EU-planer.Anf. 185 () replikHerr talman! I reservationen från idet här betänkandet har vi inga förslag om skattehöj-ningar. Det fanns en motion om teknisk sprit, men denhar vi från sida inte tillstyrkt vid ut-skottsbehandlingen - den förde med sig tekniskakomplikationer, och vi lyssnar ju på de argument somframförs. Det är ju så vi jobbar i utskotten, eller hurLars ?Anf. 186 () replikHerr talman! Med tanke som har gåtttyckte jag att det passade att ta upp det här. närVänsterpartiet börjar svänga mer åt höger kan det juvara bra att påminna vänsterpartisterna om att de ändåbrukar vara väldigt måna om att höja skatterna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )9 § Beskattningssystemets utformning underkriser och i krigFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1994/95:SkU24Beskattningssystemets utformning under kriser och ikrig (prop. 1994/95:171)Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )10 § Ekonomisk demokrati, sparande ochägarspridningFöredrogsFinansutskottets betänkande 1994/95:FiU23Ekonomisk demokrati, sparande och ägarspridningAnf. 187 ()Herr talman! I finansutskottets betänkande nr 23behandlas två motioner, en från Moderata samlings-partiet om sparande och ägardemokrati och en frånVänsterpartiet om ekonomisk demokrati - såledesklassiska politiska skiljefrågor. Socialdemokraternahade helst sett att de båda motionerna behandlats isamband med budgetbetänkandet, där de hade kunnatförsvinna mer obemärkt. Efter votering i utskottetbeslutades emellertid om ett separat betänkande.De senaste veckornas utveckling aktualiserar meddramatisk tydlighet hur nödvändigt det är att Sverigeradikalt lägger om kursen i den ekonomiska politiken.Dit hör villkoren för sparande och ägande.Visionen om en egendomsägande demokrati är enhörnsten i moderat politik. Ett spritt enskilt ägandebaserat på privat sparande har avgörande betydelse förom skall vara ett välfärdssamhälle med friaoch självständiga medborgare och ekonomisk tillväxteller en centralt styrd och reglerad stat i ekonomiskutförslöpa och ett alltmer bidragsberoende folk.Människors strävan efter att förkovra sig och för-bättra tillvaron för sig själva och de sina är och haralltid varit en mäktig drivkraft. Ett samhälle som integer sina medborgare möjligheter att förkovra sig ge-nom eget arbete, företagsamhet och sparande stagne-rar och stöter slutligen bort de människor och detkapital som utgör förutsättningen för utveckling ochvälstånd.Oupplösligt förknippat med denna drivkraft är detegna ägandet av kapital och egendom. Skyddet föräganderätten är en förutsättning för att människorskall vilja investera och våga ta risker som alltid ärförknippade med företagande och teknisk och eko-nomisk utveckling. Det privata ägandet och sparandetär basen för såväl den enskildes som samhällets väl-stånd. Det ger trygghet och frihet genom de möjlighe-ter det ger den enskilde att bestämma över och kon-trollera sin ekonomi.Det finansiella sparandet är också i en global eko-nomi av betydelse för kapitalbildningen och för nä-ringslivets, framför allt de mindre företagens, tillgångtill investeringskapital. Utan tillgång till eget spar-kapital eller sparade medel från familjemedlemmareller andra närstående eller intressenter skulle en delav dagens storföretag inte ha funnits. Detsamma gäl-ler ett oräkneligt antal mindre företag.En fungerande marknadsekonomi förutsätter en-skilt ägande och sparande. Marknadsekonomi baseradpå enskild äganderätt är framför allt en nödvändigförutsättning för demokrati. I ett samhälle utan en-skild äganderätt finns ingen pluralism annan än densom staten tillåter och stöder. Ett sådant samhälle ärinte förenligt med fri debatt och demokrati. Den yt-tersta konsekvensen kan vi studera i det ekonomiska,politiska och moraliska sammanbrottet för tidigareplanekonomier.Den politik som inleddes i på 1940-taletdominerades av planekonomiskt tänkande i kombina-tion med vad som förefaller att ha varit en allmäntomfattad tilltro till att välståndet var en gång för allagivet. I största välmening växte ett statligt/korporativtkontrollsamhälle fram.Till skillnad från vad som var fallet i andra socia-listiska stater var det inte produktionsmedlen som iförsta hand skulle läggas under offentlig kontroll utanproduktionsresultatet och de enskilda medborgarnasekonomi. Icke desto mindre är staten den enskiltstörste ägaren av rent kommersiella företag som pro-ducerar varor och tjänster. Det korporativa inslagethar varit betydande.Den socialdemokratiska politiken har bedrivitskonsekvent och målmedvetet. Det finns en rak linjefrån arbetarrörelsens efterkrigsprogram för en plan-mässig folkhushållning partipro-gram.Den s.k. svenska modellen har, som också Väns-terpartiet konstaterar, lett till en stark koncentration avstora företag. har nyetableringen av indust-riföretag minskat dramatiskt . Ensådan utveckling innebär risk för en svag inhemskinnovationskraft och vikande investeringar. Det inne-bär också en vikande arbetsmarknad. harSverige inte haft någon tillväxt av sysselsättning i denprivata sektorn. Hela sysselsättningsökningen harkommit i den offentliga sektorn, som i allt väsentligtvarit skyddad av offentliga monopol.Samtidigt som storföretagen till följd av globali-seringen av ekonomin har blivit allt mindre beroendeav har blivit alltmer beroende avstorföretagen. Att detta är en vansklig situation fram-går av det faktum att som industriproduk-tionen i har sackat efter övrigaindustriländer har produktionen i svenska företagutomlands ökat kraftigt. Under slutet av 1980-taletökade de svenska direktinvesteringarna i utlandetdramatiskt. Den utvecklingen har vänt under senareår.Till koncentrationen har, som vänstermotionenockså noterar, den solidariska lönepolitiken medver-kat.För den enskilde har utvecklingen inneburit enstarkt sammanpressad lönestruktur. har enväxande del av löneutrymmet intecknats för obligato-riska försäkringar. Kopplingen mellan arbetsersätt-ning och arbetsinsats har blivit allt klenare. Till dettabidrar de kraftiga marginaleffekterna i skatte- ochtransfereringssystemen. För de allra flesta finns det istort sett inga påtagliga ekonomiska incitament för attinvestera i en utbildning och för att ta på sig merkrävande och ansvarsfulla arbetsuppgifter.Sverige har blivit ett höglöneland för lågutbildadeoch ett låglöneland för högutbildade. Givetvis medfördetta att vi i en internationell ekonomi riskerar attförlora såväl kompetens som investeringar till ländersom kan erbjuda markant bättre villkor.Från att ha haft en av världens snabbast växandeekonomier har motsatsen gällt sedanslutet av . rasade Sveri-ge från tredje till fjortonde plats i välståndsligan. 1993hade vi fallit till sjuttonde plats.Vi har fått en ökande statlig skuldbörda, upprepa-de kostnadskriser och finanskriser som har utlöstnedskrivningar av kronkursen. Ännu kan vi inte senågot slut på den utvecklingen. Vi blir som nation alltfattigare och alltmer beroende av våra långivare.Utbyggnaden av de kollektiva skyddsnäten harmedfört att många enskilda hushåll har berövats reellamöjligheter att spara eller dragit slutsatsen att de intebehöver spara för framtida behov eller ha en buffertför oförutsedda händelser. Ett eget sparande kantvärtom leda till mindre förmåner från det allmännaän eljest.För allt fler gäller inte längre den självklara regelnatt det skall löna sig att arbeta. Tvärtom, beroendet avinkomster från transfererings- och bidragssystemenhar ökat och därmed beroendet av det politiska syste-met. En visar att den lön som en vanligfamilj behöver för att nå upp till socialbidragsnivånefter skatt och barnbidrag är betydligt högre än in-gångslönen i flertalet yrkeskategorier.