prot · GI09109 · 1995-05-19 00:00:00 — Det innebär också längre le-veranstider eftersom godset från på sin vägtill exempelvis först måste norrut till och därefter söderut till . Det är omvägarsom tillsammans med de ökade transportkostnadernaförsämrar inlandsföretagens konkurrensvillkor. Det ärviktigt med tanke på att de gärna vill börja exportera.Den här typen av nedläggningar är tydliga exem-pel på vad som inträffar när helhetssynen försvinner iregional-, miljö- och trafikpolitiken. Man kan integömma sig bakom lönsamhetskrav, rationaliserings-krav och effektivitetskrav. Det innebär inte att Väns-terpartiet tycker att SJ skall drivas olönsamt, oratio-nellt och ineffektivt. Det innebär att SJ:s verksamhetinte enbart kan redovisas i strikta affärsmässiga ter-mer. De är för begränsade. Man måste redovisa SJ iett infrastrukturellt sammanhang. Dit hör själva verk-samheten i företaget, affärsidé, kommunikationer,transportmöjligheter, den offentliga servicen, utbild-ningsnivån, kulturlivet, kvinnors villkor etc. Om allafaktorer samverkar får vi en positiv utveckling. Omnågra faktorer försämras, exempelvis offentlig serviceeller transportvillkoren, riskeras den positiva utveck-lingen. I värsta fall kan t.o.m. regionalpolitiska stöd-pengar i praktiken vara bortkastade.Det har talats mycket om avregleringar. Faktum äratt de genomförda avregleringarna av transport- ochkommunikationsväsendet i landet har med få undan-tag gynnat storstadsområden och befolkningscentrumi på bekostnad. Att flyga frånKiruna till kostar lika mycket som att flygafrån till . Där ser man hur gynn-samma avregleringarna är.Ofta har avregleringen motiverats som en anpass-ning till som föreskriver fri rörlighetoch fri konkurrens och förbjuder subventioner somanses snedvrida konkurrensen. Medlemskapet i EUkommer att förstärka denna inriktning. Ökat utrymmeför marknadskrafterna missgynnar inlandet i Sverige.Det gynnar i stället koncentrations- och centralise-ringstendenserna.En helhetsyn innebär i stället att man ser till debehov som finns i en region eller på en ort när manutformar politiken. majoritet tyckshysa alltför stora förhoppningar om att beslutsord-ningar, SJ:s överläggningar med godskunder ellerpågående utredningsarbete om kommunikationspoliti-ken i slutändan kommer att resultera i att t.ex.godsterminalerna i och inte läggsned.Fru talman! Jag ringde i går till ochMorjärv för att höra om SJ:s överläggningar hade gettnågra positiva löften om att godsterminalerna skullefå vara kvar. Svaren var tyvärr entydiga. SJ kommeratt besluta om deras framtid senast . Ing-enting pekade på att SJ ändrat sina planer. Dettakommer att bli ett dråpslag för näringslivet i Norrbot-tens inland.Slå inte undan fötterna på näringslivet i Norrlandsinland genom att passivt se på när SJ lägger nergodsterminalerna i och ! Här krävsmer än fromma förhoppningar. Här krävs aktiva poli-tiska insatser för att rädda jobben och för att satsa påmiljövänliga och kostnadseffektiva godstransporter.Anf. 5 () replikFru talman! talar om problemen medavreglering. Hon säger att vi i stället skall ha en hel-hetsyn. Den innebär att det är riksdag och regeringsom bäst vet vad folk har för transportbehov och närman har resbehov osv. Här klargörs skillnaden mellanvåra två synsätt.Vi vill att marknadskrafterna skall få råda. Mark-nadskrafterna är ju faktiskt summan av oss konsumen-ter. Erfarenheten visar mycket tydligt att man har haftväldigt svårt att få nytänkande att slå igenom inomjärnvägssektorn. Den monopolsituation som har råtthar hindrat den tekniska utvecklingen. Man kan tittapå hur vägtrafiksektorn har utvecklats och jämföra detmed järnvägssektorn. Då ser man att järnvägsteknikenstår kvar på samma nivå som sedan.Anf. 6 () replikFru talman! Marknadskrafterna har ju tyvärr visatsig ha de effekter som jag beskrev. De har gynnatkoncentrations- och centraliseringstendenser. Om vitittar på EU-medlemskapet kan vi se att det inte harinneburit några goda konsekvenser för regionerna iNorrlands inland. Här har det blivit precis tvärtom.Det har blivit fördyringar.Det är precis som jag sade att en flygbiljett mellanKiruna och kostar lika mycket som enflygbiljett mellan och . Det varväl inte meningen.De fria marknadskrafterna innebär att det som ärlönsamt får ytterligare fördelar, men det som inte ärlönsamt får mycket svårare att klara sig.Anf. 7 () replikFru talman! Det är just det som är meningen. Detsom är lönsamt är sådant som folk efterfrågar. Det ärdet som man bör satsa på, utveckla ytterligare och ökakapaciteten på.Sedan är det naturligtvis viktigt att de trafikpoli-tiska principerna följs när fattarbeslut om olika typer av skatter. Det innebär att detskall ligga samhällsekonomiska kalkyler i botten. Denenskilde resenären skall känna av marginalkostnader-na räknat i samhällsekonomiska termer. Det har tyvärrinte kommit att genomföras i tillräcklig grad ännu.Om vi gör det kommer detta att fungera bra.Anf. 8 () replikFru talman! Om man drar ut konsekvenserna avresonemanget att man bara skall satsa på det som ärlönsamt innebär detta att man inte tar ett samhälls-ekonomiskt ansvar för glesbygden. Där finns det intesamma lönsamhetsmöjligheter på grund av att det ärfärre människor som bor där. Det är viktigt att riksda-gen tar ett ansvar för att hela skall ha möjlig-heter att leva och finnas till och inte bara storstadsom-råden och befolkningscentrum i södra . 9 () replikFru talman! Jag vill ställa en fråga om ordet sats-ning. För verkar satsning vara sammasak som att och regeringen skall beviljaanslag till något som inte lönar sig. Jag menar att satsainnebär att företag satsar. Det innebär inte att vi skallsatsa skattepengar.Det har satsats mycket pengar på järnvägar iNorrlands inland. Även om det inte är för mycket hardet i alla fall inte lönat sig. Folk åker inte tåg. Trans-porterna har inte ökat. Ändå har år efter årbeviljat nya pengar. Vi har sett att det inte bara hand-lar om pengar, och satsningar av andras pengar, utanatt det också handlar om att det måste finnas en vil-lighet hos marknaden att använda dessa "satsningar".Jag tycker att det är oroväckande när man tror pengar kan ge mer trafik. Det gör inte det. Finnsdet inget gods och inga passagerare hjälper det intehur många tomma tåg Västerpartiet vill köra där.Anf. 10 () replikFru talman! Det handlar inte om att köra tommatåg. Historien har visat att företagen faktiskt inte hartagit det ansvar som tror att de kommeratt göra. Det finns ingenting som hindrar att de i dagsatsar och tar ansvar.Det har alltid varit ett samhällsansvar att investerai järnvägar och sådant. Det kommer det att vara ocksåi fortsättningen. Företagen är inte villiga att stå fördessa kostnader.Anf. 11 () replikFru talman! Företagens uppgift är att bedriva före-tagande. Staten har ansvaret för infrastrukturen. Mendet är ju inte säkert att infrastrukturen måste vara dyrjärnväg. Det kan vara andra saker som är mer lönsamtoch bättre anpassat än järnväg. Jag tycker att det äroerhört viktigt att vi inte ser järnvägen som den endalösningen.Anf. 12 () replikFru talman! Jag vill bara tillägga en sak, nämligendetta med miljöansvaret. När det gäller detta medavreglering och privatisering har ju historien ocksåvisat att företagen tyvärr inte tar ansvaret för detta. Deär inte spjutspetsar när det handlar om miljöansvar. Vimåste ta det ansvaret i samhällelig regi i solidariskanda och göra något för framtiden.Anf. 13 ()Fru talman! Det stämmer att den stora frågan i da-gens debatt är avregleringen. Jag skall återkomma tillden sedan.Miljöpartiets syn på järnväg och tåg är ganskakänd vid det här laget. Vi ser stora framtidsmöjlighe-ter för tågtransporterna. Vi är särskilt glada över denutveckling som SJ haft med nysats-ningar på snabbtåg och ökade vinster.I ett internationellt perspektiv är tåget allmogens -för att använda ett gammaldags ord - sätt att resa. Detär folkets sätt att resa. Det kan vi se i . Vi harsett det i . Där är det på nedgång nu på grundav andra problem. Det var också i ett tidigt skede densituation som rådde i USA.Tåget fyller inte bara den funktionen att det ärmiljövänligt och effektivt. Det är också ett sätt förmänniskor att kunna transportera sig på mycket enkeltoch billigt sätt. Det märks bl.a. genom den stora ande-len studenter som åker tåg. De väljer detta framförinrikesflyget, inte minst på grund av priset.Jag vill även i detta sammanhang passa på attgratulera SJ för det informationspris man har fått avSveriges informationsförening för kampanjen om100 punkter. Det visar faktiskt att SJ är ett av de af-färsverk som staten har all anledning att vara stoltöver.Miljöpartiet har i en motion yrkat på samverkanför statliga bolag. Vi syftar givetvis på Posten och påatt Posten har överfört en större del av sina transpor-ter till lastbilar, vilket vi tycker är väldigt tråkigt. Vitror att det är möjligt att skapa större samverkan mel-lan de statliga bolagen och affärsverken för att på såsätt främja de miljövänligaste transportslagen. Postenhar varit och är till viss del fortfarande stor kund hosSJ. Det är viktigt att detta system bibehålls så attjärnvägen kan fortsätta att utvecklas och godstrans-porterna kan fortsätta trots att en stor kund försvinner.Vad gäller resonemanget om avkastning och so-liditet kan jag säga att gärna vill ha ökadeinvesteringar. Vi vill öka möjligheterna för SJ attbehålla visst materiel och vissa av de stationer manhar . Vi anser att det är ofrånkomligt att sänkavinstkravet och soliditetskravet för att klara det.Så till frågan om avreglering: ochLennart Fremling försöker göra det till en ideologiskfråga. Det har varit ganska tydligt i hela debatten -även i den debatt om avreglering vi hade i höstas.Miljöpartiet har inget behov av att lyfta just avreg-leringen i sig till ett ideologiskt plan. Miljöpartieteftersträvar den ideologiska betoningen i helhetssynenpå trafikpolitiken. Vårt särskilda yttrande som fogatstill betänkandet är helt i linje med den trafikpolitik viför i övrigt. Vi har inga ambitioner att efterliknaFolkpartiets trafikpolitik i övrigt.Folkpartiet och hävdar att konkur-rensen är viktig. Jag undrar om och Cen-terpartiet har glömt att SJ inte bara konkurrerar medandra små företag utan också med andra transportslag.Man måste hålla sig till verkligheten, LennartFremling. Hur många företag är intresserade av attdriva trafik t.ex. i det län som självrepresenterar, dvs. , på den nattågssträcka somvi har debatterat ivrigt i denna kammare? Jag trorknappt att det finns något företag som vill göra det.Intresset skulle i så fall gälla de stora sträckorna mel-lan och och och Göte-borg, där det är lönsamt att köra. Det är faktiskt intelönsamt att köra på många sträckor.Vi stryker det fiktiva inlägget. Det gör det kanskemindre beklämmande att läsa särskildayttrande. Vi har faktiskt inte använt orden "så små-ningom". vill att det skall vara möjligt förtrafikföretag och andra företag att driva trafik i an-gränsande län. Man öppnar möjligheter för de företagsom önskar köra sina godstransporter att göra det.Miljöpartiet ser alltså avregleringen som en möj-lighet, men inte som en absolut möjlighet i dettaögonblick. Vi ser det inte som en ideologisk fråga omatt avreglera eller inte. Vi ser det som en process sommåste utvecklas.Man måste ge styrka åt de små företagen och åtdet stora, men man måste framför allt ge styrka tilljärnvägen i sin helhet gentemot andra transportslag.Utvecklingen för höghastighetståg är positiv. Menvi vill i detta sammanhang också beklaga att lands-bygden till viss del har blivit lidande. Det har natur-ligtvis varit en svår kombination för SJ att klara dehöga vinstkrav som staten har ställt somman varit tvungen att lösa de regionalpolitiska aspek-terna. Det har lösts genom den statliga upphandling-en.Jag vill med detta yrka bifall till re-servation nr 1, men står givetvis bakomalla sina reservationer.Anf. 14 () replikFru talman! Visst är detta en ideologisk fråga. Viliberaler har tilltro till individens förmåga att självfatta rationella beslut om hur man skall agera. Vi trorinte att det som vissa kallar "helhetssyn" är det rikti-ga, för det innebär att riksdag och regering skall fattabeslut om vad var och en som individ skall ha förramar att röra sig inom. Det är inte rätt sätt. Visst ärdet en ideologisk fråga!Det är klart att transportslagen - både järnväggentemot andra transportslag och olika järnvägsföre-tag - skall konkurrera på rätt villkor. Det underströkjag också. Man har inte lyckats genomföra 1988 årskloka trafikpolitiska beslut. Man har inte satt upp rättvillkor ännu, och det måste också göras. Jag är över-tygad om att man är medveten om det i den nyligentillsatta kommunikationskommittén. Den måste ha iuppgift att klara ut detta så att det blir rätt beskattningpå olika transportslag och så att man sätter upp rättvillkor.Erfarenheten visar faktiskt att det finns privata fö-retag som är intresserade av att konkurrera. Låt osssläppa fram enskilda initiativ och nya företag somkommer upp. Det finns korta sträckor där privataföretag faktiskt kör timmertransporter och gör detlönsamt.Låt oss se på vad som är statens uppgift och vadprivat företagsamhet kan göra.Anf. 15 ()replikFru talman! talade om indivi-dens förmåga och individens behov i detta samman-hang. Jag skulle vilja berätta en rolig historia somanknyter till en serie av roliga historier som handlarom hur många personer det krävs för att skruva i englödlampa vid olika tillfällen.Hur många borgerliga politiker krävs det för attskruva i en glödlampa? Svaret är: Ingen. Det tarmarknaden hand om.Det är samma sak här. Vi vill i detta skeende pekapå att individens behov inte tillgodoses om staten intesörjer för god tillgänglighet på transportsidan. Mark-naden tillgodoser inte individens behov om individensbehov inte är lönsamma. Framför allt tillgodoser intemarknaden miljöns behov om de inte är lönsamma. Vivet att det är svårt att köra lönsamt på mångasträckor där många människor behöver åka - inteminst studenter.En successiv eller partiell avreglering, som Miljö-partiet motionerat om, öppnar möjligheter för privataföretag. Det finns även andra frågor som har medavreglering att göra. Det handlar t.ex. om SJ:s nästantotala monopolställning. Det handlar om privatisering.Det handlar om många andra saker. Det handlar omställningen gentemot andra europeiska järnvägsföre-tag, av vilka många är väldigt dåliga i jämförelse medSJ.Det är viktigt att vi har en helhetssyn just gente-mot andra transportslag. Det finns en fara för attgodstransporterna på motorväg ökar när järnvägspo-litiken ställs om på ett snabbt och ogenomtänkt sätt.Jag vill bara hänvisa till det pågående utrednings-arbetet. Det skall faktiskt fattas beslut om avregleringi höst.Anf. 16 () replikFru talman! Jag håller helt med om att det är viktigt att miljöns behov tillgodo-ses. Det skall göras genom diverse statliga beslut ochgenom andra beslut, där vi sätter rätt priser. Vi ärmycket för att använda ekonomiska styrmedel för attvärna om miljön. Därefter kan den enskilda individenha full frihet att välja sina villkor.Jag håller också med om att SJ är ett ovanligt brajärnvägsföretag. Det skall inte ses som någon kritikmot SJ att jag säger att monopolet som system ärdåligt.Frågan återstår ändå: Vad tror att detskall tjäna till att säga att länsjärnvägsföretagen -länstrafiken - skall kunna få köra i angränsande län?Det är ändå en liten petitess i sammanhanget. Det geringen nämnvärd ökad konkurrens utan öppnar baraför ett visst monopol att vidga sin verksamhet litetgrand geografiskt. Det är inte alls säkert att det är detrafikrelationerna som individerna har behov av attåka i.Anf. 17 ()replikFru talman! Jag kan konstatera att yttrandet interiktigt överensstämmer med motionstexten. Det harjag ansvaret för. Vi skrev "trafikföretag" i motionen.Det innebär att företag som har behov av att transpor-tera skall kunna göra det in i angränsande län för attnå fram till stomjärnvägen - t.ex. LKAB.Vi ser inte en avreglering som en möjlighetatt stärka järnvägens ställning. Vi ser en partiell av-reglering som en möjlighet att göra det, men vi är idetta skede inte beredda att ta ansvaret för en dåligavreglering. Det tror jag att trots allthar förståelse för.Anf. 18 () replikFru talman! Jag tycker nog att buntar ihop och på ett litetovarsamt sätt när det gäller synen på avreglering. ICentern har vi en synnerligen pragmatisk inställningtill avregleringsfrågorna. Det finns absolut inga ideo-logiska övertoner i detta.När man ser tillbaka och konstate-rar hur SJ har utvecklats tror jag också att Miljöpartietär berett att gå med på att det är just ett nytt mark-nadsorienterat synsätt som har lyft järnvägstrafiken idet här landet. Tänk om SJ hade fortsatt att lunka på idet synsätt som man hade . Då ärjag rädd att vi knappast haft några järnvägar kvar på90-talet.Tack vare att SJ blev mer marknadsorienterat ochfick ett mer kundorienterat synsätt har faktiskt myckethänt. Jag kan ta två exempel. När det gäller godstrafi-ken har vi sett lokala short-line-bolagväxa upp med en flexibilitet och ett helt annat synsätt,obyråkratiskt, osv. De har kunnat ta marknadsandelaröver till järnvägstransporterna, och det är väl bra? Detborde också tycka.Det andra exemplet är den kollektivtrafik som sto-ra länshuvudmän svarar för. Där har också avregle-ringen inneburit att vi har fått en helt annan utveck-ling. Vi har faktiskt fått tågtrafik i ökad utsträckning,bl.a. i mitt eget hemlän , där man nu fram-gångsrikt kör tåg mellan och . Det hadealdrig varit tänkbart om SJ haft monopol på det områ-det.Det är viktigt att kunna utnyttja marknaden ochkonkurrensen där det ger bra effekter. Men det ärviktigt att se till vad man får betala och väger in mil-jöhänsyn, regionala hänsyn och sådana saker. Då blirmarknaden och avregleringen någonting bra.Anf. 19 ()replikFru talman! Jag tror att och jaghar ganska lika åsikter. Jag tackar för den pragmatiskasynen. Den kan kanske båda för en god samstämmig-het i framtiden.Miljöpartiet har självfallet också en ganska såpragmatisk inställning till just avregleringen av järn-vägen men förstås en ideologisk inställning till trafik-politiken i stort. Vad gäller det ställningstagande somMiljöpartiet har gjort innebär det inte att vi äremot avreglering. Vi kan tvärtom tänka oss en avreg-lering på sikt.Vi menar att det går att vänta att fattabeslut om det, och vi menar också att det går att görastegvis. Vi tror att det är ett bra sätt att lösa de pro-blem som finns , och jag tror att det är ett bra sättatt gå till väga.Anf. 20 () replikFru talman! Det senaste inlägget tyckte jag lät bra.Även i mitt första inlägg konstaterade jag att jag intetrodde att det finns så särskilt stora olikheter mellanpartierna i synen på avreglering. Jag utgår ifrån attockså Socialdemokraterna med viss tidsförskjutningkommer att landa på ungefär samma ståndpunkt underhösten.Anf. 21 (s)gäller repliken . 22 () replikFru talman! Därmed borde samtliga par-tier kunna bli eniga om hur avregleringen skall gå till,vilken tidplan som skall gälla, osv. Jag tror inte att viskall göra någon stor strid av att det skiljer någramånader.Anf. 23 ()replikFru talman! har en välvillig inställ-ning till avreglering i detta läge men med vissa förbe-håll. Självfallet har SJ:s marknadsorientering till stordel bidragit till det uppsving som affärsverket harhaft. Men det uppsvinget har även kostat. Det harkostat uppoffringar som vi inte ser men som ändåfinns.Vi är rädda för att fler sådana uppstår, t.ex. ur ettregionalpolitiskt perspektiv. Det är alltså på basis avdetta som vi har tagit ställning . Vi i Miljöpartiethar ännu inte bestämt hur vi kommer att ta ställning ihöst. Det beror helt på hur Socialdemokraternas för-slag då kommer att se ut och det underlag som finns.Anf. 24 ()Fru talman! skall vara helasvenska folkets järnväg. Alla vill vi att tågen skall gådär vi bor, dit vi vill åka och till ett pris som gör deteftertraktat. Vi har synpunkter på service och kvalitet,och vi har önskemål om förändringar och nya fram-tidsinvesteringar.Det råder inte brist på idéer kring hur vi skullekunna använda SJ och tågtrafiken ännu mer och ännubättre, och det är bra. Det som begränsar oss i debat-ten här och det som begränsar SJ i dess arbete ärinte heller fantasin. Det som begränsar oss är denekonomiska verklighet som vi måste hålla oss till.Regeringen föreslår i propositionen att SJ skallfortsätta att förbättra sin ekonomi genom att koncent-rera sig på det som är det är bäst på att sköta, dvs.tågtrafiken. Genom trafikpolitiska beslutställde vi upp mål för SJ att redovisa ett så pass stortöverskott att det självt kunde finansiera sin rörelse.Genom en renodling av rollerna mellan SJ och , och genom en försäljning av fastigheter somdet inte var viktigt att äga själv, och genom en effek-tivisering på en rad områden blev det också möjligt.Det är en styrka för SJ.Men framtiden ställer alltid nya krav. Det krävs avalla verksamheter som vill ligga rätt i tiden och somvill behålla människors förtroende att man ocksåarbetar för det genom marknadsföring, modernisering,kundanpassning och mycket annat. Det måste även SJgöra om det skall leva upp till framtidens nya kravoch önskemål.SJ är en viktig del inom vår infrastruktur. Det ären del som vi politiskt vill slå vakt om så att den be-drivs inom alla delar av vårt land. Vi har i dennakammare debatterat fråganom en avreglering av järnvägen. Så sent som i de-cember hade vi en debatt som följde upp den propo-sition som den borgerliga regeringen lade fram i majförra året om avreglering.Ines Uusmann hade i en ny proposition föreslagitatt beslutet om en eventuell avreglering skulle skjutasupp för att regeringen skulle få enchans att titta närmare på frågan. Det var viktigt föross. Vi tycket inte att den gamla propositionen vartillräckligt genomarbetad och att den hade belyst allafrågor. Alldeles för få frågor om följderna av en av-reglering för olika delar av vårt land hade ställt, ochvi ville få möjlighet att titta mer på det. har enarbetsgrupp tittat på det och våren ochskall presentera sitt resultat den 29 maj.Alla de motioner som tar upp frågan om en av-reglering, en del t.o.m. privatisering, får avvakta detbesked som aviserades i debatten . Utvärde-ringen av en eventuell avreglering presenteras snart.Om vi sedan tycker att resultatet som utvärderingenkommit fram till är bra eller inte kanske inte alltidhandlar om sakliga argument utan också om politiskaställningstaganden och värderingar. Det har ocksådebatten här speglat.Människor rör sig mellan kommuner och län i be-tydligt större utsträckning än vad de gjort tidiga-re. Många pendlar både till sitt arbete ellertill sin utbildning. Jag tycker att det vore bra om deallra flesta pendlare hade möjlighet att resa kollektivt.Det vore inte bara praktiskt och miljövänligt. Detsparar oss dessutom många trafikfarliga situationer dåstressen och oron ligger på och många tar stora riskerför att skynda sig hem.Eftersom människor inte bara pendlar inom sitt länutan också mellan olika län ställer det krav på möjlig-heter för olika länstrafikbolag att samarbeta för attskapa smidiga lösningar och för att underlätta resan-det. Vi förutsätter att de förslag som väckts i en mo-tion från kommer att ses över och tas tillvara i det förslag som presenteras.Några motioner har också pekat på hur viktigt detär att priset för en tågresa är till fördel jämfört medandra sätt att resa. Om tåget skall vara ett verkligtalternativ för flertalet människor räcker det inte baramed att det går där man bor eller att det åker dit mansjälv vill åka. Det skall inte heller kosta mer än vaddet kostar att ta bilen. Helst kanske några av oss öns-kar att det skall vara ännu billigare.SJ:s prispolitik hänger samman med de krav somvi politiskt har ställt på SJ genom de beslut som riks-dagen har fattat. Det är säkert många av oss som öns-kar att vi kunde subventionera resandet mer för attgynna kollektivtrafiken.