prot · GI0993 · 1995-04-24 00:00:00 — Men det är just för att åt-minstone inom få en så enhetlig ochsamtidigt öppen praxis som möjligt som Statsrådsbe-redningen har gått ut med sina rekommendationer tillde olika departementen. Dessa rekommendationer geren god vägledning för de tillfällen då det måste görasen avvägning mellan å ena sidan lagstiftningens in-riktning på offentlighet för att främja allmänhetensbefogade intresse av information och å andra sidanskyldigheten att inte äventyra möjligheter iförhandlingsarbetet och därmed utsikterna till ettframgångsrikt samarbete med våra EU-partner. Manfår där en balanserad bild av denna problematik menändå med en övervikt för offentlighetsintresset. Enligtmin mening är det bara bra om dessa rekommendatio-ner blir lästa även av myndigheter och andra intresse-rade.Anf. 9 ()Fru talman! Jag vill tacka justitieministern för detutförliga svar som ministern nu lämnat mig. Sedan jaglämnade in den här interpellationen har det gått överen månad, och det har redan förekommit mycket de-batt i den här frågan, såväl i kammaren som i tidning-ar. Även i olika utskott har det under vårenvunnits erfarenheter vad gäller hanteringen av EU-handlingar. Det finns kanske inte så mycket av sub-stans att tillägga.Det skadar ändå inte, som jag ser det, att det ännuen gång framhålls att ingenting har ändrats till detsämre efter EU-inträdet just vad det gäller handlingarsoffentlighet. Att de har blivit fler är en annan sak.Det är dessutom intressant att den PM från Stats-rådsberedningen som justitieministern hänvisade till isitt svar lyfts fram som ett slags grunddokument. Detfinns inte så många av det slaget.Det framhålls i svaret att den promemorian är enoffentlig handling som vem som helst kan få tillgångtill. Med tanke på de högst begripliga svårigheter somdet innebär att hantera allt det material som vi drabbasav vore det inte konstigt, tvärtom önskvärt, om pro-memorian blev eftersökt som ett slags rättesnöre. Jagvill därför fråga justitieministern om det är rätt attuppfatta dokumentet som ett rättesnöre även för and-ra.Jag har ett par frågor i anslutning till promemori-an. De kanske kan tyckas detaljerade, men jag tyckeratt de har litet med förståelsen av PM:n att göra.En formulering som jag uppfattar som inte heltlyckad är följande: För frågan av vad som bör regist-reras är handlingens karaktär av allmän eller ickeallmän således inte något helt ändamålsenligt kriteri-um. Avgörande är handlingens karaktär.Karaktär av vad? Kan justitieministern bidra bättre definition?Vidare talas det på ett annat ställe i denna PM omett begränsat antal EG-rättsakter där en svensk tjäns-teman som regeringen utsett till mottagare kan ställasinför frågan att underteckna en försäkran om att förfa-ra på visst sätt med handlingarna från sekretessyn-punkt. Promemorian säger på denna punkt: Även omundertecknandet av en sådan försäkran inte skulle fånågon självständig rättslig betydelse får förfarandetändå betraktas som olämpligt. Tjänstemannen bördärför avvisa en eventuell begäran om att skriva på.Varför står det bör och inte skall, om man vill varatydlig? Vilka slags akter skulle kunna utgöra undan-tag? Kunde man ha givit exempel på dem för klarhe-tens skull?Anf. 10 (m)Fru talman! Jag begärde egentligen ordet därföratt jag på något sätt känner mig litet moraliskt med-ansvarig, eftersom det var under den borgerliga rege-ringen och ett moderatlett departement som slutligen förhandlades fram. Där framhöllsmycket tydligt strävan efter att åstadkomma den of-fentlighet rörande EU-handlingar som många oroligtställt sig frågan om det verkligen skulle bli följdenmed tanke på den slutenhet som ändå kännetecknarden process som i mångt och mycket präglar EU:sinterna samarbete.Jag vill med anledning av det justitieministern härhar anfört bara göra några små kommentarer.Justitieministern säger att materialet är stort ochnytt och att bedömningarna ibland är svåra att göraoch därför kräver . Det tycker jag att mankan ha all förståelse för. Vidare säger hon att rutiner-na för hanteringen av EU-handlingarna inte har hunnitsätta sig riktigt ännu och att smärre differenser i till-lämpningen får vi stå ut med. Dettaär nog i och för sig rimligt att anta.Men blir man litet oroad när man hör attjustitieministern själv tycks ha relativt dimmiga be-grepp om huruvida den här offentliga och öppnahandläggningen i verkligen pågår såöppet som strävan ändå är. Jag menar, justitieminis-tern och jag delar uppfattningen om vikten av attsträva efter så stor öppenhet som det bara går i det härsammanhanget. Men justitieministern har själv, tyckerjag, inte antytt i svaret att hon är medveten om denexakta förekomsten.Jag skulle, med tillhjälp av vad Journalisten i sittsenaste nummer rekommenderar, vilja ge justitiemi-nistern det förslaget att man tittar litet på hur norskaUD handlade den här frågan. Man tillsatte nämligenen utredning inom sitt eget presscenter som fick upp-giften att studera hur man handlägger de här frågorna.Då kom man fram till att det fanns vissa brister ochtittade i detalj på hur man handlägger den här frågan iolika statsdepartement. Jag skulle vilja uppmana jus-titieministern att följa det norska exemplet härvidlag.Vi får trots allt lita på och ta det på visst allvar attmånga journalister framhåller att det förekommersvårigheter att få ut vissa dokument.Den svenska öppenheten och offentlighetsprinci-pen är manifest. Det är en mycket viktig sak för Sve-rige att framhålla också i sitt EU-arbete. Just att vi nuär medlemmar i , fru justitieminister, innebär att vihar osedvanligt goda förutsättningar att inom EU-samarbetets ram arbeta för en ökad offentlighet ochminskad sekretess inom EU-processens ram. Jag villveta om den nuvarande arbetar ienlighet med de ambitionerna.Paradoxen är, även om det finns en viss slutenhet iEU, att EU:s utskotts- och kommittésammanträden äröppna såväl för allmänheten som för journalister. Inteheller är det ovanligt att kommissionärer infinner signär kommittéer och utskott sammanträder. Där avvi-ker faktiskt EU:s praxis ifrån den svenska. Men detberor också på att utskotten och kommittéerna inte beslutande politiska maktpåliggande funktionsom de svenska riksdagsutskotten har. Där är ju utantvekan en viss skillnad.Fru talman! Vad är den svenska socialdemokratis-ka nuvarande regeringen beredd att göra för att i EU-samarbetet understryka vikten av ökad öppenhet ochoffentlighet i enlighet med den svenska offentlighets-principen? Det är en viktig markering att få veta.Anf. 11 Justitieminister ()Fru talman! Först måste jag säga, ,att det har hänt någonting ,nämligen att vi har ändrat sekretesslagen och har enstörre öppenhet i år.När det gäller promemorian om principerna förhanteringen av EU-handlingar - frågan gällde om detkan fungera som rättesnöre även för andra - är jagtvungen att påpeka att myndigheternas hantering avfrågor av sekretess är rättstillämpande verksamhet.Där kan regeringen och inte interve-nera och påverka myndigheternas bedömning. Jagutgår naturligtvis ifrån att myndigheterna läser allt dekan för att öka sin egen kunskap för att få en bättreberedskap att hantera den här typen av ärenden. Menman kan inte se detta PM som en rekommendation tillmyndigheterna.När det gäller frågan om allmänna handlingar ochbedömningen av registreringen återgav en ordalydelse. Den syftar på den situation då enhandling inte är allmän men är hemlig. Då skall denregistreras. Vad gäller ordvalet "bör" i stället för"skall" skulle jag, utan att veta exakt hur författarentänkt, säga att när det gäller handläggningen av denhär typen av ärenden av beslutsfattande enskildatjänstemän har dessa ett eget utrymme att fatta sinabeslut. Promemorian är som sagt en rekommendationoch en hjälp i de överväganden som varje enskildtjänsteman har att göra när han ställs inför fråganhuruvida en handling kan lämnas ut eller inte.Sedan till frågor och först till denom rutinerna och kontroll av desamma samt hurpraxis utvecklas. Jag måste påpeka att det här är enpraxisutveckling som inte bara styrs av regerings-kansliets eller regeringens beslut utan framför allt avdomstolarnas beslut när det gäller myndigheternasställningstaganden. Men jag vill inte utesluta att manså småningom kan ha anledning att göra en uppfölj-ning av rättstillämpningen. Det gör vi i de flesta sam-manhang. När vi ändrar lagar har vi anledning attnågon tid därefter kontrollera hur tillämpningen ser utför att se om det behövs några justeringar av någotslag. Det är mycket möjligt att vi framgent får anled-ning att göra det även på det här området.Vad gäller ambition att arbeta för ökadoffentlighet inom EU är det en fråga där regeringenhar varit mycket tydlig och kanske till leda upprepatden inställning som har. Jag har själv rest utei . Det här är en av de frågor där Sverigeonekligen profilerar sig. Vi är inte ensamma om attstå för en mycket stor öppenhet inom EU. Danmarkoch är också för det. Men onekligen är dettanågot som vi börjar bli kända för. har till-sammans med tagit initiativ i rådet för attförändra EU:s inre syn på offentlighet för att på detviset skapa en större öppenhet inom EU.Justitiedepartementet har tagit ett initiativ till enkonferens som skall äga rum i början påhösten och som också skall behandla frågor om of-fentlighet, allt i syfte att försöka bidra till att EUkommer till ett läge med en betydligt större öppenhetän i dag.Anf. 12 ()Fru talman! Hur jag än anstränger mig kan jag inteklämma fram mycket mera av kritik. Jag ville barasäga att i frågan om allmänna handlingar var mininvändning mer av språklig art. Jag tycker att det ärlitet otydligt för den som inte är van vid att läsa denhär typen av text. Man skulle kunna läsa det här unge-fär som att handlingens karaktär av allmän eller ickeallmän är inte något bra kriterium. Avgörande ärhandlingens allmänna karaktär. Det är ungefär så manlätt kan uppfatta det. Det tycker jag är synd i ett iövrigt så utmärkt PM.Jag är nöjd med de svar jag har fått.Anf. 13 (m)Fru talman! Jag tackar justitieministern för det härtilläget. Jag tycker att det bådar gott om man medskärpa framhåller detta och strävar efter att, i enlighetmed den inriktning som justitieministern angav närdet gäller möjlighet att påverka våra EU-vänner, öka öppenheten. Där har vi som sagt möjlig-heter att arbeta tillsammans med några av de ländersom justitieministern nämnde och som själva ocksåhar en genuin tradition av offentlighet och öppenhetinom sina egna länder.Det är alldeles riktigt som justitieministern sägeratt det är praxisutvecklingen i domstolarna som i höggrad anger hur sekretesslagen skall tillämpas. Men jagvill återkomma till den undersökning som norskautrikesdepartementet lät företa och no-vember 1994 genom stickprov och som kallades Utri-kesdepartementets praktisering av offentlighetslagen,presscentrets värdering av departementets svar påbegäran om offentlig insyn. Jag vet inte om justitie-ministern har tagit del av rapporten. Den kanskeskulle kunna ge ett och annat viktigt uppslag även tilldet svenska när det gäller sättetatt hantera inkommande EU-handlingar. Jag skullegärna se att justitieministern i så fall, om hon inte tagitdel av den, gjorde det. Den tror jag kan bidra på någotgott sätt.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1994/95:102 om rätts-säkerhetsfrågorAnf. 14 Justitieminister ()Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att domstolsväsen-det skall kunna vidmakthålla sin centrala roll i vårrättsstat.Bakgrunden till fråga är de be-sparingskrav som lagts på domstolsväsendet i åretsbudgetproposition.Låt mig först konstatera att jag är helt överensmed när det gäller de grundläggan-de värderingarna. Ett väl fungerande rättsväsende ären av de viktigaste grundpelarna i ett demokratisktsamhälle. Det råder ingen som helst tvekan om attdomstolarna spelar en mycket central roll i det svens-ka rättsväsendet.Det torde inte heller råda någon oenighet om attSverige befinner sig i en djup ekono-misk kris, som är så omfattande att besparingar måstegöras inom alla områden. Enligt min uppfattning ärdet i denna svåra situation självklart att även domstol-sväsendet skall bidra till besparingarna.Det är riktigt att domstolsväsendet i årets budget-proposition har ålagts besparingar om 89 miljonerkronor räknat . Den totala besparings-effekten blir större eftersom anslaget för domstolarnadessutom minskas med till följd avatt tidsbegränsade anvisningar upphör. Dessa anvis-ningar syftade till att tillfälligt förstärka domstolarmed särskilt svår arbetssituation. Vidare kommerdomstolsväsendets lokalanslag att räknas ned med ca50 till följd av Statens lokalförsörj-ningsverks bedömning av prisutvecklingen för lokal-hyror.Domstolsväsendet har un-dantagits från de sparkrav som lagts ut över den stat-liga verksamheten i övrigt. Som jag tidigare sade ärdet statsfinansiella läget nu sådant att domstolsväsen-det kan undantas från sparkrav. Sparkravetfår givetvis inte ställas högre än att det är möjligt attklara av genom rationaliseringar och regelförändring-ar.Som framgår av årets budgetproposition pågår detett brett upplagt rationaliserings- och förändringsarbe-te inom domstolsväsendet. Det är min övertygelse attdet arbetet kommer att leda till att domstolarna trotsbesparingskraven även i fortsättningen kommer attkunna uppfylla de övergripande mål som formuleratsför verksamheten, dvs. att på ett rättssäkert sätt ochinom rimlig tid avgöra de mål och ärenden som de haratt handlägga.Några redan beslutade åtgärder som kommer attinnebära betydande rationaliseringar är den pågåendeinstansordningsreformen vid de allmänna förvalt-ningsdomstolarna och det ökade användandet avprövningstillstånd vid överklagande av mål från såvältingsrätter som länsrätter till respektive överinstanser.Införandet av det databaserade målhanteringssystemet(MÅHS) vid underrätterna kommer också att leda tillstora rationaliseringsvinster. Samtliga underrätterberäknas ha fått systemet . har påbörjat utvecklingenav ett motsvarande system för överrätterna. I övrigtkan nämnas att och förväntas lägga förslagsom leder till betydande besparingar.En åtgärd som jag har för avsikt att vidta är denöversyn av domstolsväsendets organisation som detflaggades för i budgetpropositionen. Min förhoppningär att regeringen skall kunna fattabeslut om direktiv för en utredning med uppdrag attgöra en sådan översyn. Syftet med översynen skallvara att skapa ett mer effektivt, slagkraftigt och sam-manhållet rättsväsende.Inom departementet pågår dessutom för närvaran-de en genomgång av ett stort antal gamla och nyarationaliseringsförslag. Jag räknar med att kunna tainitiativ till ytterligare regeländringar som möjliggörrationaliseringar inom domstolsväsendet när dengenomgången är avslutad. Eftersom vi ännu inte hartagit ställning till vilka förslag som skall prioriteras ärjag inte nu beredd att gå närmare in på detta.Som framgår av vad jag nu har sagt arbetar vi in-om för att genom regeländringarytterligare förbättra användningen av rättsväsendetsbegränsade resurser och därigenom öka effektiviteteni verksamheten. Jag har dessutom en stor tilltro tilldomstolsväsendets förmåga att ta till vara de rationa-liseringsmöjligheter som redan finns inom ramen förgällande regelverk.Avslutningsvis vill jag nämna att interpellation bygger på flera missuppfattningar.Jag vill inte i detalj gå in på dem här, men tycker attdet ändå finns skäl att peka på en av felaktigheterna.Birgit uppger att man har funderat på attlägga ned tingsstället i för att spara pengaroch menar att detta skulle vara ett slöseri med skatte-betalarnas pengar. Varken regeringen eller har lämnat några förslag om nedläggningav enskilda tingsställen. Däremot har nyli-gen beslutat om en ändring i angå-ende tingsställen. Det är en av de regeländringar somhar beslutats för att underlätta för domstolarna attklara besparingskraven. Ändringen innebär nämligenatt den enskilda tingsrätten får frihet att utan regering-ens medgivande bestämma om ett tingsställe utanförkansliorten skall behållas eller ej. Det är således upptill att slutligt avgöra om tingsstället iFagersta skall behållas eller ej.Anf. 15 ()Fru talman! Jag vill börja med att tacka justitie-minister för svaret. Dock är jag, somframgår av min interpellation, mycket oroad överutvecklingen inom domstolsväsendet och för övrigtockså inom polisen och kriminalvården.Hela tiden kommer det djupt oroande rapportersom kan berätta att anslagen inte räcker till för atthålla den standard som kan krävas av rättsväsendet idess helhet i en gammal demokratisk rättsstat.Jag vill kort citera från en insändare där poliserskriver:"är ett av mest brottsdrab-bade områden, de tre storstäderna undantagna.Brottens art har blivit grövre med rasistiska, na-zistiska och politiska inslag med mord och grov miss-handel som följd. Polisen har jobbatunder stort tryck och press. Den har fått förklara förallmänheten varför inte polisen kommer eller varfördet tar sådan tid innan den gör det. "får vi från tingsrätterna mycket oroanderapporter som berättar att balanserna är sådana inte hinner med att utreda.För ett tag sedan ställde jag en fråga till justitie-minister angående flytt av häktet i ochde eventuella fördyringar som det kunde dra med sigför andra konton än just för kriminalvårdens. Jag fickdå en försäkran om att man skulle se till helheten.Men med facit i hand kan jag konstatera att man intehar gjort det, utan det har visat sig att den ombyggna-tion blev för dyr som skulle till för att flytten skullekunna ske. Beslutet om nedläggning av en bra avdel-ning som fyller alla krav på säkerhet m.m. är docktaget. Samma sak ser ut att hända, är jag rädd för, vadgäller domstolsväsendet.Jag har fått alla siffror och alla dystra prognoserför tre tingsrätter. De har tillskrivit perfax och på annat sätt både mig och ,som sitter i justitieutskottet, och lämnat uppgifter omhur förtvivlad situationen är och om att man inte kla-rar de här sparbetingen.Man verkar kunna spara på samma sätt som varitfallet i , dvs. tingsrätten i Sala kan klara sittsparbeting genom att dra in tingsstället i -man har alltså full frihet. är man i valet ochkvalet. Vad skall man göra för att över huvud taget fåverksamheten att gå runt med de sparbeting som manhar fått?I Sala klarar man alltså sin budget, men man harockså räknat ut att kommer att belas-ta andra konton. Det ligger dock inte direkt på tings-rätten. Det är sådana här helhetsöversyner som jagmenar är otroliga . Man övervältrar på andrakonton. På det sättet spar man i slutändan ingenting.Vad gäller t.ex. Sala gäller också att Yrkesinspek-tionen, som jag väl skrev i min interpellation, redanhar anmärkt på den otroliga arbetsbördan och demycket stora övertidsuttagen vid tingsrätten.Polisväsendet i har varslat 40 poli-ser. 25 poliser har själva mot den bakgrunden sagtupp sig. Några har redan börjat söka tjänster - bl.a. iStockholm, eftersom det ligger på pendlingsavstånd.De flesta av de här poliserna är gifta och bosatta ilänet. Deras barn går i skola på orten. breder osä-kerheten ut sig över hela rättstrygghetsområdet iVästmanland. Länet är, som jag tidigare sade, hårtdrabbat. Länet är utsatt bl.a. till följd av närheten tillstorstaden och av läget vid . Detvå stora Europavägar som korsar länet gör ocksåläget mycket utsatt. Detta har visat sig i brottsstatisti-ken. Det här påverkar både polis- och domstolsväsen-det.Jag skulle gärna vilja höra om justitieministerFreivalds delar min mening att domstolsväsendet,liksom polisen naturligtvis, har en central roll i dendemokratiska rättsstaten. Deras uppgifter är ju intebara begränsade till medverkan i att uppfylla samhäl-lets kriminalpolitiska mål. De skall ju ytterst ocksåvara den enskilde medborgarens rättssäkerhetsgaranti.Domstolen skall vara en garanti - liksom polisen,som skall utgöra ett värn och skydd och som ävenskall kunna förebygga våld. Jag undrar därför vadjustitieminister ämnar göra för att man pånämnda håll skall kunna klara av sina av samhälletålagda uppgifter. Man anser sig inte kunna göra det iVästmanland . Är justitieministern redo att till-skjuta de medel som behövs genom en omdispone-ring, bl.a med tanke på utsatta läge,eller vad kan jag hälsa de här människorna när jagkommer hem?Våra tidningar har svämmat över av krisartiklaroch insändare. Dessa frågor har engagerat människor ihela länet. Brottsstatistiken talar också sitt tydligaspråk.Jag upprepar min fråga: Kan justitieministern motbakgrund av vad jag här har skisserat tänka sig attomfördela medel, så att det här utsatta länet kan fåmedel för att kunna fullfölja sina plikter?Anf. 16 Justitieminister ()Fru talman! Jag börjar bakifrån när det gällerBirgit frågor.Som jag sade inledningsvis i mitt interpellations-svar menar jag att domstolsväsendet har en mycketcentral roll i vårt land - i en demokratisk rättsstat.När nu samtliga enskilda individer och alla verk-samheter i vårt land på ett eller annat sätt är berördaav ibland mycket tunga besparingar mot bakgrund avlandets ekonomikan inte ens domstolsväsendet hållas utanför bespa-ringarna.Vilket budskap skulle kunna hamed sig när hon åker tillbaka? Ja, varför inte redogöraför något av det som jag har anfört i mitt svar på in-terpellationen? Jag har ganska noggrant redogjort förpå vilket sätt vi från sida kom-mer att arbeta vidare med en rad olika typer av åtgär-der för att säkerställa att domstolarna skall kunnafortsätta att verka på det sätt som är avsikten, alltså attpå ett rättssäkert sätt och att de inom rimlig tid skallavgöra sina ärenden.När det gäller frågan om belastningen av våradomstolar och antalet ärenden är situationen att anta-let mål och ärenden i domstolarna minskar.Birgit säger att man i Västmanlandslän är brottsdrabbad, vilket är alldeles riktigt. Det ärbara när det gäller brottmål som man kan se en ökningav antalet ärenden vid domstolarna.Om man jämför 1994 med 1993 innebär det enökning av antalet brottmål från 975 till 985 mål, alltsåplus 10. Däremot har tvistemålen minskat från 1 098till 770, och konkursärendena har minskat från 340till 309. Detta innebär att domstolarna har en någotbättre situation när det gäller tillströmningen av ären-den. Det är givetvis en av de omständigheter som vihar att utgå ifrån när vi planerar för domstolarnasverksamhet.När det gäller tingsstället i säger att man flyttar kostnaderna någon annan-stans. Nedläggning av just tingsställen av detta slaginnebär inte bara en besparing för domstolen, utan detinnebär faktiskt också en besparing för t.ex. åklagar-myndigheten. Det är mot den bakgrunden som RÅbl.a. har föreslagit att ett antal tingsställen skall läggasned, eftersom det också är ett sätt för åklagarmyndig-heten att spara pengar. Därför är det inte helt riktigtatt det bara är domstolen som har möjlighet att sparapengar, utan det gäller även andra som har anknytningtill domstolarnas verksamhet.Anf. 17 ()Herr talman! Jag är glad att höra att justitieminis-ter delar uppfattningen att domstolsväsendethar en mycket central roll. Men säger justi-tieministern att samtliga enskilda individer inte kanåläggas tunga besparingar om inte också får göra besparingar.Vi har faktiskt inom Moderata samlingspartiet enannan syn och har omarbetat medel i budgetproposi-tionen på det sättet att rättsväsendet - domstolarna,Polisen och kriminalvården - icke drabbas av debesparingar som de nu drabbas av.Det är ju helt riktigt som justitieministern säger,att man skall vidta rationaliseringsåtgärder, införadatorisering osv. Men detta tar tid. Det tar tid attutbilda personal och det för även med sig kostnader.Det har också visat sig att det inte är så snabbt ge-nomfört som man tror, vilket har visatsig i många fall där vi redan har facit. Det tar tid in-nan man får in nya rutiner och alla lärt sig hantera allt.Jag menar att just rättssäkerhetssystemet, därdomstolsväsendet är en del och polisen och kriminal-vården en annan, är en så viktig och fundamental del isamhället att man inte får ålägga dem besparingar påett sätt som drabbar rättssäkerheten.