prot · GJ095 · 1995-10-10 00:00:00 — Från SKB harman t.ex. sagt att "ett förvar anlagt djupt nere isvenskt urberg och med långtidsstabila tekniska bar-riärer med god marginal uppfyller de säkerhetskravsom myndigheterna föreslagit".SKI har då svarat: "SKB:s säkerhetsanalys visarinte alls att det är på det viset och vi vänder oss starktemot att SKB redovisar sin säkerhetsanalys på dettasätt. Dessa frågor har inte ens behandlats i SKB:ssäkerhetsanalys." Vidare tar man upp frågan omkapslarna, bentonitleran och säkerhet över huvudtaget.Jag är glad om vi kommer underfund med att vimåste söka andra metoder, men egentligen är detkriminellt att "köra" till, eftersom det intefinns någon godkänd metod.Vi vet att när bränslet har gått igenom kärnkraft-verket har radioaktiviteten höjts tre miljoner gånger.Så det här är alltså ett livsfarligt avfall.Anf. 61 Miljöminister ()Fru talman! SKB ser på olika alternativ och serockså på vad som sker internationellt.Regeringen har varken godkänt eller underkäntden metod som SKB har tittat på när det gäller t.ex.Storuman. Regeringen avser inte heller att binda siginnan det finns ett ordentligt underlag. Det vi frånregeringen har gjort är bl.a. att vi har före-skrivit vad vi vill ha i fortsättningen. Då har vi sagt attvi vill ha flera jämförbara alternativ som kan jämförassamtidigt och att kommunerna skall ha rätt till egnapengar.Det är alltså inte fråga om ett informationsmono-pol utan om att kommunerna har rätt till egna pengarnär det gäller det här arbetet. Man får inte börja byggapå ett slutförvar utan att först begära tillstånd frånregeringen.Men det finns gott om tid att fortsätta det här arbe-tet. Jag tror nog att man skall hinna ta fram alla alter-nativ, titta ordentligt på dem och utvärdera det somfinns innan det är dags att lämna in en ansökan tillregeringen.Anf. 62 ()Fru talman! Detta med att kommunerna skall fåegna pengar var intressant att höra. Jag vet att det vidett tidigare tillfälle har påpekats att kommunernamåste få det och att pengarna även skulle kunna an-vändas till oberoende expertis. Det är detta som ärviktigt för att man inte skall vara bunden med näbbaroch klor till etablissemanget utan att man kan anlitaoberoende expertis.Men miljöministern och jag vet ju mycket väl nu har hållit på för att försöka att hittaen lösning på avfallsproblemet. senast var jag iMurmansk där man nästan förnekar att man har pro-blem medan man har så att säga små flytande Tjerno-byl. Man låter kärnavfallet hanteras på pråmar ochfartyg osv. Detta är ju livsfarligt för alla på den härplaneten. Som situationen är kan avfallet läcka tillbåde luft och vatten.Eftersom det inte finns någon metod borde manstoppa kärnkraften helt och hållet. Sedan skulle för-varingen ske vid kärnkraftverken, i bassängerna somfinns där och i centrala lagret för använt bränsle,därför att det ju inte finns någon erkänd metod.Överläggningen var härmed avslutad.25 § Svar på fråga 1995/96:22 om förändringav EU:s jordbrukspolitikAnf. 63 Miljöminister ()Fru talman! har frågat mig om vilkaåtgärder regeringen avser att vidta för att förslaget omatt överflytta medel från EU:s jordbruksbudget tillLIFE skall bli en del av arbetet i den svenska kommit-tén för utarbetande av en svensk strategi för föränd-ringen av CAP.LIFE är en miljöfond som har som mål att bidratill utvecklingen och genomförandet av EU:s miljö-politik. förhandlas ett kommissions-förslag till ny förordning som skall gälla ,1996-1999. Budgeten föreslås vara450 eller 600 miljoner ecu. har förordat dethögre beloppet. Det fanns emellertid i ministerrådeten blockerande minoritet mot att höja beloppet. Detbeslutades dock att frågan skulle diskuteras igen1997.EU:s jordbrukspolitik, CAP, omfattar ca36 miljarder ecu, dvs. mer än hälften av EU:s totalabudget. har vid ett flertal tillfällen kritiseratCAP, både av miljömässiga och av ekonomiska skäl. Idirektiven till kommittén som skall utarbeta förslagtill reformering av CAP är miljömålen framträdande.Med hänsyn till den koppling som t.ex. finns mellanjordbruk och naturvårdsåtgärder i odlingslandskapetser jag det som naturligt att beakta möjligheterna attöka LIFE-budgeten, eftersom en stor del av LIFE-fondens medel skall användas till naturvårdsåtgärder.Förändringen av CAP måste emellertid ses ur ettannat tidsperspektiv än av LIFE, vilkenomfattar tiden fram till sekelskiftet.Anf. 64 ()Fru talman! Jag vill tacka statsrådet så mycket försvaret. Det har kanske rätat ut en del frågetecken somjag hade.När jag tog del av det här förslaget ställde jag mignågot undrande till förslagsprocessen, eftersom dethar antagits direktiv till en parlamentarisk kommittéför reformering av EU:s gemensamma jordbrukspoli-tik, CAP. I det sammanhanget borde ett sådant härförslag övervägas. I miljöministerns förslag ingår juatt man skall ta pengar från EU:s jordbruksstöd.Den svenska - om man kan ut-trycka det så - kom ju till på bl.a. initiativ.Vi anser att den s.k. McSherry-reformen, som beslu-tades 1992 i EU, bör ses som ett första steg i engrundlig reformering av CAP. Ett av de intressantainslagen reform var ju införandet av EU:smiljöstöd. Man bör i försökaatt arbeta fram en gemensam hållning som kan drivasgentemot EU när det gäller ökad marknadsoriente-ring, avreglering och ökad marknadsanpassning. Vihar en del att bidra med från Sverige.Jag läste ett urklipp från DN som också reste litetfrågetecken. Miljöminister sade där atthon ville ta pengar från jordbruksstödet därför attdetta leder till både sämre mat och sämre miljö. Detgör mig något fundersam när man kommer in på EU:smiljöstöd. Det finns ett uttalande av miljöministernfrån om att hon med anledning av Centernsoch socialdemokraternas jordbruksuppgörelse intetyckte att det var viktigt med miljöstöd till jordbruket.Därför undrar jag, fru talman, varför miljöministerninte anser att det är viktigt med EU:s miljöstöd inomjordbrukets område.Anf. 65 Miljöminister ()Fru talman! Vi har ju stora problem när det gällerEU:s jordbrukspolitik. Det ger oss, som också MarieWilén känner till, stora miljöproblem. EU:s jord-brukspolitik bidrar till att förvärra t.ex. problemen iÖstersjön och Nordsjön.Det är inget fel i att EU ger miljöstöd. Men EU:smiljöstöd utgör av den totala jordbruksbudge-ten. En stor del av de övriga bidrartyvärr till ett direkt miljöskadligt jordbruk i ett antalEU-länder. Detta måste vi förändra. Vi har ändå haften ganska stor samstämmighet i om att jord-brukspolitiken skall förändras.Nu har väl diskussionerna om EU:s jordbrukspo-litik kanske mer handlat om att det är viktigt att mins-ka kostnaderna och att avreglera. Men jag tyckerockså att det är viktigt att man för in miljöaspekternaoch visar att dagens jordbrukspolitik i EU faktiskt harmiljöstörande effekter.Därför tyckte vi att det var ett bra exempel attbörja visa för andra länder vad den sortens stöd istället skulle kunna användas till. De pengar som viföreslår att man skall öka LIFE-budgeten med är enförsvinnande liten del av EU:s totala jordbrukspolitik.Men det är ett exempel på hur man skulle kunna an-vända de gemensamma resurserna inom EU på ettoerhört mycket mer för miljön väsentligt bättre sätt.Anf. 66 ()Fru talman! Jag tackar miljöministern för klargö-randet att hon inte ser EU:s miljöstöd i grunden somnågot negativt utan som något positivt. Det är enintressant utveckling av EU:s jordbruksstöd. Det germöjligheter till öppna landskap, till en ny och ökadsatsning på ekologisk odling i och möjlighe-ter att se över de miljökänsliga områdena.Vad gäller är det sant att man där diskute-rar frågor ur ekonomiska synpunkter men den svenskaGATT-kommittén har också fått i uppdrag att se överden för att nå syftena ökad marknadsorientering, av-reglering som förhoppningsvis leder till lägre stödni-våer och ökad miljöanpassning. De målen är rätt lik-värdiga om jag uppfattat direktiven rätt.Anf. 67 Miljöminister ()Fru talman! Jag hyser stor förtröstan när det gällermin kollega arbete för att för-ändra jordbrukspolitiken. Det var också glädjande attinför de andra miljöministrarna kunna redovisa att vi iSverige har en situation där jordbruksministern ochmiljöministern är ense om att detta är ett exempel påhur man bättre kunde använda de gemensamma resur-serna, att lägga dem på LIFE i stället för på jordbru-ket.Jag vill också till , till fru talmannenoch till de fåtaliga ledamöter som finns i kammarenberätta att också har fått sitt första stöd urEU:s miljöfond LIFE. Vi har t.ex. fått stöd till ettprojekt för skydd av den vitryggiga hackspetten, ochvi har också fått ett ordentligt stöd till Naturvårdsver-kets myrskyddsplan för . Vi skall härmedkunna få ett stöd till att inköpa 17 myrmarksområden iSverige.Det är ett par positiva exempel på vad man kananvända LIFE till.Anf. 68 ()Fru talman! Jag tycker också att det är positiva ex-empel, så jag tackar för dem. Jag är inte motståndaretill dem. Jag ville bara ställa frågan, för jag tyckte attdet fanns litet frågetecken. De blev klarlagda i svaren.Överläggningen var härmed avslutad.26 § Svar på fråga 1995/96:17 om jordskalvetunder RinghalsAnf. 69 Statsrådet ()Fru talman! har frågat mig vilkaenergipolitiska åtgärder regeringen avser vidta medanledning av jordskalvet i Halland.Statens kärnkraftinspektion () har - som mil-jöministern redovisat - fortlöpande analyseratoch värderat riskbidragen från jordskalv i närheten avsvenska kärnkraftverk. Arbetsläget redovisas regel-bundet till regeringen i SKI:s årliga rapporter omsäkerhetsläget vid de svenska kärnkraftverken.Energikommissionen granskar nu bl.a. frågan omkärnkraftens roll i den svenska energiförsörjningenoch tar i det sammanhanget hänsyn till de säkerhets-mässiga aspekterna på kärnkraften. Kommissionengrundar sina analyser på bl.a. underlag från säker-hetsmyndigheten finns ingen anledning för regeringen att före-gripa kommissionens överväganden och förslag närdet gäller energipolitiken som en följd av den händel-se som frågeställaren åberopar.Anf. 70 ()Fru talman! Jag tackar naturligtvis energiministernför svaret. Det är ett bra och korrekt svar, som jubelyser mycket av det som pågår när det gäller SKI:sarbete och arbete och som kanleda till ett energipolitiskt beslut. Vi vet att energimi-nistern ser det som en mycket grannlaga och viktigarbetsuppgift.Jag har lärt mig i diskussionen med miljö-ministern att det pågår avancerade energipolitiskaförhandlingar med , ,och ytterligare några. Det var en ny-het för mig. Det innebär att även sådana frågor somjag nu ställt till energiministern kanske skall placerasin i ett större sammanhang, och det accepterar jag.Men skälet till att jag ställde frågan är det som jagdiskuterade med miljöministern, att här inträffar nå-gonting som kan ha en avgörande påverkan på energi-systemet. Då undrar man om det inte finns skäl att vidsidan av och annat energipoli-tiskt arbete ta ett nytt tag, sätta sig ner ett ögonblickoch fundera: Har någonting hänt som gör att vi kanriskera bortfall av ett mycket stort block i elförsörj-ningen? Behöver vi några avancerade nya bedöm-ningar om hur vi skall få mer ström från tillSydsverige?Det är närmast detta jag undrar om energiminis-tern har hunnit fundera över. Föranleder detta någotnytt? tolkar jag energiministern så att det intebehövs, utan vi kan invänta Energikommissionensmaterial och det energipolitiska beslutet. Men jag serhur hallänningarna verkar litet oroade både av säker-hetsskäl och sannolikt också av energipolitiska skäl.Nu kan energiministern hallänningarna bättre än jag,men det kanske ändå vore intressant att höra omenergiministern ser något skäl att ageraäven energipolitiskt.Anf. 71 Statsrådet ()Fru talman! Jag är ju hallänning, som LennartDaléus konstaterade. Han ser ju hur lugn jag är.Några förhandlingar i den vägen som LennartDaléus här talar om pågår inte. Jag bedömer inte attdet finns någon omedelbar alarmerande risk medanledning av det som hänt i . Jag tror att detär lugnast med den tågordning som vi synes varaöverens om, att lägger fram sittbetänkande . Där har den med bl.a. entung del om de säkerhetsmässiga aspekterna. Sedanskall detta mycket digra material ut på en omfattanderemiss. Det är möjligt att det vid de överläggningarsom förs i det sammanhanget från olika håll kommeratt begäras kompletterande material. Då skall vi na-turligtvis vara öppna för det. Vi skall vara mycketnoggranna när vi bereder det här ärendet. Men jag serinte att händelsen i ger någon som helst an-ledning till att ändra på tågordningen när det gällerEnergikommissionens arbete.Anf. 72 ()Fru talman! Jag skall kanske inte fortsätta. Detverkar rimligt och verkar. Om man inte bedömer dettaså att det kan vara grund för en snabb omprövning avnågot elmoment i energiförsörjningen, skall manantagligen invänta arbete ochdet energipolitiska beslutet för att få de såväl säker-hetsmässiga som energipolitiska bedömningarna.Jag skall korrigera energiministern på en punkt.Energiministern var inte i kammaren tidigare, men jaghar inte berört frågan om några avancerade förhand-lingar. Däremot har energiministerns kollega berättatoch namngivit vilka förhandlingar som pågår. Det äringenting som jag menar är avgörande för den härfrågan. Jag har respekt för att arbetet fortsätter och attäven den här hanteringen tas upp efter Energikom-missionen.Jag tackar än en gång för svaret.Anf. 73 Statsrådet ()Fru talman! Jag fick en lapp från miljöministerndär hon förklarar att det inte alls var så hon hadeuttryckt sig.Sedan måste jag säga att jag är mycket glad förden öppenhet som visar. Det bådargott för de kommande energipolitiska överläggning-arna.Anf. 74 ()Fru talman! skall jag inte tjata om vad som harsagts i kammaren. Det finns redovisat i protokollet,och det är enkelt för oss att titta efter vad som harsagts i kammaren i denna fråga i dag.Jag delar gärna energiministerns uppfattning med stor öppenhet kan komma långt i den ener-gipolitiska diskussionen, som är nödvändig och sombör följas av ett beslut som för undan flera av käpp-hästarna från energipolitiken för en lång tid framöver.Överläggningen var härmed avslutad.27 § Svar på fråga 1995/96:1 om våldet i sko-lanAnf. 75 Statsrådet ()Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder jag tänker vidta för att komma till rätta medvåldet i skolan.Jag vill först och främst säga att den senaste tidenshändelser med svåra fall av våldsdåd gör mig allvar-ligt oroad. Det är bra att dessa frågor uppmärksam-mas, och de har diskuterats här i riks-dagen.Själv besvarade jag en interpella-tion från om vad regeringen skulle göraför att se till att skollagens intentioner angående insat-ser mot mobbning skulle uppfyllas, vad jag ville göraför att stoppa våldet i skolan och om jag var bereddatt utreda effekterna av att ge skolledningen anmäl-ningsplikt för våld och grova trakasserier i skolan.Som ett tillägg till det svar som jag då gav vill jagsäga att det inom nu pågår ett arbetemed en handledning mot våld. Handledningen kom-mer att innehålla konkreta tips och idéer till alla somaktivt vill göra en insats mot våld - enskilda, organi-sationer, grupper, skolor, företag, kommuner, studie-förbund osv.Jag är övertygad om att man i de flesta skolor har upprättat ett åtgärdsprogram för att motverkaalla former av våld, trakasserier och mobbning. Detkan jag också se genom många av de brev som kom-mer till mig med beskrivningar av hur man gör i olikaskolor för att komma till rätta med problemen.Jag vill också, med anledning av den debatt somhar förts , säga att skolan ald-rig stillatigande får acceptera att elever propagerar förodemokratiska, intoleranta eller rasistiska åsikter.Skolan måste alltid ingripa mot rasism och främlings-fientlighet och får inte vika från sitt uppdrag att fostraelever till demokratiska medborgare. Här vilar ettstort ansvar på lärare och skolledare.I skollagen slås fast att verksamheten i skolanskall utformas i överensstämmelse med grundläggan-de demokratiska värderingar och att de som verkarinom skolan skall främja aktning för varje människasegenvärde. Detta följs upp i läroplanen genom attskolan skall ansvara för att ge eleverna kunskap omgrunderna för samhällets lagar och normer samt omrättigheter och skyldigheter, ge respekt för andramänniskors egenvärde och ta avstånd från att männi-skor utsätts för förtryck och kränkande behandling. Påmånga skolor görs ett bra arbete för attutveckla tolerans, demokrati och respekt för allamänniskors lika värde.I läroplanen anges också skyldigheten att ha ut-vecklingssamtal. Samtalet skall vara en fortlöpandedialog mellan eleven, elevens vårdnadshavare ochskolan om elevens skolgång. Genom dessa samtalframkommer inte bara kunskapsutvecklingen utanockså den sociala utvecklingen. I och med utveck-lingssamtalen skapas regelmässigt möjligheter föreleven att uppmärksamma omgivningen på problemsom eventuellt finns. Härigenom borde också möjlig-heten att stävja allvarliga problem kunna öka. Meddetta som grund har skolan ett ansvar för att ett åt-gärdsprogram upprättas för eleven om så är nödvän-digt.Även om skolorna och jag själv som skolministersjälvklart har ett särskilt ansvar för arbetet mot våldoch mobbning i skolan, har också hela samhället ettansvar, och det är vi som samhällsmedborgare sommåste ta ställning till vilket samhällsklimat vi vill ha.Vi vuxna måste ställa upp och också reagera ochingripa när vi ser att barn eller ungdomar utsätts förövergrepp, trakasserier, våld eller mobbning.Jag har inte för avsikt att vidta några ytterligareåtgärder . Däremot vill jag återigenpeka på att vi mycket noga måste följa den utvecklingsom sker och att vi alla måste känna vårt ansvar för attmotverka alla typer av våldstendenser både inomskolan och i samhället i övrigt.Anf. 76 ()Fru talman! Jag måste tillstå att jag blir lika besvi-ken varje gång som jag hör skolministern prata ommobbningsproblematiken. Vi är nu som tidigare över-ens om att problemet är allvarligt, men det verkar intesom om något nytt är att vänta, nu eller någonsin, frånYlva . Det räcker inte att komma med tipsoch idéer om hur våldet och mobbningen skall hante-ras, utan det krävs handling. undrar jag omskolministerns fantasi räcker för att hon skall se allva-ret i detta.När det gäller våld och mobbning i skolan stäm-mer uttrycket "det börjar med en nål och slutar meden silverskål". De som mobbar andra i tidig skolålderär överrepresenterade i senare brottslighet, i våld ochannan kriminalitet, längre fram. Det ligger därför iallas intresse att vi tidigt vidtar kraftfulla åtgärder föratt stoppa övergreppen. Jag skulle rent av vilja hävdaatt det är omöjligt att diskutera problematiken medungdomsvåld utan att bry sig om att mobb-ningen är en inkörsport till den typen av problem.Det är svårt att säga hur vanligt renodlat våldär i skolan. Det finns ett mörkertal, eftersom man interapporterar allt. Elever anmäler inte alltid våld i sko-lan. Skolsköterskor klassar skador som olyckor, skol-ledningar polisanmäler inte alltid allvarliga incidenter.Vi är på väg att få - om vi inte redan har fått det - ettseparat rättssystem i skolan. Det är allvarligt ochsänder fel signaler.Det som är misshandel, hot och trakasserier pågatan och därmed tas på stort allvar hanteras alltförofta internt i skolans eget rättssystem. Jag menar attdet krävs en anmälningsplikt som ger rätt signal, enbättre bild av läget i skolan och större möjligheter attupptäcka och ta tag i problemen i tid.Det är riktigt att jag interpellerade det förra riksdagsåret. Vi delade även då synenatt detta är ett problem, men inget nytt har gjorts. Lek med tanken att 100 000vuxna skulle vara utsatta för kränkningar i sitt dagligaliv! Vilken debatt skulle inte detta föranleda!Anf. 77 Statsrådet ()Fru talman! gör det litet lätt för siggenom att tro att skolministern, regeringen eller förden delen kan stoppa övergreppsom pågår innanför eller utanför skolan. Det är tyvärrinte så enkelt. Det som vi är ansvariga för på vår nivåär de styrmedel, de lagar och målsättningar som gällerför skolan.Sedan knappt två månader tillbaka gäller den nyaläroplanen i . Där åläggs rektor särskildaskyldigheter när det gäller arbetet emot mobbning. Deerfarenheter som jag har fått, de signaler som jaghittills har hunnit få in från skolorna från den tid somhunnit gå under den nya läroplanen, tyder på att mantar allvarligt på den här uppgiften. Även om det finnsanledning för oss att uppmärksamma de fall där sko-lor inte tar tillräckligt allvarligt på sin uppgift eller därskolledningen inte har tillräcklig kännedom om deproblem som finns, är det också viktigt att vi upp-märksammar de skolor där det pågår ett bra arbeteoch där man faktiskt når resultat. Det finns också ettantal sådana skolor.För att det inte skall råda några missförstånd villjag också säga - något som vi även diskuterade i mars- att misshandel, trakasserier, hot och våld som ärbrott på gatan likaledes är brott i skolan. Det råderinte något annat rättsläge i skolan än i samhället iövrigt.Anf. 78 ()Fru talman! Det är rätt att det som vi skall göra påvår nivå är att skapa möjligheter att hantera de kon-kreta problemen på andra nivåer. För det krävs att visatsar mer på kompetensutveckling av hela skolanspersonal, så att man kan upptäcka och reagera motmobbningen. Det krävs att vi tar krafttag för att skol-lagens intentioner verkligen uppfylls. Jag tror att detkrävs - det har erfarenheterna visat - en anmäl-ningsplikt, så att vi verkligen får samma lagar i ochutanför skolan.Låt mig anföra litet statistik. Det gjordes nyligenen undersökning bland 3 000 elever i gym-nasieskolor. av eleverna säger att mobbningförekommer. säger att de inte känner tillnågon mobbning. säger att man inte alls ellerinte särskilt mycket pratar om mobbning i skolan.Endast 1 % säger att man gör det i hög grad. Detkanske otäckaste är att medger att de under densenaste terminen har utsatt andra för mobbning. Dettaär den verklighet som vi måste utgå från och agerafrån.Anf. 79 Statsrådet ()Fru talman! Det senaste kan vi vara överens om.Det är denna verklighet som vi har att agera utifrån.För att vi skall kunna få några resultat i det arbetet ärdet viktigt att vi ser till de behov som faktiskt finns.Då måste vi också lyssna på dem som harbedrivit ett framgångsrikt arbete i skolorna. Vi måsteockså se efter vilka problem som finns på de skolordär man inte har bedrivit ett framgångsrikt arbete.Det som nu talar om, att ge kompe-tensutveckling och att med olika åtgärder se till attskollagens intentioner och läroplanens målsättningarfaktiskt uppfylls, är det som i sitt förstainlägg litet raljerande kallade lösa tips och idéer. Dethandlar inte bara om tips och idéer utan om att det ärstatens ansvar att undersöka på vilket sätt vi kanstödja den verksamhet och utveckling som är bra iskolan. Vi skall ge andra riktlinjer och styrregler förde skolor som inte har påbörjat framtagandetav åtgärdsprogram mot mobbning och arbetet motvåldet. Vi skall uppmärksamma dessa frågor på ettsådant sätt att det leder till resultat ute i skolorna.Anf. 80 ()Fru talman! Jag raljerade inte. Jag citerade baraskolministern, ingenting annat.Jag vet inte hur jag, när jag varit utei skolor och talat med skolledningar, skolpolitiker ochlokalpolitiker om mobbning, fått höra: Mobbning ärfruktansvärt - men vilken tur att vi inte har någonsådan här. Likväl vet vi att den finns överallt. 100 000barn eller en och en halv årskull beräknas vara drab-bade.Jag kan fortsätta med några ytterligare siffror frånden utredning som jag talat om. säger att de ärtrygga i skolan, och det är naturligtvis bra, men detinnebär också att inte är det utan känner oroinför att gå till skolan. Detta påverkar naturligtvisockså skolans möjligheter att förmedla kunskap tillbarn och ungdomar. Om man är otrygg i sin tillvaro iskolan och utsätts för kränkningar, har man svårt att tatill sig kunskap, och det hänger med hela livet. Det äralltså inte enbart en av kränkningarna skadad självbildsom hänger med, utan man kan också missa kunskapsom är nödvändig för framtiden.Anf. 81 Statsrådet ()Fru talman! Jag vill gärna också säga att det intebara är de som utsätts för mobbning och grova vålds-brott som drabbas.