prot · GJ0932 · 1995-12-06 00:00:00 — Att ha en orga-nisation där även den väpnade delen skall bemannasmed enbart frivilliga ger konsekvenser som jag utansvårighet kan se blir rätt knepiga ur demokratisyn-punkt, framför allt om man skall ta hand om situatio-nen efter en konflikt. Jag fasar för de övervägandensom man då skulle kunna hamna i.Naturligtvis skall vi höra efter vad de myndighetersom är inblandade i våra besparingsförslag tycker omdessa, men det fråntar oss inte ansvaret för att när vilägger besparingsförslag ha en någorlunda uppfattningom var vi skall hitta pengarna. Som ett uttryck för ochen konsekvens av vad vi vill ha för organisationsför-ändringar trillar ju pengarna ut så att säga. Det är litetsvårt att helt göra motsatsen.Jag beklagar att tar upp debattenom beställningsbemyndigandena igen. Jag tycker attden delen klarades av . Detta visar den princi-piella svårigheten att i alla lägen ha föreställningen kan byta pengar hur som helst och hantera tidiga-re fattade beslut hur som helst, alldeles oberoende avvilka konsekvenser de redan har hunnit få i händelse-förloppet.Anf. 18 () replikFru talman! När det gäller debatten om bemyndi-gandet kommer jag nog, , att fortsättagräma mig till innan jag kommer över att alla iriksdagen utom ställde upp på det.Jag beklagar att inte kan ställa upppå den här idén om den frivilliga värntjänsten, men såsmåningom blir kanske också moget attta ställning för den.När det gäller bemyndigandet sade man måste ha en någorlunda uppfattning om vartpengarna skall gå och vilken organisationsmodell manföreslår och talar för. Det är ju precis vad Miljöpartiethar. De pengar som vi lyfter från det militära försvaretskall investeras, till gagn för vår gemensamma säker-het. Det handlar om att flytta över pengar från denmilitära delen av försvaret till det civila försvaret ochtill insatser inom andra samhällsområden - t.ex. bi-stånd för en ökad demokratiutveckling i ,som pratade bra om förut här i kamma-ren i sitt anförande.Miljöpartiet har alltså en mycket klar bild av varpengarna skall investeras och var de bäst skall inves-teras för vår gemensamma säkerhet. Den bästa inves-teringen är inte att lägga så mycket pengar somVänsterpartiet vill på det militära försvaret.Anf. 19 () replikFru talman! och på och säger att det är alldeles för mycket talom nationalstaternas försvar. Vi liberaler har traditio-nellt inte hört till de starkaste försvararna just avnationalstaterna. är väl de flesta nationalstaterganska multikulturella.Tvärtom är det en av utgångspunkterna för oss li-beraler att vi just vill utnyttja och utveckla de institu-tioner och de samarbetsformer som faktiskt finns föratt nu i dynamiska skede medverka till attforma den framtida säkerhetsstrukturen i , intetill att använda minst till att ut-veckla och bygga upp en annan samarbetsform somännu inte ens finns på papperet. Det är nu vi kan byg-ga en gemensam säkerhet just för att minska natio-nalstaternas behov av att förlita sig enbart till derasegen försvarsförmåga.Det här med nationalstater är dock inte så oprob-lematiskt. Det är bl.a. en av grunderna i den interna-tionella folkrätten. Även om vi vill minska national-staternas betydelse finns det onekligen de som villmotsatsen och som är beredda att förverkliga sina målmed vapen. Utvecklingen i Bosnien ärett mycket tydligt exempel på detta. Det gör tyvärr attarbetet för en gemensam säkerhet ändå inte kan från-kopplas behovet hos nationalstaterna också att värnaom sin säkethet på kort sikt.Det här är en debatt som förs även inom den grönarörelsen i , och yrkar ju inte på attdet inte skall finnas något militärt försvar alls i Sveri-ge. Därför tror jag att vi ändå har en ganska gemen-sam syn på de här sakerna: gemensam säkerhet för attminska nationalstaterna, men försvar för nationalsta-terna så länge de är hotade.Anf. 20 () replikFru talman! Vad jag sade var att målet för dentraditionella säkerhetspolitiken inte är fred utan attstaten överlever. Man har varit väldigt inriktad på attmålet är att man skall bevaka sin frihet och självstän-dighet, vilket i och för sig är omöjligt att göra samti-digt som man sätter sig inom ramen för EU.Vad jag menar är att om man skulle byta detta målfrån att gälla bara de rent territorella anspråken manhar på sitt land till mål som heter fred i vårt närområ-de, fred på vår kontinent och fred globalt skulle mannog fått en helt annan prioritering i den nationellasäkerhetspolitiken. Jag tror att det helt klart skullevara så. Det skulle också vara intressant att se om mani stället för att bara diskutera sin egen nationsgränssäkerhet valde det mål som vi egentligen allihop villuppnå, nämligen fred i världen.När det gäller EU har jag och heltolika åsikter om denna organisations förmåga attbevara och utveckla freden på vår kontinent och glo-balt sett. Jag menar, till skillnad från ,att EU bygger upp nya gränser både inom den europe-iska unionens stater och mellan EU och övriga värl-den, och jag ser med förskräckelse på vad som hållerpå att hända nu i och med Reflexionsgruppens arbete.Jag ser fram emot att få höra fru utrikesministernssvar på de frågor som jag har ställt när det gäller EU.Anf. 21 () replikFru talman! Jag tror inte att vi i den här kammarenär särskilt oense om de mål som . Problemet är att vi lever i en verklighet därdet alldeles uppenbart - det har utvecklingen i Europaunder visat - finns krafter som harhelt andra mål och som är beredda att förverkligadessa med vapen i hand. Då är i den tyvärr ofullkom-liga värld som vi lever i nationalstaterna och deninternationella folkrätten ett av de instrument som vihar för att värna fred för människor individuellt ochkollektivt, värna mänskliga fri- och rättigheter förmänniskor individuellt och kollektivt. Därför är detväldigt svårt att komma ifrån att det ändå behövs bådearbete för gemensam säkerhet och tills vidare etttillfredsställande nationellt försvar för att kunna säkrasig mot olika typer av övergrepp.Jag drömmer inte alls om att kunna hävda att EUskulle vara det perfekta instrumentet för gemensamsäkerhet i . Det var därför som inte minst viliberaler har väldigt många synpunkter på hur EU-samarbetet borde förändras och utvecklas. Problemetär att den framtida säkerhetsstrukturen i i detutvecklingsskede som vi befinner oss i kommer att förårtionden framöver läggas fast snart. Då är EU detinstrument som vi har för att påverka. Även om viskulle önska ett annat instrument har vi inte tid attvänta. Vi har sett hur oerhört det tagit attbygga upp EU och till att bli instrument för attpåverka den framtida gemensamma säkerheten. Vi harinte tid att sätta oss ner och fundera på nya vägar närvi nu har ett instrument som i någon mån kan hjälpaoss på vägen.Anf. 22 () replikFru talman! Det sade var intres-sant, och jag håller med om att vi har dåligt med tid.Vad vi borde ha gjort innan blev medlem iEU är att inte bara hänvisa till de konsekvensutred-ningar som gjorts och som var oerhört vinklade utanatt verkligen ha en diskussion om vad det innebär förden svenska säkerhetspolitiken och försvarspolitiken.Det har vi efterlyst.Visst finns det människor som inte vill ha fred, detinser jag också, och den verkligheten kan vi inte bort-se ifrån. Då kommer vi in på hur vi bäst kan bemötadessa människor och hur vi bäst kan undanröja dessahot innan de uppkommer. Jag är inte så säker på attdet bästa sättet att möta dessa människor är att ha ettstarkt militärt försvar i . Här handlar det omandra investeringar, som jag talade om förut, att tapengar från det militära försvaret till andra åtgärdersom bidrar till att möta detta innan det så att sägasmäller.Anf. 23 ()Fru talman! Om efterkrigsgenerationens viktigasteuppgift var att samla och ena kring fred,demokrati och marknadsekonomi, är vår generationsviktigaste uppgift att öppna dörren och stödja debefriade länderna i . Östut-vidgningen spelar en avgörande roll för att utsträckaden nuvarande säkerheten och stabiliteten i västraEuropa till att omfatta hela . För oss i Sverigeär naturligtvis det regionala samarbetet kring och , och integration iEU av särskilt säkerhetspolitiskt intresse.I fortsätter det fredliga integrations-arbetet, och i östra finns både positiva teckentill återhämtning och vilja till samarbete men ocksåökad regional instabilitet. Det rörliga och svårförut-sägbara säkerhetspolitiska läget i vår omvärld gör detnödvändigt att försöka skapa en regional säkerhets-ordning. säkerhet måste i allt högre gradgrundas på gemensam säkerhet byggd på hållfastapolitiska och ekonomiska relationer mellan demokra-tiska stater. och EU har här stor betydelse förstabiliteten och samarbetet i vår världsdel.Fru talman! Även om den säkerhetspolitiska ut-vecklingen i har varit gynnsam för Sverigeoch det inte finns något angreppshot mot oss, vet viatt evig fred inte kan uppnås. Därför är det av centraltintresse för att påverka det europeiska säker-hetsarbetet inifrån för en gemensam framtid i fred påvår kontinent.Det genomgående temat i Försvarsberedningenssäkerhetspolitiska rapport är den svårförutsägbarhetsom präglar den säkerhetspolitiska situationen i våromvärld. Det skulle krävas mycket genomgripandehändelser för att ge anledning till omvärderingar avdessa bedömningar, och några sådana händelser harinte inträffat. Sedan rapporten lades fram kan vi alltsåkonstatera att det säkerhetspolitiska läget inte förbätt-rats.Den tidigare stabila spänningen har avlösts av eninstabil avspänning. Det är betydelsefullt att enighetråder om detta, eftersom utskottet skriver att svårut-sägbarheten torde "förbli ett dominerande inslag i deninternationella politiken ". De närmasteåren kommer att ge viktig säkerhetspolitisk informa-tion. , fortsatta roll iEuropa, avtalet om konventionella styrkor i Europaoch valen i och är några exempel.Fru talman! Karakteristiskt för det nordiska områ-det är dess närhet till och beroende av andra strategis-ka regioner som , och norradelen av det kontinentala . är encentralt belägen kommunikationsled. I händelse avkonflikter kan därför komma att utgöra enviktig konfrontationszon.Den största långsiktiga osäkerheten gäller Ryss-land, och därför är det värdefullt att utskottet belystsituationen i östra och särskilt i Ryssland.Oavsett vilken riktning den ryska utvecklingen tarkommer genom sin resursbas och sin storlekatt förbli en säkerhetspolitisk faktor av stor betydelsei , och då inte minst i . I cent-rala och östra upplevs instabilitetalltjämt vara av avgörande säkerhetspolitisk betydel-se. De frigjorda inre spänningarna i randområdena avdet tidigare utgör ytterligare ett pro-blem.CFE-avtalet är av stor säkerhetspolitisk betydelseför . Av särskilt svenskt intresse är avtaletsbegränsningar av tung armémateriel i norra flanken,vilket har betydelse för stabiliteten i det nordeurope-iska området. Utskottet ser allvarligt på att avtalet inteträdde i kraft . Skulle avtalets innehålländras till det sämre, kan det få en destabiliserandeeffekt i Östersjöområdet.De konventionella stridskrafterna i det ryska norramilitärområdet har trots en kvantitativ minskningkompenserats genom en omfattande materiell moder-nisering i samband med tillbakadragandet av styrkorfrån . Till detta kommer betydandetillskott av flygstridskrafter och stridshelikoptrar. Vimåste komma ihåg att även om de militära förutsätt-ningarna för angrepp mot är begränsadei vårt närområde, finns rent tekniskt förutsättningar attförstärka operationsmöjligheterna genom att sättabefintliga resurser i stånd. Fram till nästa års säker-hetspolitiska kontrollstation inför försvarsbeslutet 96är det av stor vikt att följa utvecklingoch konsekvenser för vårt närområde. Jag yrkar bifalltill hemställan i det sammansatta utrikes- och för-svarsutskottets betänkande.Fru talman! Vi kristdemokrater vill betona viktenav att försvarspolitik präglas av klarhet ochlångsiktighet. Militär försvarsberedskap tar lång tidatt bygga upp men kan snabbt raseras. Kostnadernaför vårt totalförsvar kan liknas vid en försäkring motofred. Den minskning av vår nationella försäkring-spremie som Socialdemokraterna med bi-stånd nu föreslår kan medföra ökad självrisk sominnebär minskade möjligheter att bestämma över vårteget territorium i händelse av internationella konflik-ter.Vi vet från tidigare decennier alltför väl att vårtgeografiska läge gjorde vårt territorium synnerligenintressant. Vi vet att spionverksamhet och infiltrationi olika sammanhang varit omfattande. Det finns klarabelägg för att andra länder alltjämt känner behov avatt bedriva en inte obetydlig underrättelseverksamhetockså i vårt land.Fru talman! Regeringen har inte tillräckligt beaktatdet faktum att den säkerhetspolitiska osäkerheten, denutvidgade tillämpningen av totalförsvarsplikten samtden höjda ambitionsnivån vad gäller internationellainsatser kräver resurser som kommer att urholka denangivna ramen. menar att konsek-venserna av de redan beslutade besparingarna på 2miljarder kronor inklusive de nya uppgifterna förtotalförsvaret blir omfattande i en redan hårt an-strängd ekonomisk ram. Vi avstyrker därför förslagetom de ytterligare utgiftsbegränsningar på 2 miljarderkronor t.o.m. som före-slås av och Socialdemokraterna. Jag yrkarbifall till reservation nr 6.Fru talman! tycker att den in-riktning av totalförsvaret som föreslås är bra ivissa delar. Satsningar på det civila försvaret sommotverkar samhällets sårbarhet är viktiga. Robusthetoch flexibilitet vad gäller el, tele och inte minst in-formationsförmedling prioriteras. Det är bra. Ensamlad syn på hot och risker bör ge mer effektiv ochrationell hantering av samhällets resurser inklusivetotalförsvarets.För att stärka samhällets förmåga att hantera svå-ra nationella påfrestningar i fred och vid höjd bered-skap föreslås civila beredskapsstyrkor som skall fåutbildning i räddningstjänst, vård och omsorg, skyddav miljön samt allmän totalförsvarskunskap. De ung-domar som genomgått denna utbildning kommer attha ökat sitt säkerhetsmedvetande och kan därmedbidra till att minska sårbarheten i samhället. Det kanbli av stort värde för oss alla att få tusentals ungdomarsom är väl förberedda på att olyckor och katastroferkan inträffa.Den allt större andelen äldre i vårt samhälle gör attsjukvård och socialtjänst i kriser och krig måste pla-neras noga. I vår motion har vi därför betonat att desenaste årens förändringar inom hälso- och sjukvår-den måste följas upp noggrant ur beredskapssynpunkt.Hemtjänsten som förmedlar service och vård inomäldreomsorgen kommer tillsammans med primärvår-den i kris och krig att få ta emot av dettotala antalet inneliggande patienter på akutsjukhus pågrund av akutsjukvårdens omställning till krigssjuk-vård i ett beredskapsläge. Respektenför människovärdet kräver att hälso- och sjukvårdenliksom prioriteras. Det här instämmerutskottet i.Fru talman! Försvarsberedningen behandlade ettframtida krigs karaktär som bl.a. innebär att en angri-pare kan slå till mot vitala samhällsfunktioner medsnabba, rörliga insatsstyrkor. Lednings- och underrät-telsesystemen får en nyckelroll eftersom striden kanföras med högt tempo i nära realtid och genom sam-ordning över stort djup. Ett sådant angrepp måstekunna mötas av vårt luftförsvar oavsett vilka delar avSverige som utgör angreppsmål. Därför är uthållighe-ten hos våra flygstridskrafter och övrigt luftförsvar avavgörande betydelse vid inledningen av ett moderntkrig för att arméstridskrafternas mobilisering ochuppmarsch skall kunna tryggas. Att hindra en angripa-re från att få luftherravälde är en grundläggande förut-sättning för vår försvarsförmåga. Med 14 stridsflyg-divisioner kan vi få den rimliga uthållighet vi måstekräva för att hindra en angripare från att få ett för ossförödande luftherravälde. Både våra soldater på mar-ken och civilbefolkningen är betjänta av svensktluftherravälde. Vi får klart sämre uthållighet genomde föreslagna ca 12 divisionerna. Jag yrkar bifall tillvår reservation nr 14.Fru talman! Nuvarande 16 armébrigader minskastill ca 12 och territorialförsvaret reduceras från165 000 till 90 000 personer. Ju färre fältförband vifår, desto bättre rörlighet och utrustning måste vi gedessa och territorialförsvaret. Ett fullföljande av ar-méns mekanisering är nödvändigt för att erhålla högrörlighet, bra skydd och god anfallsförmåga. Ävenvåra hemvärnsförband som bl.a. tidigt skall skyddavåra krigsflygbaser måste erhålla god skyddsutrust-ning, mörkermateriel samt sambandsutrustning. Hem-värnet skall inte behöva åka till överskottslagret föratt t.ex. skaffa sig moderna uniformer eller maske-ringsnät. Det är enligt utskottet nödvändigt att införnästa etapp av försvarsbeslutet särskilt belysa hurkvalitet och kvantitet avvägs i förhållande till varand-ra. Den minskning av markstridskrafterna som före-slås medför ökad sårbarhet eftersom våra allt färreförband fortfarande har samma stora landyta att för-svara.Fru talman! Eftersom vi tidigt kan bli berörda avkriser och konflikter i Österjöområdet skall särskilthär en effektiv övervakning upprätthållas. Till dettaområde hör även inlopp ochKattegatt. Eftersom regeringen i propositionen beto-nar kravet på förmåga att ingripa mot varje form avkränkning av vår territoriella integritet samt på attluckor i vårt övervakningssystem inte får förekommamåste erforderliga resurser avdelas för Katte-gatt och med sina betydelsefulla import-hamnar. Därför menar jag att ytterligare analyser börgöras innan beslut fattas om antalet ytstridsfartyg somi förslaget anges till ca 20.Fru talman! Totalförsvarets förmåga skall anpas-sas till det säkerhetspolitiska läget. Givetvis är höganpassningsförmåga viktig om vi måste höja vårkrigsduglighet. Det förpliktar verkligen att alla vä-sentliga delar av totalförsvaret efter högst skallkunna utnyttjas med full effekt efter enmobilisering. Vi kristdemokrater menar att en till-räckligt långsiktig försvarsförmåga endast kan säker-ställas genom att vi ständigt upprätthåller en betydan-de kvalitativ förmåga i totalförsvaret.I vår motion framför vi förslaget att vi skall göraen realiserbarhetsprövning av vår anpassningsförmå-ga. Det är därför viktigt att det klargörs i försvarsbe-slutet 96 dels hur vår krigsduglighetshöjning skall gåtill, dels hur förmågan till långsiktig anpassning skallsäkerställas.Försvarsutskottet menar att det är motiverat att uti-från förslag även göra en översynav svensk underrättelsetjänst för att säkerställa total-försvarets förmåga till kort- och långsiktig anpass-ning.Fru talman! Att i samverkan med andra staterkunna delta i fredsfrämjande och humanitära insatserutomlands skall vara en av totalförsvarets uppgifter.Detta kräver resurser. Vår personal i dessa operatio-ner måste ha tillgång till modern materiel, effektivsjukvård och säkra ledningsfunktioner för att kunnakänna sig trygga. Ökad samverkan med andra ländersstridskrafter och civila insatsstyrkor medför kostnadersom måste beaktas. I vår motion menar vi därför attpriset för våra internationella styrkor måste redovisasoch utvärderas kontinuerligt så att inte totalförsvaretsekonomiska ramar urholkas eller minskar möjlighe-terna för totalförsvaret att fullgöra övriga uppgifter.Fru talman! Totalförsvarets personal är den vikti-gaste resursen när det gäller att utveckla och formaförsvaret av vårt land. När nu den andra stora om-struktureringen detta decennium kommer måste viutifrån tidigare erfarenheter på bästa sätt stödja ochhjälpa dem som måste sägas upp. Detta stöd betydermycket för de personer och familjer som drabbas menockså för att behålla och utveckla den goda anda sombehövs för att totalförsvaret skall kunna lösa sinasvåra uppgifter om blir angripet.Fru talman! Mot bakgrund av den säkerhetspoli-tiska osäkerheten anser vi kristdemokrater att rege-ringens och förslag till inriktning av totalför-svaret medför ett ökat risktagande vad gäller vår na-tionella säkerhet.Sveriges militära alliansfrihet syftande till att vårtland skall kunna vara neutralt i händelse av krig i vårtnärområde består. Den förutsätter att vi har en betryg-gande försvarsförmåga. Genom att vidmakthålla entrovärdig grund för totalförsvarets långsiktiga styrkager vi vårt bidrag till säkerhetspolitisk stabilitet i detnordeuropeiska området. Detta arbetar kristdemokra-terna för.Den påbörjade utvecklingen och moderniseringenenligt försvarsbeslutet 92 är hotad genom de bespa-ringar som regeringen och föreslår. Enallvarlig följd kan bli en obalans mellan säkerhetspo-litikens mål och totalförsvarets uppgifter och resurser.Var finns då den trovärdiga grunden för långsiktigstyrka i en svårförutsägbar framtid?Anf. 24 ()Fru talman! När vi debatterar sä-kerhetspolitik sker det med utgångspunkt i ett betän-kande som beretts av ett sammansatt utrikes- ochförsvarsutskott. Det är, har det sagts mig, första gång-en som riksdagsord-ningens möjlighet till gemensam beredning har till-lämpats.Skälet till den här ordningen är att regeringensproposition Totalförsvar i förnyelse behandlar säker-hetspolitiska frågor i skärningspunkten mellan utri-kes- och försvarsutskottens kompetensområden, t.ex.säkerhetspolitikens mål, ett vidgat säkerhetsbegreppoch frågor i anslutning till internationellaåtaganden för fred och säkerhet inte bara i Sverigeutan också i vår omvärld.Det sammansatta utskottet kommer att upplösas såsnart kammaren har fattat sitt beslut om förslagen idetta betänkande. Det har varit en spännande ochlärorik tid att få leda det här utskottsarbetet. Två ut-skottskulturer och två olika kompetensområden harmötts. Vi har fått nyttig erfarenhet av att se frågornafrån gemensamma utgångspunkter.Försvarsministern avlutar sitt förord i propositio-nen som ligger till grund för betänkandena med föl-jande ord:"Socialdemokraterna och står bakompropositionen, dess bedömningar och förslag. Därige-nom har utformningen av framtida totalför-svar en bred förankring hos det svenska folket. Det ärvår gemensamma förhoppning att propositionen skallvinna ett vidgat stöd vid riksdagsbehandlingen. Enig-het kring säkerhets- och försvarspolitiken har i dagsom alltid ett säkerhetspolitiskt egenvärde. "Till viss del har vi uppnått detta. Ett enigt utskottdär samtliga partier från och Vänsterpar-tiet till och står bakom ut-skottets beskrivning av den säkerhetspolitiska utveck-lingen i omvärlden. Detta är mycket glädjande. Alter-nativet hade kunna vara tre, kanske fyra, olika om-världsbeskrivningar.I massmedierna har det förekommit uppgifter omatt vi väsentligen skulle ha en annan bild än regering-en av situationen i vår omvärld, särskilt när det gällersynen på utvecklingen i och beträffandeNATO:s roll. Förvisso är situationen i Rysslandmycket osäker och svår att förutsäga. Osäkerheten omCFE-avtalets fulla genomförande är också påtalad.Dessa omvärldsfaktorer har, liksom NATO:s rolloch eventuella östutvidgning, fått ganska stort utrym-me i betänkandet. Men resultatet av våra gemensam-ma ansträngningar för att komma överens avviker intepå några avgörande punkter från de tankar som försfram i propositionen eller som har framförtsav regeringens företrädare i offentliga sammanhang.Att det förhåller sig så har blivit en gemensamuppfattning som har stadfästs i betänkandet. 22under rubriken överväganden står följandeformulering: Regeringens säkerhetspolitiska beskriv-ning överensstämmer i stort sett med den som motio-närerna gör - här avses moderater, folkpartister ochvänsterpartister. Utskottet fortsätter: Även om be-skrivningen av omvärldsutvecklingen skiljer sig åt pådetaljnivå så synes en betydande enighet råda beträf-fande vilka faktorer som är av avgörande betydelseför säkerhetspolitiska situation.Mot bakgrund av att också moderater, folkpartis-ter, kristdemokrater och andra står bakom dessa for-muleringar ter sig vissa uttalanden här om en merarealistisk och väsentligt avvikande bild märklig. Detsker förvisso en väldigt snabb utveckling i vår om-värld. Om den här debatten hade hållits om två veckornär valen i hade skett, kanske förutsägelser-na hade varit väsentligt annorlunda.Just nu när vi debatterar säkerhetspolitikskapas också säkerhetspolitisk historia i ge-nom den multinationella styrka som sätts upp i Bosni-en.