prot · GI0957 · 1995-02-08 00:00:00 — Å ena sidan konstaterar man att"miljöproblemen handlar i grunden om enskilda in-divider som på olika sätt får sin frihet inskränkt avmiljöförstöringen", precis som sadefrån talarstolen.Å andra sidan konstaterar man att mänskligt för-nuft och besinning kan råda bot på problemen. Menfolkpartisterna tycks ha klart för sig att det är enskildamänniskor som står bakom frihetsinskränkningen förandra via miljöproblemen och att det trots det mänsk-liga förnuftet dumpas gifter i naturen, försurningentilltar, vattenbrist hotar, osv. är man för frihandel, fri marknadsekonomi och ekonomisk tillväxt igamla föråldrade tappningar.Har ni i funderat över vad som driverde enskilda individerna att trots sitt förnuft utföramiljövidriga handlingar? Jag tror att det skulle varaklokt.Herr talman! Min poäng är att vi inte kan pratakonstruktiv miljöpolitik om vi inte förändrar vårakonsumtionsmönster och ser att marknaden alltförofta sätter käppar i hjulen för miljöarbetet.Marknaden kommer inte att vara den som driverpå i miljöpolitiken ensam, om det inte går att tjänapengar på det. Marknaden klarar inte av att ensamlösa miljöproblemen. Då krävs det lagar och regle-ringar samt en medveten politik.Anf. 220 () replikHerr talman! Inte är det skatter vi behöver, HannaZetterberg, för att komma till rätta med miljöproble-men. Vi behöver faktiskt en stark ekonomisk tillväxtför att komma till rätta med miljöproblemen. Det varRiokonferensen överens om. Därvidlag är HannaZetterberg och hennes parti ingenting att ta efter. Erpolitik innebär en negativ tillväxt i stället.Kretsloppstänkandet, , genom-fördes på initiativ av den förra borgerliga regeringen.Den principen är det viktigaste i det här samman-hanget.Anf. 221 () re-plikHerr talman! Det krävs absolut en stark ekono-misk tillväxt. Det krävs också en stark ekonomi överlag. Om man jämför med andra länder ochSveriges miljöengagemang med andra länders ser viockså ganska tydligt att det har att göra med ekono-misk standard. Att vara miljömedveten kräver att manhar en stark ekonomi i grunden. Men jag menar att vii har den starka ekonomin.Det som jag ser som faran är att man i motionentalar mycket om att marknaden själv skall lösa pro-blemen. Jag tror inte att det är så enkelt. Marknadenkommer att göra det den tjänar pengar på och inte såmycket mer, är jag rädd.Anf. 222 () replikHerr talman! Det är enskilda människors miljövalsom bidrar mest till att vi får en bra miljö. Om det ärnågonting som skadar det framtida miljötänkandet ärdet den planekonomi som parti stårför.Anf. 223 () re-plikHerr talman! Jag har faktiskt inte pratat om någonplanekonomi just . Jag har pratat om grundsynen påekonomin.Jag håller med om att det finns problem i hur manstrukturerar upp ekonomin. Det finns också saker somär bra i er motion, som jag inte har kommenterat. Menjag vill ha en ideologisk debatt om detta, och jagförstår att vi är oeniga.Jag kommer faktiskt inte riktigt ihåg hur ställde frågan. Men det gör inget, vi får ta detsenare, utanför protokollet.Anf. 224 () re-plikHerr talman! Vi har nog olika synsätt på markna-den, och jag. Jag håller helt med omatt marknaden inte ensam kan få avgöra och bestäm-ma. Det är vår uppgift här att stifta olika lagar somger ramar för agerandet inom marknaden. Det är pådet sättet vi kan få de enskilda individernas beslut attslå igenom på ett bra sätt.Begreppet tillväxt är knepigt. Det får inte ses barasom tillväxt i bruttonationalprodukt. Vi måste kraft-fullt fortsätta det arbete som har bedrivits med attåstadkomma en lämplig form av miljöräkenskaper, såatt vi inte bara använder BNP som det enda måttet påvår livskvalitet. Vi måste skilja på naturkapital ochmänniskoskapat kapital. Vår välfärd blir inte automa-tiskt större för att kapitalet växer, exempelvis närbefintliga hus åsätts ett högre värde.Men genom ekonomiska styrmedel skapas ändåvalfrihet för individen och möjligheter till utveckling.Det är glädjande att denna liberala syn äntligen vunnitgehör bland svenska politiker från de flesta partier.Jag välkomnar en vidare debatt och utveckling av dehär frågorna. Det är, som säger, inteenkelt att lösa de här problemen. Visst finns det kon-flikter i den filosofi som ligger bakom.Anf. 225 () re-plikHerr talman! Det var bra att sa-de att det finns konflikter. Jag tolkar inte er motion påprecis det sättet. Jag tycker också att det är mycketbra att pratar om tillväxt och att vimåste förändra synen på tillväxt. Jag hoppas att vikommer att få gehör för det här i kammaren. Jag troratt det finns möjligheter till det om vi för den debattenordentligt och noggrant.Jag tror i och för sig att och jaghar olika syn på marknaden. Det diskuterar jag gärnasenare också. Kanske har störretilltro till den än jag har. Jag ser också att marknadeninte bara handlar om det som händer i och ivästvärlden. Det marknaden och vårt välstånd bidrartill i tredje världen är kanske större konsekvenser änmånga vanliga människor tänker på när de handlarvaror. Även jag har brister i det kunnandet. Jag skullevilja att vi utvecklade den kunskapen också.Anf. 226 () re-plikHerr talman! Det är säkert så att jag har litet olika inställning till marknaden. Jaghar en stor tilltro till marknaden och säger i grundenatt marknaden är summan av ett antal enskilda indivi-der som kan agera. Det är det som är marknaden förmig i stor omfattning.Men visst är det också som sä-ger att enskilda företag agerar för att maximera sinvinst på denna marknad. Där kommer naturligtvis detyper av lagar in som måste ge ramar för vad olikaföretag har rätt att göra.Anf. 227 () re-plikHerr talman! De som styr den svenska och deninternationella marknaden är självklart individernågonstans, eller stora företag, om man säger så. Mendet handlar ofta om att det är speciella människor. Detär människor med mycket pengar, med mycket infly-tande, som styr utvecklingen. Bara till viss del kan visom konsumenter påverka det. Det ser jag som be-klagligt. Därför måste man hjälpa till.Jag vet att vi kommer att prata vidare om det isamband med miljövarudeklarationen. Jag hoppas attdet också kommer att bli en konstruktiv diskussion.Anf. 228 ()Herr talman! höll ett snabbt ochdynamiskt anförande om alternativ energi. Jag skall taupp ett av de energislag som han talade om.Jag kommer att gå ned på gräsrotsnivå, därför attjag tror att om vi skall lyckas att få framförnybar miljövänlig ersättningsenergi, måste vi hakraften från gräsrötterna.Vi behöver alltså alternativa energikällor ochvindkraft är en av dem. Ett vindkraftverk kan få ettstatligt investeringsstöd. Det vanliga är . Menutbyggnaden går långsamt, och vindkraft har motvindhär i Sverige.Ett av de vanliga argumenten är att det förfularlandskapsbilden. Det kan faktiskt räcka för att planerpå ett vindkraftverk måste skrinläggas. Blivandegrannar protesterar, och miljövinsten blir ointressantoch kommer i bakgrunden.Jag skall ta upp vindkraften från en annan synvin-kel, som har varken med landskapsbild eller medmiljövinster att göra, nämligen vindkraft som en litenlönsam investering i den speciella ägarform som kal-las samfällighetsägande.Att vara vanlig delägare i ett vindkraftverk kan risker, t.ex. om en delägare går i konkurs. Övrigadelägare kanske måste köpa in andelen och sedanförsöka hitta en ny delägare. De problemen finns intei en samfällighet.Ett samfällighetsägande är knutet till en fastighet.Det kan vara en gård, en villa och även en köpelägen-het, om alla i bostadsrättshuset är eniga om att blisamfällighetsägare. Vid arv eller försäljning följerägandet fastigheten, inte ägaren. Den nye fastighets-ägaren blir automatiskt ny samfällighetsägare i vind-kraftverket, om inte den ursprunglige ägaren önskarflytta med andelarna till en ny fastighet.Man får köpa andelar. Men det viktiga är att maninte får köpa fler andelar än som motsvarar den elför-brukning i kilowattimmar som man själv har.Och man fortsätter att köpa och betala sin elförbruk-ning hos sin elleverantör precis som vanligt. Vind-kraftssamfälligheten i sin tur säljer den vindproduce-rade strömmen till ett lämpligt elverk.Det här gäller generellt i hela . Omjag bor i en villa i kan jag vara med i ensamfällighet för ett vindkraftverk som står utanförLund, men andelarna är knutna till min villa i Hel-singborg. Det är bara i fyra län i som man här möjligheten.Om jag har ett sommarhus i nordligaste ochbor i södra , kanske jag vill ha in huset i norraSkåne i min samfällighet. Då kan jag inte det, förhusen ligger i olika län. Lantmäteriet fungerar ännuinte över länsgränserna när det gäller vindkraft, ochvarje län har sitt eget slutna fastighetsregister.Själva anläggningslagen känner inga sådana terri-toriella begränsningar. Under förutsättning att be-stämmelserna i anläggningslagen är uppfyllda ochlagen kan tillämpas finns det inga hinder på den grun-den att de båda husen ligger i olika län. ,, får vi också ett centraltfastighetsregister som täcker hela och som hardetaljerade upplysningar om varje fastighet.Det finns därför all anledning, menar jag, att seöver samfällighetsägande och vindkraftverk så attsamma praxis kan gälla i hela landet. Oavsett hurlångt från en vindmölla jag bor eller hur långt från defå områden som är lämpliga för vindkraft jag bor, kanjag faktiskt tjäna en slant på att bli samfällighetsägareoch dessutom göra en miljöinsats.Det finns säkert många intresserade runt om i lan-det som skulle ta chansen att bli ägare till ett vind-kraftverk om det var praktiskt möjligt.Ett vindkraftverk jag känner till i som haren effekt på räcker till 60 hushålls elför-brukning, värmen inkluderad. Avkastningen på insattapengar är . Av det sätter man av till en fondför reparationer och underhåll och till inköp av ettnytt maskinhus, som uppskattningsvis behöver bytasefter . Det blir kvar i avkastning. Det äralltså ganska förmånligt för den som gillar att stödjavindkraft på det här sättet.Vindkraft är en lönsam, varaktig inhemsk energi-källa som inte förorenar naturen. När ett vindkraftverkplockas ned lämnar det inga synliga spår eller skadorefter sig.Vi måste bort från beroendet av fossila bränslenoch från kärnkraft. Vi behöver alternativa energikällorsom inte belastar naturen och miljön. Vi behöverenergikällor av alla slag och så många som möjligt,och det är bråttom. Vi har bara på oss.Anf. 229 SKÅNBERG (kds)Herr talman! Vi kristdemokrater redovisar vår ra-dikala miljöpolitik i ett flertal omfattande miljömotio-ner som vi har väckt under den allmänna motionsti-den. Förutom vår breda partimotion om miljöpolitikutvecklar vi i olika motioner t.ex. konkreta och radi-kala förslag om elektronikåtervinning, ett bärkraftigtnyttjande av sötvatten och en handlingsplan för för-stärkt förebyggande av astma och allergi.Tiden i denna debatt räcker bara till att ta upp enenda enskild del ur den stora mångfalden miljöåtgär-der som vi kristdemokrater föreslår. Jag är kustbo,född och uppvuxen vid havet. Jag bor nu vid på . Av alla angelägna miljö-frågor vill jag uppmärksamma hur regeringensviker miljö genom att skära ned på miljö-forskningen och miljöinsatser i situation är allvarlig men inte hopplös.I vi liv i ? i källaserien som kom sägs att13 av de 132 värsta föroreningskällorna till Östersjönhar kunnat strykas 1994. Det är fyra i , två iFinland, tre i och fyra i . Vi vet ocksåatt stora miljöinvestering snart kommer att geresultat. Ändå avslutas rapporten med att man sägeratt även om den positiva trenden skulle fortsättaskulle det ta att komma tillbaka till denföroreningssituation som rådde i år 1950.Inför denna situation undrade man vad den social-demokratiska regeringen skulle ha för syn på i regeringsförklaringen. Regeringen utfäste ihöstas en hög ambitionsnivå när det gäller miljöinsat-ser i . Helt i strid med de löften somman gav skär man nuner miljöinsatserna i med 46 miljo-ner kronor räknat /96.Våren 1992 undertecknade Östersjöstaterna enreviderad Östersjökonvention. Länderna förband sigenligt denna att arbeta efter försiktighetsprincipen ochanvända sig av den mest miljövänliga tekniken.Dessutom omfattar den reviderade konventionenockså kust- och avvattningsområdet kring åtgärdsprogram för att komma tillrätta med de150 värsta utsläppskällorna antogs i anslutning tilldenna revidering av . Kostnadenför att rena dessa utsläppspunkter beräknades till ca130 miljarder kronor. Det finns skäl att grundligtutreda den ekonomiska effektiviteten i satsningarnapå en bättre Östersjömiljö.Man kan t.ex. fråga sig om satsningen på traditio-nell va-teknik i de baltiska länderna är riktig. Vi krist-demokrater förordar i stället för en förlegad 60-talsteknik att man satsar på kretsloppsanpassade toa-lettsystem. Vi vill att som medlem i EU skallverka för att de baltiska länderna tillförs resurser frånEU:s budget för en rationell, framtidsinriktad teknikoch infrastruktur.Kristdemokraterna anser att en effektivitetsutred-ning bör genomföras för att största möjliga nytta förvarje satsad krona skall uppnås.I stället för regeringens nedskärningar i budgetenpå miljösatsningar i vill vi kristdemokrateröka resurserna till miljöinsatser i Östersjöområdetmed mer än vad regeringen fö-reslår. Det står i vår miljömotion. Vi anser att anslagetför dessa miljöinsatser i bör stannakvar under huvudtitel.Jag går vidare till att tala om de svenska vatten-dragens transport av fosfor och kväve till kusten. Härkan man inte ur tillgänglig statistik utläsa någonminskning. Den kustnära övergödningen är ett stortproblem i . Jag flög hit från Skånes östkustväl medveten om den årliga algblommningen och destinkande tångdrivor som finns längs kusten sommar-tid. De plågar fiskarna, turisterna, ortsbefolkningenoch vem som helst som kommer i kontakt med havet.Denna kustnära övergödning har i allt väsentligtskapats genom svenska utsläpp och kommer just avde åar och vattendrag som avvattnar jordbruksbygdenoch som transporterar stora mängder fosfor och kvävetill Östersjökusten.Förutom höjda miljöavgifter på handelsgödsel bördet ställas generella krav i skötsellagen på lantbrukar-na att de skall lämna en odlingsfri zon på 5-10 meterlängs alla vattendrag. Sådana gröna zoner skulle hastor effekt för att ta upp kväve och fosfor så att inteåarna blir övergödda.Samma funktion får man av att bevara och nyan-lägga våtmarker och översilningsängar. Dränerings-vattnet kunde också samlas i dammar och undertorrperioder åter tillföras åkrarna. Sådana projektkunde man lämpligen finansiera från EU-stödet.Herr talman! När jag talar om de ökade satsning-arna på miljö som vi kristdemokrater villgöra vill jag också nämna något om de ökadeanslagen till miljöinsatser på somkristdemokraterna föreslår. Därav vill vi att 38 miljo-ner skall gå till kalkningsåtgärder för svenska sjöar.Vi kan inte acceptera regeringens nedskärning avkalkningsanslagen. Vi menar i stället att en strategieffektiviserade och utökade kalkningsinsatser börutarbetas på länsstyrelsenivå. Det gäller inte minstMellansverige och norra . 230 ()Herr talman! Det är för alla uppenbart att miljö-frågan är en internationell fråga. Vi är alla samman-bundna med varandra, och ett lands miljöproblem ärockså en angelägenhet för andra länder.I debatten hör man dock de som menar att vihar kommit så långt i att vår största insats påmiljöområdet gör vi inte i utan genom insat-ser i andra länder. Jag vill varna för att tro på att vihar kommit så långt i Sverige.Det vi lyckats med är de "enkla" klippendär varje insatt krona givit förhållandevis stor utdel-ning. Varje ny förbättring kommer att vara merkomplicerad men därför inte mindre nödvändig.Låt mig ge ett exempel. Om vi ser till världens ut-släpp av koldioxid och räknar per capita släpper peri-odens invånare globalt ut koldioxid per invå-nare. Men ser vi enbart till släpper dessa uttvå ton per invånare, medan i-länderna svarar för helatolv ton koldioxid per invånare och år. Det är en klentröst att t.ex. och släpper ut åtta ton.Det är ändå fyra gånger mer än för u-länderna.Koldioxid bidrar som alla vet till växthuseffekten.Som framgår av mitt exempel är det fortfarande vi i i-världen som måste ta vårt ansvar. För att sta-bilisera klimatet måste vi i i-världen minska koldiox-idutsläppen med ca 80 %.Mitt exempel visar också att internatio-nellt måste verka för att i-världen tar ett totalt miljö-ansvar. En början kunde vara att inom EU få igenomde hårdare miljökrav vi har på olika områden.Åter till . Det finns mycket som återstår.Medvetenheten om problemen ökar, men det förvånarmig att de som förorsakar problemen också kräver attsamhället skall stå för kostnaderna. Tanken är attnersmutsarna skall hållas skadefria. Det gäller bådeföretag och enskilda. Vi måste hålla på principen attden som orsakar problemen också står för kostnader-na.Till företagen kan vi säga att en bra miljömedve-tenhet och en bra miljöanpassning utöver bra miljöofta leder till konkurrensfördelar. Det är fördelar somsamhället bidragit till, men som företagen, och dåfrämst exportföretagen, får vinsten av. Vi måste slåfast det verkliga producentansvaret.Till den enskilda medborgaren blir budskapet inte skall tro att det endast är företagen sombidrar till miljöproblemen. Det är en alltför spridduppfattning att endast företagen förorsakar mil-jöproblemen och att den egna konsumtionen praktiskttaget är negligerbar för miljön. Låt mig då bara nämnaden egna bilen, fritidsbåten, alla våra kemiska prepa-rat i hemmen och avfallsproblemet.I mitt tidigare exempel med koldioxidutsläppenstår t.ex. transportsektorn för . Av dessa40 % står den enskilda människan för en stor del.Staten har stimulerat kommunerna till en omfat-tande verksamhet kring kretsloppssamhället. Mångaav landets hälsoskyddsnämnder har ett ambitiöst arbe-te på gång trots kommunernas tuffa ekonomiska si-tuation. Jag tror att satsningen skall ses mot bakgrundav att problemen ofta märks först på det lokala planet.Staten måste nu svara upp mot det arbete man ini-tierat. Hur skall det följas upp? Hur skall allt materialanvändas? Hur vill vi gå vidare? Fanns det någon planöver vart detta arbete skulle leda nationellt? Hur skallstaten för egen del, inom sina verksamhetsområden,på motsvarande sätt som kommunerna inventera sittansvar för kretsloppssamhället?Herr talman! Låt mig sammanfatta. Jag vill att denframtida miljöpolitiken bl.a. slår fast att ver-kar för att i-världen tar ett totalt miljöansvar, att mil-jösatsningarna i inte kan ersättas med insatseri andra länder, att vi återigen bekräftar att nersmutsar-na också skall stå för kostnaderna, att vi med lagstift-ning och inte bara bidrag söker åstadkomma en bättreutveckling, att vi måste engagera den enskilda med-borgarna till eget miljöansvar och att staten tar ansvarför uppföljningen av initierat kretsloppsarbete i kom-munerna.Herr talman! Jag vill också säga att jag i stort settkan instämma i trafikdelen av . Jag känner stor sympati för en rad av desynpunkter som han förde fram där.Anf. 231 () replikHerr talman! Man kan känna en viss sympati förinnehållet i det säger, men det ärlitet besvärligt att förmodas repre-sentera den här regeringens miljöpolitik. Det besvär-liga ligger i att ställer fler frågor änhan lämnar svar på socialdemokratins och regeringensattityd i dessa frågor.Företagen skall ta sitt ansvar och betala kostna-derna. Översätter man det till svenska blir det skatte-växling. Då blir min fråga till : Ivilken grad är socialdemokratin beredd att ställa upppå skatteväxling? Vilka belopp kan under kommandebudgetår växlas från arbete till att läggas på miljöan-vändning och användningen av naturresurser?Ingemar talar om oron för transportsek-torns miljöpåverkan. Jag delar gärna den. Kan bekräfta att socialdemokraterna i riks-dagen och i regeringsarbetet kommer att medverka tillatt stoppa de trafikleder som annars kommer att härjarunt den stad som vi befinner oss i och orsaka mil-jöproblem från trafiken?Ingemar talar om kommunernas och attdetta bör stärkas av staten när det gäller det lokalakretsloppsarbetet, dvs. Regeringen värre dragit undan mattan för den statliga be-redning som skulle hålla i det här arbetet, nämligenMiljövårdsberedningen. Hur tänker socialdemokra-terna och se till att det finns encentral punkt på vilken man kan hänga det kommuna-la lokala arbetet med ? Hur skall statenfölja upp sitt ansvar när det gäller att se till att i-världen tar sitt ansvar?Jag tror att svaren från socialdemokraterna är merintressanta än frågeställandet.Anf. 232 () re-plikHerr talman! Det är väl bra om man får sympatiför sitt anförande. Det är väl en god början för attdiskutera olika frågor.När det gäller trafiken och miljöutvecklingen villjag säga att i det arbete som pågår med trafiken iStockholm finns det tre komponenter. Den ena ärmiljön, den andra är framkomligheten och den tredjeär regionens utveckling. Jag säger dem i den ordning-en just för att miljön är avgörande för varje insats ochvarje steg som skall tas. Det görs en analys inför varjeprojekt som skall tas fram. Som vethar jag också själv ställt mig kritisk till en del av detsom ingått i paketet.När det gäller Miljövårdsberedningen och det ar-bete som sker i kommunerna tycker jag att det ärlättvindigt från statens sida att tro att det ambitiösaarbete som sker i kommunerna skulle av baraav en miljöberedning. Regeringen har där försökt attskärpa den lokala uppföljningen via länsstyrelserna.Jag förutsätter också att det statliga verken, bl.a. , tar del i, initierar och ser till att detarbete som sattes i gång i kommunerna fullföljs.Jag anser att den föregående regeringen svekkommunerna när man lade ut jobbet utan att på ettriktigt sätt följa upp vad som sedan skulle ske. Mendet kan vi kanske få en rättelse på nu.Anf. 233 () replikHerr talman! Jag känner sympati även för det härinlägget. Som ett mått på undanglidande svar är detfantastiskt. Det innehåller inget svar på de här frågor-na som är de mest centrala på miljöområdet . Viär litet betjänta av att säger att hansjälv har ställt sig kritisk till delar av det som rege-ringen står för. Det är mindre intressant. behö-ver vi veta hur regeringen kommer att hantera någraav de mest centrala miljöfrågorna.Jag försöker ta detta tillfälle i akt att på något sättfå ett auktoritativt svar från socialdemokraterna påhur de ställer sig till lederna runt när detgäller den nationella hanteringen och hur de ställer sigtill arbetet med lokala . Det är uppenbartatt de har missuppfattat hela arbetet. Det skall intekomma uppifrån, det skall inte komma från regering-en, det skall inte komma från myndigheter, det skallinte komma från . Det lokala arbetetmed skall växa upp i kommunerna. Detvar hela poängen med . Det var därförvi hade en . Detta skulle flyttas till delokala institutionerna, men man skulle möjlighet att haen nationell krok att få litet förtröstan från när manbehöver råd och hjälp. Den kroken är alltså undan-dragen i den nuvarande regeringens arbete.Sedan säger att man skall vägatrafiklösningar för och emot. Det har vi alltid vetat. Vihar också vetat att det planeras en Väster- och enÖsterled i den här huvudstaden. Regeringen har möj-lighet att påverka den genom sin syn på krediter ochmycket annat. Jag vädjade bara om ett svar på justdessa punkter. Var står socialdemokraterna? Det ärkanske inte så intressant att veta om är kritiskt till socialdemokratin.Anf. 234 () re-plikHerr talman! Låt mig börja med kretsloppssamhäl-let och kommunerna. Jag menar att det är rätt att börjapå det lokala planet. Men om det sker ett arbete därskall den centrala nivån inte känna sig för god att ta inde synpunkter som finns där. Det borde ingått i arbe-tet. Man slänger inte bara ut en fråga, utan man skallockså bry sig om kommunerna.Det borde ha varit självklart att inte bara slänga uten uppgift till kommunerna, utan också bry sig omvad som sker där. slängde man bara ut enuppgift som man inte hade för avsikt att följa uppcentralt. Det är inte att bry sig om vad som sker påden lokala nivån.