prot · GI09108 · 1995-05-18 00:00:00 — (v, mp)Votering:191 för utskottet34 för res.72 avstod52 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 6 m, 21 c, 20 fp, 2 v, 1 kdsFör res. : 16 v, 16 mp, 2 kdsAvstod: 61 m, 2 c, 1 v, 8 kdsFrånvarande: 20 s, 13 m, 4 c, 6 fp, 3 v, 2 mp, 4kdsLennart och (båda m) anmälde attde avsett att avstå från att rösta men markerats haröstat ja.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.TU24 KommunikationsforskningMom. 3 (anslag till Kommunikationsforskningsbe-redningen)1. utskottet2. 1 (v)Votering:278 för utskottet20 för res. 151 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 67 m, 23 c, 21 fp, 15 mp, 11kdsFör res. 1: 19 v, 1 mpFrånvarande: 20 s, 13 m, 4 c, 5 fp, 3 v, 2 mp, 4kdsMom. 10 (miljöinriktat trafiksystem i övrigt)1. utskottet2. 3 (mp)Votering:282 för utskottet16 för res. 351 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 67 m, 23 c, 21 fp, 19 v, 11kdsFör res. 3: 16 mpFrånvarande: 20 s, 13 m, 4 c, 5 fp, 3 v, 2 mp, 4kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av tredje vice talmannen medgav kam-maren att de ärenden som hann debatteras färdigtunder återstoden av dagens sammanträde fick avgörasvid morgondagens arbetsplenum.6 § Anslag till ,m.m.FöredrogsUtbildningsutskottets betänkande 1994/95:UbU14Anslag till , m.m. (prop.1994/95:100 delvis)Anf. 150 ()Herr talman! Alla anser säkert att det är en dygdatt spara i nuvarande budgetläge. Besparingar fårdock inte göras utan analyser av hur de slår på verk-samheten, och vi inser säkert att det finns områdendär investeringarna och anslagen behöver öka för attSveriges konkurrenskraft och produktionsförmågaskall stärkas.Några sådana tankegångar verkar inte ha funnitsmed vid regeringens behandling av anslagen till Sve-riges . Sofistikerade och varsam-ma verktyg som osthyvlar har inte använts, utan det ärsnarare yxhugget som har varit kännetecknet för be-handlingen av SLU. Borta tycks tankar ha varit om attforskning av god internationell standard är av grund-läggande betydelse för möjligheten att upprätthållavälfärden och välståndet i Sverige.Forskning och utbildning av god kvalitet är verk-samheter som dessutom behöver långsiktighet ochkonsekvent målmedvetenhet. Universiteten och hög-skolorna, och naturligtvis också lantbruksu-niversitet, måste garanteras en god framförhållningför anpassning och förändring av verksamheten för attkapitalförstöring skall undvikas. Att tvärt avbrytapågående forskningsprojekt är en styggelse och bordeinte förekomma. Likväl tvingas SLU till detta.I det sammanhanget borde SLU ha behandlats påsamma sätt som övriga universitet och högskolor.Frågan om SLU:s departementstillhörighet bör enligtmin uppfattning behandlas . Personligen anserjag det vara av stort värde för SLU att överföras frånJordbruksdepartementets till Utbildningsdepartemen-tets budget och inte bara till utbildningsutskottetsansvarsområde. Genom överföringen till utbildnings-utskottets ansvarsområde har det första steget i dennaförändring tagits. , herr talman, är det enligt minuppfattning dags för det andra steget. Det skulle varaintressant att höra vad Socialdemokraternas talesmani den här frågan, , har föruppfattning om detta.Den besparing som regeringen och Socialdemo-kraterna har föreslagit för SLU för det kommandebudgetåret är på av anslaget, vilket motsvarar104 . Det skall jämföras med att övri-ga universitet och högskolor under samma budgetpe-riod får en nedskärning på . Dessutom harSkogs- och jordbrukets forskningsråd föreslagits få enminskning av anslaget . Totalt blir ned-skärningen på detta sätt . Det äralltså fråga om ganska avsevärda nedskärningar.Även om också vi reservanter föreslår besparingarpå SLU och Skogs- och jordbrukets forskningsrådtycker vi därför att regeringens förslag till besparingarär alltför drastiska, och vi vill höja anslaget till SLUoch anslaget till Skogs- och jordbrukets forskningsrådmed vardera.Vi reservanter anser att det är speciellt märkligt attregeringen har lagt fram en så stor besparing underdet första budgetåret. Det strider också mot den bud-getteknik som Socialdemokraterna har tillämpat iandra avseenden, där deras besparingar har varit ut-omordentlig baktunga. I det här fallet är besparingenutomordentligt framtungt.Man har inte angivit hur anslagsutvecklingen skallse ut fram t.o.m. . De uppsägningarsom blir följden av det större sparbetinget som SLUhar måst genomföra kan då inte ske med den framför-hållning som behövs. Det är enligt vår uppfattningangeläget att samma principer skall gälla för SLUsom gäller i övrigt på Utbildningsdepartementetsområde och att den besparing som är ålagd SLUskall gälla för perioden fram t.o.m. 1998.Även om regeringen anser att SLU är gynnat ijämförelse med andra universitet och högskolor ochkanske också i jämförelse med internationella mot-svarigheter, borde tankarna ha ägnats åt den alldelesspeciella organisationsform som grundforskningenoch branschforskningen har vid SLU. Till skillnadfrån i många andra länder är i denna forsk-nings- och utvecklingsverksamhet på ett eller annatsätt knutet till SLU. Näringens egna forskningsinstitutär i många andra länder - jag tänker t.ex. på grann-landet - välgödda, och vid en jämförelsemed dem är SLU och den forskning som bedrivs härinte speciellt gynnade.Vi borde i stället resonera som så, att när vi nu harblivit medlemmar av den europeiska unionen och närmodernäringen har fått tillträde tillden europeiska marknaden, bör forskning och utveck-ling premieras för att vi på så sätt skall kunna förbätt-ra kvaliteten och konkurrenskraften på våra jord-bruksprodukter.Herr talman! För att det skall finnas rimliga möj-ligheter att genomföra de här besparingarna och sam-tidigt uppnå det examinationsmål som finns för SLUutan att utbildningskvaliteten sänks, måste SLU gesfrihet att förutsättningslöst pröva varje enskild verk-samhet och besluta om de förändringar som krävsdärför. Varken regeringen eller vi i utskottet och iriksdagen skall påverka SLU i det här avseendet. Detvar därför vi i utskottet med viss häpnad såg att jord-bruksministern försökte dela ut ett fribrev från in-dragningar av SLU:s verksamheter på en speciell ort.Så får inte en minister agera, även om ministern bornästan granne med verksamhetsorten, som i det härfallet råkar vara . har ocksåbortsett från skrivningen i budgetpropositionen, ochdet tycker jag länder den till heder.Herr talman! Jag vill slutligen yrka bifall till re-servation nr 2, som jag kommer att begära voteringoch rösträkning på. Självfallet står vi moderater bak-om också övriga reservationer till det här betänkandet.(forts. )AjourneringPå förslag av tredje vice kammaren beslöt kamma-ren att ajournera förhandlingarna för mid-dagsuppehåll till kl. 19.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.6 § (forts.) Anslag till lantbruksuni-versitet, m.m.(forts. UbU14)Anf. 151 ()Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 2, Anslagsbelopp under . Vi står givetvis bakom samtligaCenterns reservationer, men med hänvisning tillkammarens arbetsbelastning avstår jag från att yrkabifall till flera reservationer.Centern anser att regeringen har gjort orimligt sto-ra besparingar på SLU. Man sparar påSLU eller 104 miljoner. Därtill kommer att man tarresurser från och , medel som också i storutsträckning går vidare till forskning vid SLU.Forskning och utbildning inom områden som rörlivsmedel, djurskydd, miljö och naturresurser ansestydligen av socialdemokrater vara mindre viktig änannan forskning och utbildning - detta trots att livs-medelsproduktion, tillgången till en god miljö ochhushållning med naturresurser är avgörande för våröverlevnad.Vi anser att det är av största vikt att utbildningarnainom jord- och skogsbrukssektorn bibehåller en högstandard och att de utvecklas för att möta de nya kravsom ställs på näringen när det gäller brukningsmeto-der och miljö.Centern anser också att i de utmaningar som sam-hället står inför finns ett tydligt samband med SLU:sverksamhet. De resurser och den kunskap som finnsinom SLU kan och måste användas till att intensifieraforskning på många områden, exempelvis om ekolo-giskt jordbruk och kretsloppsrelaterad verksamhet.Jord- och skogsbruket är också intimt förknippat medmiljö- och naturvård, vilket innebär att forskninginom dessa ämnesområden är av största vikt.Ett annat exempel är att jord- och skogsbruket harstora möjligheter att producera biobränslen. En ökadanvändning av biobränslen är en viktig del i strävan-dena att skapa ett kretsloppssamhälle.Ny teknik behöver utvecklas för elproduktion isamband med värmeproduktion baserad på biobräns-len. Andra områden där energiforskningen måsteutvecklas är utvinning av energi från exempelvisrötslam och vallväxter. SLU har många viktiga fram-tidsuppgifter i det svenska samhället.Den vetenskapliga verksamhet som gäller odlings-och växtförhållandena måste vara spridd över helalandet med hänsyn till varierande växtbetingelser. Detär därför nödvändigt att SLU har försöksstationer ochanläggningar över hela landet.Ur regionalpolitisk synvinkel är det också viktigtatt verksamheten är spridd över hela landet. De olikaverksamheterna runt om i landet fungerar ofta som eninspirationskälla för den omkringliggande jord- ochskogsbruksnäringen. Omvänt fungerar näringen sti-mulerande för regionala verk-samhet.För utvecklingen inom jord- och skogsbruks-forskningen är det alltså mycket viktigt att den regio-nala verksamheten inte prioriteras ned. Mot bakgrundav det anser att regeringens förslag till be-sparingar på SLU inte skall genomföras fullt ut. Detär också därför som vi har reserverat oss och anser attsparbetinget skall minskas med 30 miljoner kronor.Fru talman! Jag vill också kortfattat beröra Stiftel-sen Lantbruksforskning, som ger bidrag till forskningoch utvecklingsprojekt som stärker lantbrukets kon-kurrenskraft och bidrar till att utveckla nya verksam-heter. SLF beviljar vanligtvis bidrag till forsknings-projekt som löper . Många av projektengenomförs, som jag har nämnt, vid SLU.Utskottets tillstyrkan av regeringens förslag atthelt dra in anslaget till SLF innebär att flera angeläg-na forskningsprojekt inte kan fullföljas. Det finns ettflertal forskningsprogram. Man kan nämna projekt föratt finna alternativ till burar vid hönshållning samtmiljöinriktade program för ett resurshushållande jord-bruk.Mot denna bakgrund anser vi i att rege-ringens och utskottets förslag att hela bidraget till SLFskall avvecklas är felaktigt, men med hänsyn tillkammarens arbetssituation yrkar jag bifall endast tillreservation 2.Anf. 152 ()Fru talman! de gröna satsar i sin bud-get mer än regeringen på SLU.Vi satsar även många sköna miljoner på forskningsrå-det. ställningstagande är helt klart: Detskall inte göras några neddragningar på de här områ-dena. Det gäller i första hand undervisning och formerav ekologiskt skogs- och jordbruk. bud-get innehåller alltså inga nedskärningar!Miljöpartiet anser att livsmedel skall vara det somordet anger, dvs. medel för livet. Vi anser att vårabåda modernäringar, skogen och lantbruket, behöverutvecklas och förbättras. Vi är på väg i vissa avseen-den, men än behöver mycket göras. Det har skettförändringar i skogsbruket - man har slutat med deallra största slutavverkningarna och tar i högre gradnaturvårdshänsyn. Men i ett fall som jag känner tillskulle en tjäderspelplats sparas - och den sparadesockså men endast med en liten skyddsridå av träd runtomkring, dvs. storskogen där utanför låg utslagen. Ditkom aldrig mer tjädrarna för att spela!Trots att det förekommer förbättringar hotarskogsbruket fortfarande växter och djur. Som RoyOttosson har sagt i en paneldebatt: "Skogsbruketfortsätter att utarma naturen i vårt land. Växter ochdjur som är akut utrotningshotade åtnjuter inte detskydd de borde. Trots nya internationella avtal, riks-dagsbeslut och lagar försvinner urskogar och andraunika naturmiljöer. De nya bestämmelserna har gjortsalltför krångliga, ihåliga och beroende av ersättningartill markägaren. "Genom riksdagsbeslut delas nu pengarna ut i enpåse till SLU. Detta är en vällovlig satsning på de-centralisering. Men det blir inte alltid som man hartänkt sig. Denna decentralisering leder i SLU:s senas-te beslut när det gäller besparingar till en centralise-ring: Man lägger ned i för ut-bildning av skogstekniker och för forskning och delutbildning av jägmästare.Resultatet blir alltså en centralisering. Detta sker påmånga områden . Man trodde att om man deladeut pengarna skulle resultatet bli en decentralisering,men det blir ofta motsatsen.När det gäller skogs- och lantbruk är det en nöd-vändighet att förlägga forskning och utbildning tillolika breddgrader i . Skogen runt t.ex. ,dit man vill flytta delar av , har inte allsden mångfald som finns runt eller i södraoch mellersta Sverige.Sedan motioner, utskottsbetänkande och reserva-tioner skrevs har beslut fattats om nedläggning avSkogshögskolan i , varför jag vill stödjamen inte yrkar bifall till en s-motion som handlar omatt utveckla till ett centrum för ekologiskodling och ett internationellt naturresursuniversitetmed regional närvaro. Det är redan ett viktigt natio-nellt centrum med samarbete med /, /och Sole-nergiforskningscentrum i . Man skulle ocksåfå möjligheter att arbeta tillsammans med Vassbokretsloppscentrum, som är i vardande. Här slår manundan fötterna för ett unikt samarbete inför framtiden.Vad gör man i ? Jo, man har gjortmycket för småskaligt skogsbruk. Man forskar ombiobränslen, åkergranar och plantors stabilitet. Manhar en speciell omställningsbar panna för forskningom biobränslen och stora ytor för jordprover. Man haren undervisningsyta . Värdetuppskattas till 250 miljoner. Man har bedrivit forsk-ning om skogen , och vikan föreställa oss vad det innebär när det gäller prov-ytor och upparbetade forskningsvägar.Här kommer flera forskarteam som uppvisar godaresultat och som har enastående arbetsvillkor attspräckas. Vid en nedläggning hotas fullt ändamålsen-liga lokaler och anläggningar att bli öde, samtidigtsom kostnader genereras på annat håll. På andra orterkan man inte ta emot och täcka det här behovet omGarpenberg läggs ner. Man måste bygga ut och utvid-ga verksamheten.Det här strider också mot och sunt för-nuft när det gäller resursutnyttjandet.Jag har följt . Jaghar två barn som ha gått på utbildning där. Jag harvarit på många utbildningsdagar och har gjort studie-besök. Vår landshövding, tidigare riksdagsledamoten,har begärt en omprövning av beslutet,bl.a. på grund av regionala hänsyn. Men det är ändåinte det viktigaste.Det viktigaste är att man kommer att spräcka denhär forskningen. Det är viktigast - även om man skallta regionala hänsyn och även om det står i glesbygds-propositionen att verk och myndigheter skall ta sittregionalpolitiska ansvar. Det står inte att de "bör"utan att de "skall". Jordbruksministern har ocksåuttalat det tydligt i en interpellationsdebatt den 16februari.Man kan inte nog betona en högskolas betydelseför en region. Skolan har också en viss betydelse förmedlemskapet i EU, bl.a. för att den ligger i region 2.Om verksamheten i försvinner, förlorarregionen en av sina viktigaste utvecklingsresurser föratt kunna tillgodogöra sig fördelarna av medlemskapeti EU.Personalen har jag nämnt. Det är ett problem.Anläggningen är suverän. Jag var där senast för treveckor sedan. Då undersökte jag verkligen anlägg-ningen, eftersom risken för den här nedläggningenfanns. Att lägga ned skulle vara en resurs-förstöring utan dess like. I finns, somsagt, en undervisningsyta . Detär fantastiskt hög klass på undervisningsytan och pålokalerna. Det finns en mängd andra fördelar. I en gammal herrgård finns t.ex.samlingslokaler. Därför menar jag att man gör ettstort misstag om man lägger ner anläggningen.Garpenberg är också mest jämställda ar-betsplats. Där arbetar många kvinnor på en så tradi-tionellt manlig arbetsplats. Det är förvisso överskottpå manliga blivande jägmästare. Men på den härarbetsplatsen råder jämställdhet. De har fått utmärkel-ser för sin jämlikhet från kommunen och länet. Dethär är ett ganska tydligt tecken på att man vill ha enjämställd arbetsplats. Vi har svårt att få igenom det påandra ställen. Jag hoppas nu bara att den omprövningsom landshövdingen vill göra kommer att få någoneffekt.Anf. 153 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kds)Fru talman! Betänkandet behandlar såväl anslagtill SLU, , som till ,Skogs- och jordbrukets forskningsråd. Jag nöjer migmed att koncentrera mig på SLU.De övergripande målen för SLU är att genom ut-bildning, forskning och information öka kunskapernaoch förutsättningarna för en varaktig och effektivbiologisk produktion. Förutsättningarna för att dennaskall kunna bedrivas och utnyttjas skall också öka.Givetvis skall SLU själv bestämma hur verksamhetenvid skall organiseras. Besparingarna påLantbruksuniversitetet är mycket hårda. De kommeratt medföra stora ingrepp i SLU:s verksamhet. Jaguppfattar det så att trots att fast beräkning inte förelig-ger för SLU ända , får det inte bli ytter-ligare sparbeting. Det klarar inte SLU:s verksamhet.Det skulle leda till oro för såväl verksamheten somför personalen. Jag tycker att den socialdemokratiskaregeringen på något sätt missar SLU.Vi skall i vårt land tillsammans med andra länderta oss från ett resursslösande samhälle till ett uthålligtkretsloppssamhälle. Vi är på väg in i ett kunskaps-och informationssamhälle. Informationstekniken ärpositiv för landsbygdens utveckling. Det går lika braatt bo på landsbygden och vara ledande ilandets utveckling. Vi måste finna en balans på ar-betsmarknaden.En viss del av anslagen till SLU och böröronmärkas i syfte att få en utveckling av ekologisktlantbruk och biologiskt fullvärdiga livsmedel. Lant-bruket kan bl.a. av hälso-, miljö- och beredskapsskälinte jämställas med andra näringar. För ett lands med-borgare är fullvärdig mat en grund till god hälsa.Ekologiskt anpassade metoder för odling och föräd-ling är långsiktigt hållbara. har satt upp ettmål om att av åkermarken skall odlas ekologisktår 2000. Vi kristdemokrater vill inte låsa fast dennaprocentsats utan vill nå mycket längre. Vi ser dockpositivt på att detta krav äntligen fått acceptans i riks-dagen.Fru talman! En andra våg av ekologiska produkterär på väg in på marknaden. Som komplement till deekologiska basprodukterna kommer vidareförädladeprodukter från charkuterier, konserverade och frystagrönsaker, saftade och syltade bär och ett utökatspannmålssortiment. Flera slakterier, stycklokaler,kvarnar, mejerier, bagerier och butiker har sökt auk-torisation hos KRAV för att hantera och förädla eko-logiska produkter.Utvecklande forsknings-, innovations- och för-söksverksamhet skall enligt vår mening fördelas efterden samhällsnytta som kan nås i form av förbättradeodlings- och djurskötselfrågor. SLU är inne i en kraf-tig och ensidig neddragning av tillämpad forsknings-och försöksverksamhet.Över huvud taget kan vi inte handskas så vårdslöstmed forskningsfrågorna som det föreliggande försla-get gör. Forskningen är långsiktig. Om staten intevidtar åtgärder av långsiktig karaktär, kommer detinte att finnas en neutral och obunden rådgivnings-och försöksorganisation tillgänglig för alla närings-utövare. Hur skall då kunskapsöverföringen mellanstaten och näringsutövarna ske? Helhetssynen är då ifara, eftersom man inte kan ta för givet att handelnoch branscherna skall prioritera samhällsnyttan.Det krävs mycket av forskning för att ta ansvar förkretsloppsfrågorna. Stöd till miljöinvesteringar ochsatsning på bioenergi och resurshushållande system ären förutsättning för att flytta positionerna framåt vadgäller kretsloppstänkandet.Fru talman! medlemskap i innebär attvi skall samordna vår politik på livsmedelsområdetmed EU:s jordbrukspolitik. Utformningen är en över-levnadsfråga för hela den svenska kulturbygden. Entredjedel av den svenska livsmedelsproduktionen skeri , och den utgör en mycket stor andel avindustrisysselsättningen i Skaraborg.Kristdemokraterna har ambitionen att skapa ettmiljövänligt, konsumentinriktat och konkurrenskraf-tigt jordbruk. Vi tycker att man bättre skall ta till varaden kompetens som finns i . En grupp avoss kristdemokrater har en motion i den frågan. Vipekar på att som svarar för en tredjedelav produktionen oavsett produktionsgren barafår av SLU:s medel. Detta tycker inte vi är ett brasätt att ta till vara kapaciteten och åstadkomma ett braeuropeiskt utbyte. som SLU får för litet attröra sig med är det logiskt att konstatera att fördel-ningen inte är uppbyggd för att ge bästa möjliga ef-fektivitet, med tanke på vad kan tillföraoch tillför.Jag står bakom reservationermen avstår för tids vinnande från att yrka bifall tilldem.Anf. 154 ()Fru talman! Utbildning och forskning är nyckelntill den port som öppnar sig mot framtiden. Nya kun-skaper och ny kompetens inom alla näringar är i dagkanske mer än nödvändiga för enbred och framgångsrik utveckling i vårt land. Omdetta torde det inte råda några meningsskillnader iSveriges riksdag, vilket framkom i föregående debatt.Tyvärr är statsfinansiella läge sådant attvi inte kan följa upp denna insikt om forskning-ens betydelse med den ekonomiska satsning som viväl allra helst skulle vilja göra.Vi skall fatta beslut om utbildningsutskottetsbetänkande om anslag till lantbruksuniversi-tet m.m. i vilket vi socialdemokrater delar regeringensuppfattning om nödvändiga kraftiga be-sparingar på detta universitet liksom på Skogs- ochjordbrukets forskningsråd och på stödet till kollektivforskning.Jag vill i detta sammanhang betona vikten av attriksdagen är klar över den roll som tilldelats varjeuniversitet och högskola vid användandet av tilldelademedel. Med de beslut om avreglering av universite-tens och högskolornas verksamhet som harfattat följer ett ökat ansvar för universitet och högsko-lor vid fördelning och utnyttjande av de tilldelademedlen. Detta gäller naturligtvis även ().Därför hemställer vi att avslår samtligamotioner som yrkar att skall uttala sig omSLU:s fördelning av medel, både vad gäller forsk-ningens organisation och lokalisering. börkunna utgå från att SLU strävar efter att uppnå de målsom har uppställt för dess verksamhet, ochatt man också strävar efter en så ändamålsenlig verk-samhet som möjligt. Detta gäller naturligtvis ävenverkamheten vid , som nämns i regering-ens proposition.Fru talman! Som jag inledningsvis sade delar viregeringens uppfattning att kraftiga besparingar påanslaget till är nödvän-diga i dagens statsfinansiella läge. Vi vill dock isammanhanget göra några icke oväsentliga påpekan-den.De högskolor och universitet som lyder underUtbildningsdepartementet får också vidkännas bespa-ringar på såväl grundutbildning som forskning. Be-räknat på det närmast följande budgetåret är dessaemellertid procentuellt avsevärt mindre än de bespa-ringar som föreslås för lantbruksuniversi-tet, som sorterar under Jordbruksdepartementet.Enligt vår mening skulle verksamheten vid SLUgagnas av att regeringen redovisat en samlad syn påden högre utbildningen och forskningen, gemensamför de båda departementen.Vi inser att det här framlagda förslaget kommer attmedföra stora ingrepp i SLU:s verksamhet, men dådet inte för SLU förekommer någon beräkning för ensamlad besparing fram , vilket är fallet förde universitet och högskolor som finns inom Utbild-ningsdepartementets verksamhetsområde, uppfattar videt som att ytterligare sparbeting för tiden fram t.o.m.1998 inte kan komma i fråga.Vi delar regeringens uppfattning även när det gäl-ler kraven på besparingar på Skogs- och jordbruketsforskningsråd, liksom vi delar dess uppfattning vadgäller minskat stöd till kollektiv forskning.Vad gäller bidraget till kollektiv forskning och dåtill Stiftelsen vill vi anföra följan-de:Stiftelsen är LRF:s och lant-brukskooperationens gemensamma organ.