prot · GI0984 · 1995-04-03 00:00:00 — Hur det skall gå till kan jag inte svara på , men jag hoppas kunna få en del bra tankar ochidéer från den parlamentariska kommittén för attstärka hela Sverigestrategin så att man kan vidta deerforderliga lagförändringar som kan krävas för enbättre framgång med hela Sverigestrategin.När det sedan gäller finansieringen har jag försöktbeskriva en rad insatser och åtgärder som är i pipline.Jag inser också att är snuspengari de stora sammanhangen, om man ser på problemetsstorleksordning. Men vi sätter nu in en konkret åtgärd,när vi ber , , plus någraandra kommuner att komma in med tankar, förslagoch idéer om vad man skulle kunna göra med delångsiktigt syftande projekt som skall startas upp,så att man kan jobba med dessa frågor på ett annor-lunda sätt. Sedan skall vi försöka hitta de bästa idéer-na. Därefter kan vi betala ut pengar för att få projek-ten genomförda. Sedan lär vi oss en del av detta. Dettycker jag är ett bra och konkret exempel på att manär på väg. I övrigt finns en rad sådana här frågor innei röret.Man får inte glömma bort något som inte varit up-pe i den här diskussionen och som sällan tas upp, attdet naturligtvis redan nu går att göra en hel del ocksåute i kommunerna i form av samordnade verksamhe-ter mellan myndigheter, kommunförvaltningar, sjuk-vård osv. På det sättet kan man åstadkomma störreeffektivitet, dvs. få pengarna att räcka till mera. Detgörs en hel del, men säkert skulle det gå att göramycket mer genom lokala inititativ och lokalt initia-tivtagande.Jag vill återigen ta upp asylpolitiken. börjar nu att ändra begreppen. Jag talar om asyl,att få skydd i . Det tror jag är något som är välförankrat i den meningen att om en människa behöverskydd, så säger nog också människorna i atthan självfallet måste få det. Det skulle jag själv viljaha om jag vore i samma situation.I den meningen är jag alldeles övertygad om attom man diskuterar närmare med människor - vilketjag gör ganska ofta - säger de ja till detta. Det äringen som säger nej till en person som har blivit utsattför tortyr eller blivit kraftig förföljd i sitt hemland pågrund av sin hudfärg, ras eller politiska inställning.Man säger inte: Nej, du får inte komma till oss. Åkhem med dig igen. Om man vet att personen ifrågabehöver skydd säger man ju ja om han eller hon villkomma till Sverige.Sedan vet jag precis som att det ärmånga människor i landet som tycker att vi skall varalitet restriktivare med invandringen. Också jag har enuppfattning när det gäller den invandring som inte haratt göra med asylskälen. Denna kommitté skall titta påvissa kvoteringsregler och om man skall ta hänsyn tillden statsfinansiella situation som vi har.Så ser jag på det hela. Det är viktigt att både StenAndersson och jag ändå kan klara ut att det är vår sakatt se till att människor som behöver skydd kan få deti det här landet. Jag träffar mycket människor, menjag har inte hört någon säga att den som behöverskydd, den skall vi köra på porten. Jag tror inte helleratt har hört det.Anf. 41 ()Fru talman! Jag sade tidigare att det bara var enminoritet av dem som har erhållit asyl i somhar gjort det med definition avflyktingar som grund.Sedan tycker jag att statsrådet, som jag har uppfat-tat som realist och jordnära, börjar närma sig det s.k.tyckaretablissemanget, vilket för mig inte är någotdirekt fint ord. Man skall ha en ordentlig informationoch diskussion med människor. Man skall informeradem ordentligt innan man kan diskutera med dem.Man skall alltså inte prata med människor spontant,utan de skall först informeras om hur de skall tänkaoch mot vilken bakgrund. Jag trodde inte att statsrådetvar representant för den ligan.Jag är klar över att en person som på grund avkorrekta skäl behöver asyl och som på grund av ras,religion och politisk uppfattning riskerar allvarligskada skall kunna erhålla asyl i efter vår för-måga. Jag har noterat att andra länder i medbetydligt bättre ekonomi än vad vi har anser dock inteatt detta är korrekt, vilket jag anser.Till sist har jag en konkret fråga: Tror statsrådetatt om någon som kommer till och söker asyloch vid gränsen får frågan av tullen, passpolisen ellerutredningstjänstemän om han eller hon, för att under-lätta förmåga att ge så många som möjligtasyl, skulle vara beredd att ställa upp och accepteraatt bli placerad i den kommun som Invandrarverketanser lämplig från synpunkt? Tror statsrådetatt någon skulle svara nej på en sådan fråga?Det är absolut inte fråga om kommunarrest. Omman kommer till måste man acceptera våraspelregler. Om ett visst antal som får chans att stannai blir placerade i kommunen x eller kommu-nen y får de acceptera detta och intebara flytta och låta den nya kommunen betala alltiho-pa. Staten och har en förmåga att besluta,men man har en mindre förmåga att betala för sinaaktiviteter inom det här området.Anf. 42 Statsrådet ()Fru talman! Det kan ju inte vara så att förnekar att kunskapsspridning fördjuparmänniskors insikter i varför personer flyr. Skulle detvara något slags flumliberalism? Det har varit en avfackföreningsrörelsens viktigaste uppgifter under allaår att verkligen förse arbetare med kunskaper ochinsikter. Det är bara därigenom som de blir tillräckligtstarka för att kunna hävda sina intressen.I den mån hela flykting- och invandringspolitikeninte har det rätta förtroendet bland människorna -vilket kan ifrågasättas i olika sammanhang enligtattitydundersökningar som har gjorts - beror det bl.a.på att vi inte är tillräckligt bra på att förmedla justkunskaper och insikter om hur politiken fungerar ochvarför människor befinner sig på resa från olika om-råden. Sedan kan man på den grunden fatta de rättabesluten i politiken. Det handlar oerhört mycket omkunskapsuppbyggnad och om att ge människor förut-sättningar att få rätt beslutsunderlag för att de skallkunna ta rätt ställning.Jag håller med om att det är vik-tigt med bra introduktion för de asylsökande somkommer. Det är oerhört viktigt och väsentligt, bådeför människan ifråga och för samhället, att man för-står hur det går till och att man börjar delta i intro-duktionen och får sig till livs kunskaper om ,om de människor som bor här, vad de tänker ochtycker, vilka lagar, regler, förordningar och vilketrättsmedvetande som kan finnas hos människorna här.Det är viktigt att man kommer in i samhället och fårlära sig svenska.Om man skall lyckas med att få människor moti-verade måste man tala om för dem vad det finns föralternativ när det gäller att bo i , hur det är attbo i de hårt segregerade områdena eller i små kom-muner såsom t.ex. och . Man måstepresentera alla för- och nackdelar så att människordärefter kan ta ställning.Ofta när en människa kommer till är haneller hon ganska uppriven och uppsliten med rötterna.Man kan ha fått sig en knäck i ens egen identitet. Detgäller att hitta tillbaka och börja att växa på nytt. Dåsöker man sig ofta till människor från samma kulturoch språkgrupp för att där kunna utbyta åsikter ochtankar på det egna språket. Det egna språket förstårman medan det mesta i det nya landet är helt främ-mande. Drivkraften att bo just i dessa områden är dåstark.Jag tror inte på en tvångsvis förändring. Det gårnog bara med frivilliga medel och med en större in-sats av oss alla i det svenska samhället.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner1994/95:175 till jordbruksutskottet1994/95:179 till socialförsäkringsutskottet1994/95:180 till lagutskottet1994/95:184 till näringsutskottet1994/95:193 till skatteutskottet1994/95:200 till finansutskottet1994/95:204 till skatteutskottet1994/95:207 till arbetsmarknadsutskottet1994/95:213 och 216 till skatteutskottet11 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkanden /95:KU14och betänkanden /95:FiU11-FiU13och betänkande 1994/95:LU24Utrikesutskottets betänkande 1994/95:UU15Trafikutskottets betänkande 1994/95:TU1512 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1994/95:140 Aktiv konsumentpolitikKonstitutionsutskottets betänkanden1994/95:KU14 Vissa tryck- och yttrandefrihetsrättsli-ga frågor1994/95:KU37 , m.m.Finansutskottets betänkanden1994/95:FiU11 Tilläggsbudget inom Finansdeparte-mentets område1994/95:FiU12 Vissa anslag inom Finansdepartemen-tets område1994/95:FiU13 Statistikfrågor1994/95:FiU15 avgift till gemenskapsbudge-ten m.m.Lagutskottets betänkande1994/95:LU24 Aktiebolagsrättsliga frågor, m.m.Utrikesutskottets betänkande1994/95:UU15 Internationellt utvecklingssamarbeteTrafikutskottets betänkande1994/95:TU15 Tilläggsbudget inom Kommunika-tionsdepartementets område13 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 31 mars1994/95:101 av () till fi-nansministern om fastighetstaxeringen och småhus-ägarna1994/95:102 av () till justitiemi-nistern om rättssäkerhetsfrågorInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 18 april.14 § Anmälan om frågaAnmäldes att följande fråga framställtsden 31 mars1994/95:423 av () till arbetsmark-nadsministern om ungdomsarbetslöshetenFrågan redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 18 april.15 § Kammaren åtskildes kl. 14.49.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 8 §anf. 30 (delvis) ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetslut.