prot · GJ0937 · 1995-12-13 00:00:00 — Man har ingen finansiering för sina förslag, detär helt klart. Man skjuter allt till kommande genera-tioner.Jag undrar hur människorna reagerar när de ser attdet bara är luft i alla förslag. Jag und-rar hur människorna då kommer att agera, för i verk-ligheten har ni ingen finansiering. Ni lever oerhörtfarligt. Det finns ingen som helst trovärdighet i ertagerande. Det är fel att hantera allvarliga politiskafrågor i ett för allvarligt ekonomiskt läge pådet sätt som gör.Anf. 35 () replikFru talman! fortsätter med sin ar-gumentation. Han varnar oss och säger att vi är påfarlig väg, att vi inte har någon finansiering för våraförslag. Det argumentet har jag hört från socialdemo-kraterna här i kammaren tidigare. Det har alltid visatsig att de inte läst våra motioner. Jag skulle råda BörjeNilsson att göra det innan han hävdar att vi inte fi-nansierat våra förslag.Sedan skulle jag vilja påpeka - för att nu gå frånett ämne till ett helt annat - att det i vår motion står attvi inte tycker att det är en rimlig nivå men att vi villslå vakt om den nuvarande nivån. Den formuleringenfinns inte med i reservationen - vi har bett att få etträttelseblad - men i motionen står det så.Anf. 36 () replikFru talman! Det som är oerhört viktigt är helheteni regeringens agerande.Jag kan konstatera att , då Vänsterpar-tiet inte längre orkade stödja regeringen och inte hadekraft att ställa upp på vårt förslag, har räntorna sjunkitmed . För en familj med ilån betyder det en med nästan förbättradekonomi i form av skatteavdrag. Det är helheten sommåste bedömas när det gäller att få ned räntan, som jubetyder så oerhört mycket för många låntagare.Det är viktigt att man sanerar ekonomin på det sättsom vi börjat med. Vi håller naturligtvis fast vid detta.Vad som är väsentligt är att man ser till helheten isaneringsprogrammet och i den ekonomiska politiksom partiet bedriver.Anf. 37 ()Fru talman! Alla våra trygghetssystem tillkom i entid när vi trodde på ständig tillväxt. När vi nu kommitin i en lågkonjunktur mycket snabbare än vi räknatmed har stora obalanser uppstått i de olika systemen.Centerpartiet accepterar att något måste göras i detläge vi nu befinner oss i, varför vi ställde upppå förändringarna i socialförsäkringssystemet. Somtidigare har sagts är det ett konsekvensbeslut vi i dagskall fatta.Sigge Godin frågade var står. Vårgrunduppfattning är att vi skall ha ett välfärdssystemutifrån en grundtrygghetsmodell. Den generella väl-färden skall omfatta alla. Vi kan inte fortsätta med ettsystem som bygger på behovsprövade bidrag, ochsom ensidigt bygger på inkomstskydd för dem somkvalificerat sig genom att ha haft ett arbete. Trygghe-ten skall bygga på att man är samhällsmedborgare.Detta gör att ingen av dem som inte kvalificerat sig idagens system utestängs.Centerpartiets förslag bygger på att vi ersätter da-gens system med en försäkring - en arbetslivsförsäk-ring - som skall gälla vid sjukdom, arbetslöshet ochfunktionshinder. Dessutom föreslår vi ett familjestöd iform av ett barnkonto, vilket också redovisades isamband med behandlingen av socialutskottets ären-den i förra veckan.Arbetslivsförsäkringen skall omfatta alla mellan18 och som står till arbetsmarknadens förfogan-de. Ersättningen från försäkringen skall ge ekonomiskgrundtrygghet och ett visst inkomstskydd för den somofrivilligt tvingas avstå från arbete. Nivån på ersätt-ningen skall sättas så att det alltid finns incitament -rehabilitering eller aktivering - som uppmuntrar tilloch syftar till förvärvsarbete.En lägsta ersättningsnivå som är lika med engrundpenning skall garanteras. Grundpenningens nivåbör ligga på samma nivå som dagens kontanta ar-betsmarknadsstöd, dvs. Dennagrundpenning utgör golvet i vårt förslag till arbetslivs-försäkring. Ovanpå denna skall försäkringen erbjudaett försäkringsskydd vid inkomstbortfall som börmotsvara av lönen upp till en normal inkomst.Inkomstskydd ovanför denna nivå får tecknas utanförden generella tryggheten genom avtal mellan arbets-marknadens parter eller genom egna försäkringar.Grundpenningen är ett fördelningspolitiskt inslag iarbetslivsförsäkringen och finansieras genom atthöginkomsttagare får betala proportionerlig avgiftäven för den del av lönen som överstiger taket i för-säkringen. Det blir alltså en omfördelning från högin-komsttagare till dem med låg eller ingen inkomst.Arbetslivsförsäkringen skall i huvudsak finansie-ras av avgifter som förvaltas utanför statsbudgeten iett fondsystem. Arbetsgivare och arbetstagare betalarhälften var av avgifterna via arbetsgivaravgifter re-spektive egenavgifter. Det sker genom en utväxlingsom sänker arbetsgivaravgifterna och höjer bruttolö-nerna.Med vårt förslag blir det en ökad stabilitet. Sjuk-och arbetsskadeersättningarna har normalt högstbelastning i högkonjunkturer, medan arbetslöshetsför-säkringarna och lönegarantin relativt sett är mindrebelastade. Det omvända gäller i en lågkonjunktur. Engemensam finansiering av dessa ersättningar bidrartill att ge en jämnare belastning på denna del av väl-färden.Med vårt mål för välfärdspolitiken, byggd pågrundtrygghetsprincipen, skapas en i verklig meninggenerell välfärd för den ekonomiska tryggheten. Detinnebär att betydande grupper som uppbär be-hovsprövade socialbidrag i stället flyttas över för attingå i den generella grundtryggheten. Systemföränd-ringen innebär att en socialbidragsnorm inte behövs.Den ersätts av grundpenningen i den av försäkrings-kassan administrerade arbetslivsförsäkringen.En sammanslagning av den nuvarande arbetslös-hetsförsäkringen och socialförsäkringen till en arbets-livsförsäkring som omfattar alla mellan 18 och 65 årsom står till arbetsmarknadens disposition och somger en normalinkomsttagare en 80-procentig kompen-sation vid inkomstbortfall skulle ge såväl ett störremått av trygghet som ett minskat utrymme och enminskad motivation för bidragsfusk. Det är Center-partiets slutsats.Fru talman! Avslutningsvis yrkar jag bifall tillhemställan i utskottets betänkande.Anf. 38 ()Fru talman! Jag skall bara påpeka en sak för BörjeNilsson. Han riktar sig till oss i och sägeratt vi skall vara medvetna om besparingarna.Vårt förslag innebär att man sparar mer - intemycket mer, men dock mer - än vad Socialdemokra-ternas och majoritetens förslag innebär. Vi behöverinte bli upplysta om detta. Vi är medvetna om det - vihar bara ett annat sätt att spara.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutSfU2 Vissa socialförsäkringsfrågor m.m.Mom. 1 (enhetlig ersättningsnivå)1. utskottet2. 1 (fp)3. res. 2 (v)4. res. 3 (mp)5. res. 4 (kds)Förberedande votering 1:Kammaren biträdde res. 3 med acklamation.Förberedande votering 2:21 för res. 218 för res. 3289 avstod21 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering:25 för res. 118 för res. 2287 avstod19 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:253 för utskottet25 för res. 152 avstod19 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 154 s, 75 m, 24 cFör res. 1: 25 fpAvstod: 2 m, 18 v, 18 mp, 14 kdsFrånvarande: 7 s, 3 m, 3 c, 1 fp, 4 v, 1 kdsMom. 2 (pappa- och mammamånaderna)1. utskottet2. 5 (m)3. res. 6 (fp)Förberedande votering:79 för res. 525 för res. 6225 avstod20 frånvarandeKammaren biträdde res. 5.Huvudvotering:223 för utskottet77 för res. 529 avstod20 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 154 s, 24 c, 17 v, 14 mp, 14 kdsFör res. 5: 77 mAvstod: 25 fp, 4 mpFrånvarande: 7 s, 3 m, 3 c, 1 fp, 5 v, 1 kdsMom. 14 och 15 (avgiftsväxling och höjd sjukförsäk-ringsavgift och höjning av den allmänna sjukförsäk-ringsavgiften)1. utskottet2. 12 (mp)Votering:275 för utskottet18 för res. 1237 avstod19 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 154 s, 77 m, 24 c, 1 fp, 18 v, 1 kdsFör res. 12: 18 mpAvstod: 24 fp, 13 kdsFrånvarande: 7 s, 3 m, 3 c, 1 fp, 4 v, 1 kdsIsa () anmälde att hon avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren attkonstitutionsutskottets betänkanden KU14 och KU19,lagutskottets betänkanden LU4 och LU14 samt utri-kesutskottets betänkanden UU3, UU1 och UU9 fickavgöras i ett sammanhang efter avslutad debatt.5 § Översyn av vissa arvodesbestämmelserinom riksdagsområdetFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1995/96:KU14Översyn av vissa arvodesbestämmelser inom riks-dagsområdet (förs. 1995/95:RFK3)Anf. 39 ()Herr talman! kommer ärendena upp ikammaren med en nästan slagkraftig symbolik i sinordningsföljd och på ett sätt som kanske tydliggörpolitikens motsättningar.Nyss diskuterades sociala nedskärningar som enmajoritet av partier står bakom, nedskär-ningar som för många drabbade kan innebära svårasociala och ekonomiska avbräck.Nu skall vi diskutera - och här har en riksdagsma-joritet kanske intagit en motsatt ståndpunkt till skill-nad från när det gällde det förra ärendet - hur en radersättningar för bättre bemedlade människor medgoda inkomster och höga och väl ansedda uppdragskall få kraftigt ökade arvoden för dessa uppdrag.Som symbol för hur man i politiken lämnat pro-portioner och rättviseideal talar detta förslag egentli-gen för sig självt.Riksdagsuppdraget är ett enhetligt uppdrag. Det ärdärför svårt att införa någon form av prestationslöner- eller om man skall kalla det prestigeersättningar -inom . Det är inte så att vissa uppdrag inomriksdagen är förmer än andra uppdrag. Det är givet attdet finns personer med ansvar eller tyngre uppdragoch att det i något fall kan vara befogat med en mo-dest höjning av ersättningen. Men förvaltningskonto-rets förslag, som majoriteten i konstitutionsutskottetställer sig bakom, leder över till alltmer av det somkan kallas för specialdestinerade arvoden, beroendepå om man sitter i en nämnd som förutsätts samman-träda litet mer än andra. Då får vi snartbörja diskutera om vi skall gradera inkomsterna förledamöterna efter hur många sammanträdestimmarolika utskott har, osv.Jag tror att detta leder till orimligheter. Därför in-stämmer vi helt i motionsförslag om skall avvisa förvaltningskontorets förslag. I stäl-let bör man där det är befogat diskutera om man möj-ligen kan förstärka sekreterarhjälp och kanslihjälp föratt kompensera arbetsbelastningen för vissa uppdrageller göra så att den blir lika för alla.Vi måste slå vakt om att riksdaguppdraget är ettoch samma. Det innehåller samma förpliktelser motväljarna för alla, när det gäller både aktivitet ochrepresentation.Vi anser också att vissa av de höjningar som skallkomma personer i organ till del är orimli-ga. handlar det om mer än fördubblingar av dearvoden som man haft för de här uppdragen. Detmenar vi är orimligt. Förutom att det är orimligt stårdet dessutom i bjärt kontrast till beslutet om socialanedskärningar som majoritet fattade förnågra minuter sedan. Visserligen ligger de totala be-loppens storlek på en mycket lägre nivå här, men somsymbolhandling talar denna höjning för sig själv. Jagyrkar därmed bifall till reservationen.Anf. 40 ()Herr talman! Arbetsvärdering är ganska svårt. Jagtror att det är många som har lärt sig den läxan.Riksdagens förvaltningskontor har gett sig in påatt försöka värdera riksdagsledamöternas olika arbe-tinsatser. Man kommer i sin slutsats och i sitt förslagtill fram till att de vice talmännen, utskott-spresidierna - alltså ordförande och vice ordförande ide olika utskotten i - riksbanksfullmäktige,ledamöter och ytterligare några till ärunderbetalda i förhållande till sina arbetsinsatser och iförhållande till övriga riksdagsledamöter. Därförkrävs det en betydande höjning av dessa arvoden.Konstitutionsutskottet håller med.Miljöpartiets grundinställning är att riksdagsarbe-tet är ett förtroendeuppdrag med ett stort mått avsjälvständigt arbete och ansvar. Man kan som riks-dagsledamot faktiskt jobba pervecka om man vill. Men man kan också lägga nedväldigt mycket arbete och energi på att vara riksdags-ledamot. Man kan jobba praktiskt taget dygnet runtoch ändå känna att man inte hinner med.Därför skulle jag vilja säga att arbetsvärdering förpolitiker är väldigt intressant men oerhört vanskligt.De enda som i praktiken rimligen kan avgöra om enriksdagsledamot har gjort ett bra arbete är väljarna iallmänna val.Om förvaltningskontoret verkligen skulle bemödasig om att genomföra en undersökning av hur mycketolika riksdagsledamöter arbetar skulle resultatet an-tagligen se helt annorlunda ut än vad man tycks före-ställa sig.Ledamöter i små partier arbetar t.ex. sannoliktbetydligt mer än ledamöter i större partier. Man haren större arbetsbörda som ensam representant för sittparti i ett utskott jämfört med om man som socialde-mokraterna har 8 eller 9 representanter i ett utskott.Man kan föra flera liknande resonemang. En ny-vald ledamot har det t.ex. sannolikt jobbigare än densom har suttit i , som lärt sig helaproceduren och som vet hur man gör.Det här innebär inte att t.ex. vi som representerarett litet parti som och som är nyinvaldabör ha mer betalt än som är vice tal-man. Så tycker jag inte att det bör vara. Men det inne-bär inte att förvaltningsutskottets förslag är rimligt.Ett annat argument för de här lönehöjningarna ocharvodeshöjningarna är att det inte har gjorts någrahöjningar . Läser man betänkandet serman att det är den här frågan som man hänger uppdiskussionen på. Det smärtar mig därför att säga attdet inte är sant. Det är t.ex. inte sant att de vice tal-männen eller presidierna i utskotten inte fått någonhöjning av sina arvoden . Sanningen är fått flera höjningar. Den senaste kom när riksdagsledamöternas arvoden höjdes till27 . De här arvodena sätts ju som en procent-sats i förhållande till riksdagsarvodet. När nu riks-dagsarvodet återigen har höjts så höjs också ersätt-ningarna för t.ex. den som är ordförande i ett utskott.Utskottsmajoriteten i KU menar väl ändå inte attdet är rimligt att procentsatsen skall höjas ?Då blir det väldigt många procent till slut.En annan knepig effekt av det förslag som liggerpå bordet är att arvodet för ledamöteroch suppleanter skall höjas så att de får ett arvode på600 kr . De har inte haft något speciellt arvo-de tidigare.EU-nämnden sammanträder . Är fre-dagar övertid i ? Är det så man resonerar?Det kan ju inte vara så att man för att man har någramöten skall ha på hös-ten.Det finns ledamöter som bara sitter i EU-nämndenoch som inte är ordinarie ledamot i något annat ut-skott i riksdagen.Som vi ser det bör huvudprincipen för ersättningtill förtroendevalda i stället vara att deolika uppdragen i ses som hedersuppdragsom ingår i vad som är ett normalt arbete för en riks-dagsledamot. Vi vill därför ha en ny genomgång avriksdagsledamöternas ersättningar med inriktning påatt alla extra arvoden begränsas och att ersättningen istället utgörs av en fast arvodering som går till allariksdagledamöterna. Målet bör alltså vara att de sär-skilda arvodena helt bortfaller.Avslutningsvis tycker jag också att det är olyckligtatt tycks vara så okänslig och kallsinniginför de sociala stämningar som finns och införmänniskors situation. Trots pågående strejk och detekonomiska läget i landet för enskilda människorlägger man fram förslag som innebär höjningar påflera för vissa uppdrag. Det känns somett bevis på att något verkligt djupgående och allvar-ligt har hänt, även om man inte i sak skall övervärderaden här frågan. Kanske är det ett bevis på att man häroch bland samhällets elit har fått en gemensam sam-syn som innebär att man inte längre ser stora lö-neskillnader som ett problem - löneskillnader och iförlängningen också klasskillnader. Man ser det kan-ske mer som ett nödvändigt och effektivt inslag isamhället.Jag yrkar bifall till vår reservation.Anf. 41 ()Herr talman! Populism har ett oförtjänt dåligtrykte, för det är faktiskt en väsentlig del av politiken iden meningen att politiska partier efter förmåga börförsöka ta tag i och vara lyhörd för missnöje, för-väntningar, oro, gny och gnäll bland medborgarna.Medborgarna har ju all anledning att hålla ett vakandeöga över oss folkvalda, våra vanor, löner, villkor ochöver om våra värderingar förändras i takt med upp-draget osv. Det är oerhört viktigt, därför att detta inteär ett jobb vilket som helst. Det är inte ens ett arbeteutan ett förtroendeuppdrag, som vi erövrar vid deallmänna valen. De bygger på ett medborgerligt för-troende.Populismen kan ibland bli för grov. Jag tycker nogatt något av de tidigare inläggen har tangerat gränsen.Eftersom vi i kammare inte brukar betyg-sätta varandras begåvning - det brukar vara underriksdagens värdighet - skulle jag ändå vilja uppmanaherr och att vara noga med attbära huvudbonad om ni går i skogar med myckethackspettar.Det vi talar om här är att några som har befatt-ningar i som institution, de som faktisktutgör det parlamentariska smörjmedlet och som sertill att fungerar och kan leverera fram be-slut, majoriteter och kompromisser, får höjningar avdet särskilda arvode som utgår. Det tycker jag ärrimliga höjningar.På alla andra arbeten som jag haft, på Hasselakol-lektivet, industrier och vilka platser det än har varit,har jag som nyanställd sett det som självklart att desom är erfarna och har jobbat längre har högre lön änjag. Det är ju fullkomligt självklart. Här kommer jagin som nyvald ledamot utan erfarenhet av riksdagenssätt att fungera och skall ha samma fasta månadsarvo-de som den som kanske har en 20-årig erfarenhet,vilket betyder oerhört mycket för parlamentets sätt attfungera. Det kan vara som ordförande, talman ellernågon annan viktig person i utskott. Det äringen politisk bedömning av den ena eller den andrapolitikerns värde, utan det är en bedömning av parla-mentets faktiska behov av dessa nyckelfunktioner föratt fungera. Det kanske handlar om ett 30-40-talmänniskor som är extra viktiga. Detta har ju ingentingatt göra med någon principiell syn på löneskillnader.Jag är för lika lön för lika arbete. Men som vanligmenig riksdagsledamot arbetar jag mindre i riksdagensom institution än den som t.ex. är vice talman, ordfö-rande eller vice ordförande i ett utskott. Det ser jaginte på något vis som förnedrande för mig, att jagskulle vara mindre värd eller så.Den aktade fotbollsspelaren frånGöteborg spelade i i DundeeUnited, tror jag det var. Han fick 4 miljoner ellernågot liknande. När TV-sporten intervjuade honomfick han frågan: Är du värd 4 miljoner? Du är inteklok, sade . Ingen människa är väl värdvare sig eller . Ingen männi-ska är väl mer värd i pengar än någon annan, men devill betala . Jag är ju inte mer eller mindrevärd för det.Själv har jag under de allra flesta år varit lågavlö-nad. Jag har tjänat på Hasselakollek-tivet och på andra platser. Inte var jag mindre värd dåän nu som riksdagsman med en lön på 27 500 ellervad det nu är. Människovärdet ligger ju inte i pen-ningpåsen.I bakgrunden till frågan ligger något som ni kan-ske gäller igen från , nämligen etttalesätt som jag tycker att det ligger oerhört mycketvisdom i. Han säger: Först mat, sedan moral. Jag troratt det ligger en del djup människokunskap i det enklatalesättet.Som av en slump, herr talman, har vare sig Väns-terpartiet eller någon ledamot i en sådanbefattning att arvodet kommer att höjas. Jag säger inteatt er indignation beror enbart på det. Men i bakgrun-den bör finnas med: Först mat, sedan moral.Således, herr talman, yrkar jag bifall till utskottetshemställan och ser fram mot ett eller annat replikskif-te.Anf. 42 () replikHerr talman! är det faktiskt så, , att jag själv råkar sitta i , numerasom suppleant. Jag skulle alltså få en sådan höjning avarvodet som jag yrkar avslag på, så det som WidarAndersson säger stämmer ju inte.Widar refererade till maten, sedan moralen. Tror att talmännens och utskottsordförandenasmoral höjs därför att vi kraftigt höjer deras arvoden?Har vi inte valt dessa oförvitliga personer alldelesoavsett storleken på arvodena. har det välknappast varit svårt att rekrytera ordförande till ut-skott, talmän, vice talmän, ordförande i osv. I de fall då majoritetsförhållandenainte har varit givna har det snarare varit strid om dessaposter. Det är väl ingen som någonsin har avstått frånett erbjudande om någon av dessa poster därför atttilläggsarvodet, utöver det ordinarie riksdagsarvodet,har varit för litet.Det är en tråkig debatt som förs här i landet överhuvud taget. Så fort någon ställer sig upp och slåss förde svaga och många i samhället och så fort någonvägrar att gå med på att eliten beviljar sig ytterligareprivilegier som man försämrar för mångamänniskor beskylls man för att vara populist. Men jagär gärna populist, för jag vill aldrig betecknas som enelitist som ser till att de bättre bemedlade får mer ochmer och beviljas alltmer förmåner som mangör nedskärningar för de många och svaga.Anf. 43 () replikHerr talman! Som jag sade anser jagatt populismen är en viktig del av politiken. Förmod-ligen utgör den ungefär hälften. Populism och retorikutgör ena hälften, medan saklig behandling av ären-dena utgör den andra. Det är inte alls så att jag beskyl-ler för att vara populist. Den politiker som inteär populist finns förmodligen inte. Sedan kan manvara det i varierande grad och med varierande omdö-me.Att sätta löner och arvoden för förtroendevaldapolitiker är naturligtvis en grannlaga syssla. Arvodetfår inte vara för lågt, i den meningen att bara denbättre bemedlade som anser sig kunna leva på arvodetkan göra sig besvär.Det bör heller inte vara för högt, så att människorsöker sig till politiken bara för att tjäna pengar. Jag ärhelt ense med . Jag tror att människorvill vara med både i riksbanksfullmäktige och i , med eller utan arvode.Frågan är dock principiell på ett annat sätt än somKvist vill diskutera. Skall ett merarbete i riksdagenstjänst, i parlamentarismens tjänst - nu talar jag inteom politiska partier och vad vi gör utöver vårt värvsom enskilda riksdagsledamöter - innebära att manfår ett extra arvode? Jag anser det vara den naturligas-te sak i världen. 44 () replikHerr talman! Även om förevarande utskottsärendeavslås finns det faktiskt en extra arvodering av vissaposter inom . Men att de skall höjas så kraf-tigt i när man skär ned för många människormenar jag är otillständigt och en symbolhandling sombara är värd kritik.Populism kan definieras som att man stry-ker okunniga fördomar medhårs. Men det är någothelt annat än att i politiken ta ställning efter en klarklasståndpunkt för de många och svaga människornasintressen. De har inget med varandra att göra. Mendet kanske är litet svårt för elitister att se politiken pådet viset.Anf. 45 () replikHerr talman! Med definition av popu-lism måste jag nog säga att är populist.Genom att sammanföra de här två olika sakerna ochsäga att den majoritet som stöder förslaget om dessaarvoden, som för sig inte har höjts , före-träder en elitistisk politik är i så fall att stryka okunni-ga opinioner medhårs, för att använda definition. I den meningen får väl ståut med att vara populist.Anf. 46 ()Herr talman! Jag försökte ta upp några sakliga ar-gument, , som jag försökte hitta i detbetänkande som ni har backat upp. Jag har tagit uppfrågan om merarbete, där jag hävdar att om man sittersom vice ordförande eller ordförande gör man merarbete än om man är vice talman eller sitter i som suppleant, som jag gör och därför fårdel av de höjda löneförmånerna.Min erfarenhet är inte att man gör mer arbete. Ti-den är trots allt begränsad. Man måste då låta bli attgöra någonting annat. Det finns pådygnet. Jag tror inte att det är sant att man gör merarbete för att man åtar sig uppdraget att vara viceordförande i ett utskott.Den andra delen gäller att man inte har haft någrahöjningar . Det försökte jag ocksåvederlägga. Vad gäller de här uppdragen rör det sigom procentsatser i förhållande till riksdagsarvodet. Dehar höjts som vi har fått höjning avriksdagsarvodet.Sakligt sett finns det inga argument för de härhöjningarna som håller. Men man vill naturligtvishöja sina arvoden i alla fall. Det är det som blir effek-ten av det här resonemanget.