prot · GI09110 · 1995-05-29 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:110Måndagen den 29 majKl. 12.00 19.34Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 15, 16, 17, 18 och19 maj.2 § Meddelande om information frånregeringenAndre vice talmannen meddelade att efter den ti-digare aviserade informationen av justitieministerLaila om regeringens politik mot våld,skulle statsrådet lämna informationom aktuella EU-frågor.3 § Svar på interpellation 1994/95:146 omutsläpp av luftföroreningarAnf. 1 Miljöminister ()Fru talman! har frågat migom hur jag arbetar för att minska utsläppen av luftför-oreningar i och vilka åtgärder jag vidtagit föratt de av beslutade miljömålen skall följasupp och nås.Sveriges natur är mycket känslig för påverkan avförsurande ämnen. innebär vårt geografiskaläge en särskild utsatthet för luftföroreningar somkommer från den europeiska kontinenten. En övervä-gande del av svavel- och kväveoxiderna har sitt ur-sprung i andra europeiska länder. De episoder medhöga halter av marknära ozon som uppträder i Sverigeunder högtryckssituationer på våren och sommarenhar klara samband med intransporten från sydost ochsydväst. Även ammoniak är i viss mån gränsöverskri-dande.Jag är enig med och demiljöorganisationer som samlades för att diskuterautsläppen av luftföroreningar i om att åtgär-der för att ytterligare begränsa utsläppen är absolutnödvändiga. måste den kritiska belastningenunderskridas, vad gäller både halter i luften och de-positioner av olika ämnen, för att uppnå en långsiktigthållbar utveckling.Sveriges medlemskap i unionen harförbättrat våra möjligheter att påverka utformningenav det europeiska arbetet för att begränsa utsläppen avluftföroreningar.Redan på det första miljörådsmötet tog jag initia-tiv till utformningen av en strategi mot försurningeninom unionen. Kommissionen har lovat att redovisaen arbetsplan och har även bett attbistå med en expert. En sådan strategi skall, enligtmin mening, innehålla en plan för nya och revideradedirektiv, bl.a. om utsläpp från förbränningsanlägg-ningar, svavelinnehåll i bränslen och utsläppskrav påbilar, med utgångspunkt i vad naturen tål.Ytterligare ett arbete som pågår in-om Europeiska unionen handlar om ett ramdirektivför luftkvalitet. Fram skall bindandegränsvärden etableras för ca 15 olika luftföroreningar.Sverige kommer att ha huvudansvar för något avämnena som skall regleras och kommer även att aktivtdelta i arbetsgrupper för att se till att gränsvärdenablir så låga som nödvändigt för skydd av både hälsaoch miljö.Inom om långväga gräns-överskridande luftföroreningar har sedan denkom till 1979 varit en pådrivande och aktiv part iförhandlingar om utsläppsreduktioner av luftförore-ningar. Regeringen har föreslagit riksdagenatt skall ratificera det nya svavelprotokollet.När det har implementerats fullt ut kommer utsläppenav svaveldioxid att ha minskat betydligt. Nästa steginom är ett protokoll om ytterli-gare reduktioner av kväveutsläpp.Sverige bidrar också aktivt till att reducera luft-föroreningar, till energieffektivisering och till främ-jandet av förnybara energikällor i bl.a. de baltiskaländerna. Genom svenskt stöd konverteras fossil-bränsleeldade anläggningar till att eldas medträbränsle, och bostäder görs energisnåla, med vinsterbåde för människor och för miljö.Sverige har minskat sina utsläpp av svavel-dioxid räknat och uppfyllerdärmed miljömål och kraven som ställs isvavelprotokollet. Regeringen avser attlämna ett uppdrag till att utredamöjligheterna till ytterligare reduktioner av svaveldi-oxid.Vad gäller kväveoxider är utvecklingen mer pro-blematisk. Det uppsatta miljömålet att minska kväve-oxiderna kom-mer inte att . Åtgärder har vidtagits för attminska utsläppen från förbränningsanläggningar förenergiproduktion genom introduktionen av en kväve-oxidavgift. Den avgjort största andelen av kväveox-idutsläppen i kommer dock från vägtrafiken,och för att uppnå miljömålet för kväveoxider måsteåtgärder vidtas inom trafikområdet. Naturvårdsverketarbetar med ett program för ett miljö-anpassat transportsystem som skall redovisas senast idecember 1996.Dessutom kommer verket att redovi-sa förslag på åtgärder för att uppnå minskningav kväveutsläppen fram . När detta under-lag blir färdigt kommer regeringen att återkomma tillriksdagen angående miljömålen för kväveoxidutsläp-pen.När det gäller åtgärder mot ammoniakutsläppenhar det inte hänt mycket . Det upp-satta miljömålet på reduktion av ammoniakut-släppen kommer därför inteatt nås. I stället ökar utsläppen.Regeringen har i en proposition informeratriksdagen om att kraftfulla åtgärder skall vidtas motammoniakutsläppen för att uppnå det satta miljömålet.Dessutom skall utreda möjligheternatill reduktion av ammoniakutsläppen.Anf. 2 ()Fru talman! Jag tackar miljöministern för svaret.Det känns väldigt positivt att miljöministern hållermed mig om att luftföroreningarna måste minska ochatt de är ett stort problem, som vi på alla sätt måstejobba med.Däremot tycker jag att det saknas en del åtgärder,som skulle behöva vidtas tidigare. Framför allt gällerdet energisidan och transportsidan, där vi ligger långtefter och där oroväckande siffror nu visar på ökadeutsläpp. Det är mycket bekymmersamt, somjag inte kan se i svaret att regeringen har vidtagitnågra åtgärder för att klara detta. Detta gäller framförallt trafikområdet, där vi inte skall få någon rapportförrän i slutet av 1996.Samtidigt byggs det nu en mängd motorvägar.Som en följd av detta att vi behöver ta fram ett pro-gram för ett miljöanpassat transportsystem, borde detegentligen råda byggstopp på de motorvägar som nuär planerade. Annars klarar vi förmodligen inte mil-jömålen framöver. Det blir dessutom väldigt svårt attlägga fram ett program, då det är ganska stora inves-teringar som görs i trafiksektorn, bl.a. med planer-na för Öresundsbron.Jag vill fråga om det inte borde råda någon formav byggstopp eller om detta ganska snabbt bordekopplas till övriga delar.Det som miljöorganisationerna har tagit fram, somde också har talat om, är att det måste vidtas åtgärdersnabbt, bl.a. när det gäller förnyelsebara energikällor,energieffektivisering och att använda den bästa kändatekniken. Det är jättebra att vi hjälper till i Baltikumför att t.ex. energieffektivisera, men måstevi fundera över varför vi, som ändå är högkonsume-rande på energisidan, inte lyckas minska vår egenenergianvändning. Kanske vi borde se om det härhemma också.Jag vill fråga: Vad kommer på energiområdet?Anf. 3 Miljöminister ()Fru talman! När det gäller trafiksystemet och vä-garna har vi gjort en väldigt kraftfull markering ibudgeten, där vi har en stor besparing som framförallt handlar om de nya stora motorvägsbyggena. Iprincip kan man alltså säga att nya projekt är lagda påis, är uppskjutna eller helt enkeltuteblir. Det är en väldigt tydlig markering jämförtmed tidigare, dvs. av att det i princip är slut med nyastora motorvägsbyggen.Det händer mycket annat på transportområdet. Viarbetar t.ex. med miljöklassningen av bränslen ochmiljöklassning av olika sorters fordon, inte bara per-sonbilar. Det pågår ett arbete inom storstadsområdenanär det gäller miljözoner för att stötta den bästa tekni-ken, vilket är positivt. Det finns exempel där mantittar på helt nya motorer när det handlar om upp-handling av ny teknik, som bl.a. gör.Det pågår alltså ett antal projekt. Dessutom räknarvi med att få ett antal konkreta och bra förslag närNaturvårdsverket lägger fram sina olika rapporter, närdet gäller både kväveoxiderna och det miljöanpassadetransportsystemet.Anf. 4 ()Fru talman! Det låter ju mycket lovande att bygg-nationerna kommer att utebli. Men är jaglitet förvånad. När vi har debatterat trafikfrågor hardet inte låtit som om t.ex. skulle kom-ma att utebli utan snarare som att den skall genomfö-ras i stort sett till vilket pris som helst. Det har ocksågällt programmen kring och , därvi har stora investeringar på trafiksidan.Den investeringsnivå som fastlades för ett par årsedan ligger ju kvar, såvitt jag förstår. Då kan det juinte bli någon minskning, möjligen nya investeringardärutöver. Jag kan verkligen inte förstå om det skullekomma ytterligare vägsatsningar på de här stora tra-fiklederna utöver den nivå som man har fast-lagt.Anf. 5 Miljöminister ()Fru talman! Jag sade att det var de nya projektensom inte skulle bli av, de projekt som ännu inte ärplanerade och projekterade. När det gäller är ju den redan beslutad.Jag tycker att det handlar om ett ansvar för samtli-ga att se över hur man planerar framtiden. genom-förs de motorvägssatsningar som redan är beslutadeoch projekterade, men för framtiden ser vi till att vislutar med den sortens planering. Då har vi alla i våraregioner ett ansvar för hur vi får bästa planering fören hållbar utveckling.Anf. 6 ()Fru talman! Jag skulle också önska att vi kunde fådet, men som jag ser det investerar vi nu i just detsom gör att vi inte får den här bästa möjliga plane-ringen mot en hållbar utveckling.Som miljöministern säger gäller det nya motorvä-gar. Jag förstår inte ens var dessa motorvägar skulleläggas någonstans. Man har investerat och beräknatför en hel stjärna med motorvägar till , ochdet ser likadant ut i . Till detkommer och . Det varju ett projekt där man satsade runt 100 miljarder i justvägbyggnationer. När vi har byggt färdigt detta ärfrågan: Kommer vi över huvud taget att kunna få enhållbar utveckling och en minskning av utsläppenmed de förutsättningar som detta innebär?Anf. 7 Miljöminister ()Fru talman! Jag tror inte att någonting skulle blibättre för att vi tog bort t.ex. underhåll av vägar. Detär ju den stora post som blir kvar i budgeten, och dettror jag är en fördel även från utsläppssynpunkt.När det gäller motorvägsprojekteringarna i Stock-holm är det i första hand regionen själv som har attsätta sig och fundera på huruvida man skall fullföljade ursprungliga planerna eller försöka hitta andraalternativ. Jag avvaktar vad regionen själv kommer atttitta på.Jag kan dock konstatera att när vi i regeringenhäromveckan fattade beslut om att inte bygga tredjespåret beslöt vi att låta utreda en regionalbensinskatt. Det ser jag som ett viktigt instrument föratt ge signalen att vi faktiskt vill ha minskad biltrafik istorstadsområdena.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1994/95:120 om miljö-anpassad offentlig upphandlingAnf. 8 Miljöminister ()Fru talman! har i en interpella-tion om miljöanpassad offentlig upphandling frågatmig om jag avser att vidta några åtgärder för att sti-mulera lokal offentlig upphandling av bl.a. livsmedel,huruvida jag har för avsikt att verka för ett framta-gande av en manual med konkreta instruktioner förkommunernas miljödrivna lokala upphandling, om jagavser att verka för att en utredning kommer till ståndom hur lagen om offentlig upphandling kan utformasså att den inte sätter krokben för miljöengageradekommuner samt, slutligen, om jag avser att i EU ver-ka för ett underlättande av miljöledd upphandling.Jag har i denna fråga samrått med Finansdeparte-mentet, som ansvarar för frågor som rör lagen omoffentlig upphandling. Jag är helt överens medRagnhild Pohanka om vikten av att miljöhänsyn vägsin i offentlig upphandling. För att vi skall uppnå etthållbart samhälle krävs att produktions- och konsum-tionsmönster förändras på global, nationell och lokalnivå. Det pågår ett internationellt arbete med att för-ändra dessa mönster, bl.a. inom FN:s kommission förhållbar utveckling som arbetat vidare på de idéer somfördes fram vid och i . I ettdokument från ministerkonferensen i den 6-den10 februari sägs att statens roll bl.a. är att påverkaefterfrågan på varor och tjänster, genom miljöstrate-gier för offentlig upphandling och genom informationoch service.En miljömedveten offentlig upphandling kan fåmycket stor betydelse för att stimulera till miljöanpas-sad produktutveckling. Som ett led i detta arbetekommer Miljövårdsberedningen att se över hur denstatliga upphandlingen kan miljöanpassas.Enligt lagen om offentlig upphandling från 1992är det möjligt för uppköparen att ta hänsyn inte baratill priset som sådant utan också till andra omständig-heter som t.ex. funktion och miljöpåverkan.Lagen ger också möjlighet att väga in miljöhänsyni kravspecifikationen. Den ställer också krav på icke-diskriminering, i syfte att underlätta konkurrens mel-lan olika leverantörer. Leverantörer i olika länderskall alltså ges samma möjligheter att lämna anbudvid upphandling, utifrån de krav som ställs i kravspe-cifikationen. Regeringen har här en viktig roll när detgäller att bidra med information till kommunerna omhur man kan och bör ställa miljömässigt relevantakrav i kravspecifikationen. Vidare är det regeringensuppgift att utveckla det internationella samarbetet idessa frågor.Kommuner och andra uppköpare har varit ganskafria att pröva sig fram med olika formuleringar avmiljökrav i kravspecifikationen. Eftersom RagnhildPohanka är särskilt intresserad av upphandling avlivsmedel, kan jag nämna att många kommuner begäratt livsmedlen skall vara KRAV-märkta. Detta harinte mött några hinder. Kommunerna kan vidare i godtid informera om vilka krav man kommer att ställa vidsina upphandlingar i framtiden.Ett antal handböcker med råd om hur miljöhänsynkan tas in vid offentlig upphandling har givits ut.Kommunförbundet publicerade en skriftsom heter just "Miljöhänsyn vid upphandling". Dennahar sedan uppdaterats, och den senaste versionen geren genomgång av lagen och ger råd om hur miljöhän-syn kan inkluderas, exempelvis genom att användamiljömärkning och miljövarudeklaration som önske-mål i kravspecifikationen. harframställt en handbok om kravspecifikation för kem-tekniska produkter, där liknande råd ges. i har exempelvis på eget ini-tiativ sammanställt en handbok med råd till kommu-nerna när det gäller miljöhänsyn vid upphandling.Denna handbok innehåller konkreta råd och tips omvilka krav som kan ställas.Naturvårdsverket driver ett projekt isamarbete med Kemikalieinspektionen i syfte att ställa sammankonkreta råd om hur miljöhänsyn inkluderas vid of-fentlig upphandling. Man samlar in erfarenheter frånbl.a. , och Landstingsför-bundet, och jämför med hur andra länder som Tysk-land och går till väga. Arbetet är att betraktasom en förstudie, och kommer att avrapporteras isommar, då en skrift med råd till dem som sköteroffentlig upphandling kommer att bli tillgänglig.Tillgången på saklig information om varors ochtjänsters miljöpåverkan är av stor betydelse för kom-munernas möjligheter att ta miljöhänsyn vid upp-handling. Regeringen har tillsatt en utred-ning kallad Konsumenterna och miljön (dir. 1995:46).Utredningen syftar till att upprätta en konkret hand-lingsplan för hur miljömålen i konsumentpolitikenskall uppnås. För att kunna göra detta skall utredarenbl.a. undersöka hur man skall kunna stärka konsumen-ternas möjligheter att välja den sorts konsumtion sombelastar miljön minst. Detta kan t.ex. ske genom attkonsumenterna ges information om huruvida varoroch verksamheter är miljöanpassade. Denna informa-tion kan ges exempelvis med hjälp av miljömärkning,miljövarudeklaration och standardisering. Sådaninformation är av nytta inte bara för enskilda konsu-menter utan även för kommunerna när de skall skötasin upphandling.Anf. 9 ()Fru talman! Jag vill tacka miljöministern för ett ut-förligt och engagerat svar.Debatten handlar i första hand om miljöan-passad offentlig upphandling fokuserad på maten menkan naturligtvis också överföras till att gälla annanupphandling. Transporterna har samma effekt påmiljön oavsett om man transporterar virke, potatiseller något icke-miljövänligt material.Lagen om offentlig upphandling är ochtillkom således före tid. Där påminnermiljöministern om att det är möjligt att väga in bådehänsyn till priset och andra omständigheter som t.ex.funktion och miljöpåverkan i kravspecifikationen. Jagser det som positivt att regeringen här skall bidra medinformation till kommunerna om hur man kan ställamiljökraven i kravspecifikationen. Men här kan maninte bara se till varorna. Det hjälper föga om ärtor ärKRAV-odlade om de skall transporteras med lastbilfrån eller . Miljöpåverkan på naturenblir förödande. Ungefär var åttonde lastbil på våravägar transporterar livsmedel. av vår mat äralltid på väg - ifrån någonstans och till någonstans.Enligt centrum för mat, hälsa och miljö i Dalarnaorsakar tomater från klimat-påverkande och försurande gaser. Det växande sop-berget utgör också en allvarlig miljöfråga, och en stordel av berget består av matförpackningar. En om-ställning till kretsloppssamhället är en överlevnads-fråga, och det tror jag att vi är överens om. Det pågårflera berömvärda projekt som vill föra fram hur enmiljöanpassad upphandling skall gå till.Det är bra med märkningen med falken, svanen,Bra miljöval o.d. Konsumenterna behöver ocksåuppgift om tillverknings-, ursprungs- eller odlings-plats. Vår största enskilda miljöförstörare är trafiken.En i övrigt miljögodkänd vara kan genom långa bil-eller flygtransporter utgöra en miljöförstörare av storamått. Vid tillverkning av kvävegödsel används olja,vilket inte är bra. Men i stället för att använda kväve-gödsel transporterar man varor härs och tvärs - ochförbrukar olja på det sättet.Genom Kommunförbundet har jag sedan interpel-lationen skrevs fått reda på att en av de saker jagfrågade om - en manual med instruktioner för upp-handling av livsmedel - är på gång genom i samarbete med ,m.fl. Men de verkar inte hatagit till sig det helhetstänkande som måste till för skall förstå matens och mattransporternas bety-delse för miljön.Genom Nämnden för offentlig upphandling är detnu juridiskt helt omöjligt att använda transportavståndsom ett kriterium vid upphandling. Det strider motgrundtankarna i och idén om en inremarknad.I november 1993 var jag i och lyssnade påkommissionen, och representanterför bl.a. Där deklarerades, vilket vialla känner till, att framför allt genom trafiken skullenivåerna av kväve, koldioxid och koloxid öka medmellan 12 och till följd av den fria rörligheten iEES-avtalet. kan tyckas vara relativt litet. Vivet dock att nivåerna behöver minskas med mellan 70och - det är olika i olika länder - är detta i heltgalen anser att det ären politisk fråga - i eller i EU - att ändra denhär lagen, dvs. , om man inte kan få ettundantag. är ett särskilt långt och transport-krävande land.Det finns ingen plattform för hur kommuner,landsting och staten skall hantera situationen. Ärsubsidiaritetsprincipen, närhetsprincipen, en väg attgå? I många kommuner och i en del landsting finnsfaktiskt politiska beslut om att man skall handla lokaloch/eller ekologisk mat. Att sätta sig över Romför-draget är väl nästintill omöjligt. Hela proposition nr140 om aktiv konsumentpolitik som ger en fantastiskmöjlighet slås undan av paragrafer,t.ex. på sidan 47.Många kommuner underlättar en miljöanpassadlivsstil genom att arbeta aktivt för att konsumenterskall ges ökade möjligheter att välja miljöanpassadealternativ. Det pågår projekt kring bl.a. lokal produk-tion av ekologiska livsmedel, miljöanpassad offentligupphandling och kompostering. Men det här fungerarinte. Livsmedlen kan vara KRAV-märkta och mankan handla ekologiskt även på nära håll. Men de loka-la produkterna är inte alltid KRAV-märkta.Så till en sista fråga. Avser miljöministern att i EUverka för ett underlättande av miljöledd upphandling?Enligt - 1993 Kommunförbundetsminirapport nr 16 - är det bästa sättet att spara energiatt lägga om sina matvanor och äta mera lokalt ochekologiskt producerad mat. Det finns inte så mycketatt spara på energisidan när det gäller husen, t.ex. attisolera dem ytterligare, eller när det gäller biltrafiken.Potentialen är inte så stor, vilket jag tycker är ganskakonstigt. Stora energibesparingar kan göras när detgäller samhällets infrastruktur och mattransporterna.Han uttrycker det på följande sätt: En närbelägenbonde är mycket mera värd än en halvmeter extraisolering på huset.Anf. 10 Miljöminister ()Fur talman! och jag har sammauppfattning när det gäller hur viktigt det är att manställer miljökrav vid upphandling. Jag tror faktiskt attupphandling är ett av de allra effektivaste medlen föratt se till att vi får miljöanpassad produk-tion och konsumtion.Däremot har vi inte riktigt samma uppfattning omhindren. Jag skulle inte vilja avråda upphandlarnafrån att ställa krav när det gäller transporter - tvärtom.Jag vill i stället rekommendera att man noga tänkerigenom hur man kan formulera kraven eller önskemå-len i det enskilda fallet så att man kan framhäva ochtrycka på miljökraven. Därmed kan man betona attdet inte handlar om ett försök till diskriminering utanatt det handlar om att ställa miljökrav, och då är äventransporterna en viktig faktor. Det här är inte prövat.Jag anser att det skulle vara av ganska stor vikt tänker på och väger in transporterna som ettmiljökrav vid upphandlingen.Jag vill också göra några kommentarer om mat-förpackningarna, eftersom jag tycker att det är ettstort problem. Jag tycker att detaljhandeln har ett stortansvar.Det används t.o.m. förpackningar, t.ex. för grön-saker och liknande som bara är till nackdel för detman säljer. Jag hoppas att detaljhandeln skall börjaställa så stora krav på att producenterna slutar medden sortens onödiga förpackningarna så att de upphörmed dem.Vi kan se några spännande projekt. Genom låter producenterna ta tillbaka sina varor ochsortera i komposterbart och icke komposterbart hop-pas man att de skall upptäcka hur obekväma ochonödiga förpackningar denna hysteri leder till. Dettror jag är bra.När det gäller fråga ifall vi av-ser att driva detta inom EU kan jag bara svara ja. Detskall vi självklart göra, men vi tycker inte att EUhindrar oss att ställa krav på en miljöanpassad offent-lig upphandling i dag.Vi kommer också att försöka samverka med andraländer som är intresserade av detta, t.ex. ochTyskland, för att gemensamt dra litet lärdom av hurman kan utveckla instrument för att skärpa kraven.Anf. 11 ()Fru talman! Det tycker jag låter väldigt bra, menjag vill då att detta skall prövas. föroffentlig upphandling säger man att det är juridisktomöjligt att använda transportavstånd som ett kriteri-um vid upphandling. Jag hoppas man där har fel, mendet kan jag inte säkert säga. Jag önskar att detta skallkomma upp och behandlas ytterligare, så att vi fårveta om det är så.Det är min allra viktigaste fråga om man kan an-vända andra kriterier. Man får ha kravodlat som kri-terium, det vet vi, och man kan kräva miljöanpassningpå varorna. Men frågan är om man också kan krävaatt hellre få handla lokalt än att ha långa transporter,kanske från andra länder. Det anses ju som ett han-delshinder, efter vad jag fått i uppgift från flera olikaställen. I så fall måste man arbeta för att det inte skallvara det.Jag får alltså tro på miljöministern, men detta ärde uppgifter jag har fått.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1994/95:122 omoljeutsläpp i ÖstersjönAnf. 12 Miljöminister ()Fru talman! har ställt fyra frågortill mig om oljeutsläppen i . Hon frågar vilkaåtgärder jag avser att vidta för att komma till rättamed oljeutsläppen. vilka förslag jag avser att driva påkort och lång sikt, vilken lagstiftning jag avser attföreslå rörande tankar och märkning samt på vilketsätt och i vilka sammanhang jag avser att agera utan-för gränser.Vad gäller frågan om lagstiftning rörande tankaroch märkning av fartyg ligger ansvaret för dessa frå-gor på kommunikationsministern. Ansvaret för frågorom övervakning och insatser vidoljeutsläpp ligger på försvarsministern.De senaste månaderna har uppgifter om oljeska-dade fåglar, särskilt runt gotländska kusten, rapporte-rats. Jag har själv fått motta döda oljeskadade fåglaroch många brev från personer som har upprörts avdessa uppgifter.