prot · GI0952 · 1995-01-17 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:52Tisdagen den 17 januariKl. 14.00 16.3618.00 - 18.41Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 11 januari.2 § AvsägelserTalmannen meddelade att Per () hadeavsagt sig uppdragen att vara ledamot i utrikesutskot-tet och suppleant i bostadsutskotttet.Kammaren biföll dessa avsägelser.3 § Anmälan om kompletteringsval till utrikes-utskottet och bostadsutskottetTalmannen meddelade att riksdags-grupp på grund av uppkomna vakanser anmält BodilFrancke som ledamot i utrikesutskottet ochsom suppleant i bostadsutskottet efter Per Gahrton.Talmannen förklarade vald tillledamot i utrikesutskottetBodil ()suppleant i bostadsutskottetBodil ()4 § Meddelande om muntliga frågor till rege-ringen och information från regeringen den 19januariTalmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsrådnärvara: statsminister , försvarsminis-ter , finansminister ,arbetsmarknadsminister , statsrådetMats Hellströmoch statsrådet skulle besvara övergripande ochallmänpolitiska frågor. Frågorna till övriga statsrådförutsattes beröra deras ansvarsområden inom rege-ringen.Vidare meddelade talmannnen att efter frågestun-den skulle statsrådet lämna informationom regeringens politik rörande informationsteknik.5 § Meddelande om ändring i kammarenssammanträdesplan den 22 februariTalmannen meddelade att onsdagen den 22 febru-ari skulle plenum inledas med utrikespolitisk debatt.Det hade förvarnats att vid detta plenum därutöverkunde komma att behandlas ett ärende som måsteavgöras . Med hänsyn därtill kunde ple-num komma att fortsätta utan någotmiddagsuppehåll. Votering kunde förekomma ävenefter kl. 18.00.6 § Svar på fråga 1994/95:232 om ochde mänskliga rättigheternaAnf. 1 Utrikesminister ()Fru talman! har frågat mig vad re-geringen avser göra för att förmå regeringatt stoppa den egna polismaktens kränkningar av demänskliga rättigheterna, i synnerhet morden på gatu-barn.Sverige deltar aktivt i det internationella arbetetför att förbättra respekten för de mänskliga rättighe-terna. Särskild vikt har lagts vid att stärka skyddet försärskilt utsatta grupper, t.ex. de barn och ungdomarsom tvingas leva på gatan. gerbarnet ett särskilt skydd. Vi kommer att arbeta hårt föratt konventionen också efterlevs. Genom ambassadörThomas representeras i för barnets rättigheter, som ansvarar förkonventionens implementering.Jag anser det upprörande att gatubarn fortfarande,efter det att trätt i kraft,utsätts för fruktansvärda övergrepp i olika delar avvärlden. I lever miljontals barn på gatan.Bara talade officiellasiffror om att 198 barn dödats, och detta bara i Rio.Morden på gatubarn i har väckt en starkinternationell reaktion. Många regeringar och enskildaorganisationer har riktat kraftfull kritik mot Brasilien- så även . Vi har tagit upp frågan med Brasi-liens regering, senast i ett samtal som statsrådet hade med den nye brasilianske justitieminis-tern i samband med presidentinstallationen i Brasilien.Ministern förklarade att det var en uttalad prioritet förpresident och hans nya regering att förbättragatubarnens situation. Cardoso själv utlovade i sittinstallationstal insatser för att hjälpagatubarnen. Statsrådet uttryckte vid sammatillfälle den intresse för att följaupp tidigare insatser för gatubarn genom bidrag tillsådana projekt som den nya brasilianska regeringenavser sätta i gång.Vidare gör , där ären av de största bidragsgivarna, sedan ett antal årstora insatser för att förbättra situationen för Brasili-ens gatubarn. Fonden driver program som just syftartill att förebygga och minska våldet mot barn ochungdomar på gatan. Man har bl.a. ordnat utbildningarför brasilianska polisbefäl om barnets rättigheter ochpolisens roll i förhållande till gatubarn. Den här typenav insatser är oerhört viktiga för att omsätta reglernaom de mänskliga rättigheterna i verklighet.I december antog en reso-lution med stöd av bl.a. och EU där manuttrycker djup oro över morden och övergreppen pågatubarn. kommer att fortsätta sitt aktivaengagemang, såväl inom FN och andra organisationersom i kontakter med andra regeringar, till dess bar-nens rättigheter respekteras världen över.Anf. 2 ()Fru talman! Jag vill först tacka för ett mycket ut-tömmande och bra svar.Man kan undra varför jag ställer frågor om Brasi-liens gatubarn i när världen ser ut som den görmed stora problem som krig, inbördeskrig och storfattigdom. Men risken är just detta att ohyggliga hän-delser för gatubarnen kanske inte betyder så väldigtmycket, eftersom de sjunker undan och kommer iskuggan av dessa stora händelser. Därför tycker jagatt det är viktigt att frågan hålls vid liv.Jag vill i svaret utläsa att kommer att fort-sätta att agera mycket hårt för att på olika sätt få stopppå kränkningarna.Det är också så att impor-terar vapen från . Vi borde ha möjlighet att påolika sätt påverka och kräva att just dessa metoder fårett slut.Anf. 3 Utrikesminister ()Fru talman! Jag tycker att det är bra att vi i detsvenska parlamentet visar omvärlden att vi tillmäterden här typen av frågor stor vikt. Jag tror att det haren effekt också på hur man hanterar frågor om gatu-barn i Brasilien.Anf. 4 ()Fru talman! Jag är mycket nöjd med svaret. Tack.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1994/95:238 om fredsproces-sen i El SalvadorAnf. 5 Utrikesminister ()Fru talman! Per har frågat mig om densvenska regeringen ämnar ta något initiativ för attförmå regeringen i att följa fredsavtalet.Jag uppskattar att Per tar upp frågan. Vi harfrån svensk sida lämnat både ekono-miskt och politiskt stöd till fredsprocessen i El Salva-dor. Vi har kunnat glädjas åt de framsteg som gjorts.Efter många år av förödande inbördeskrig har ettfredsavtal slutits och fria val genomförts.Samtidigt är vi från svensk sida medvetna om attden process som leder mot ett befästande av freden ärkomplicerad. Från svensk sida har vi därför inte en-bart lämnat stöd till de fredsbevarande insatsernagenom Onusal utan även ett omfattande stöd till insat-ser genom övriga FN-organ, t.ex. FN:s utvecklings-program UNDP samt genom enskilda organisationer.På det politiska planet följer den svenska rege-ringen processen mycket noggrant. Vår ambassad iGuatemala har en löpande dialog med myndigheternai . Under dessa samtal har vi betonat justde frågor som nämns av Per . Vi har t.ex. ut-tryckt vår oro över den långsamma takten i fördel-ningen av jord samt starkt understrukit vikten av attden nya civila polisen inte faller tillbaka till beteendensom inte gynnar utvecklingen av ett rättssamhälle. Isamma syfte bidrar vi med svensk personal till dennya som har inrättats.Vi har också tillsammans med det internationellasamfundet riktat en stark uppmaning till parterna i ElSalvador att fullfölja fredsavtalet. Ett exempel pådetta är det nordiska anförandet om läget i som hölls i FN:s generalförsamling.Som svar på dessa uppmaningar har regeringen i ElSalvador i ett brev till FN:s generalsekreterare för-bundit sig att lösa de många utestående frågorna föreutgången av april månad.Biståndsminister kommer att resa tillCentralamerika för att delta i ett minister-möte mellan EU och de centralamerikanska länderna.Sverige kommer självfallet att ta detta tillfälle i aktför att på nytt upprepa kända svenska ståndpunkterom läget till den salvadoranska regeringen och på-minna om vikten av att lever upp till deåtaganden som gjorts inför FN och världssamfundet.Sverige har hög beredskap för fortsatt bistånd tillEl i syfte att befästa freden, demokratin ochrespekten för de mänskliga rättigheterna. Givetvis ärvårt stöd beroende av fortsatta framsteg i enlighetmed fredsavtalet. SIDA utarbetar påregeringens uppdrag ett förslag till strategi för detfortsatta biståndsarbetet. Avsikten är att skapa ett välgrundat underlag för att på effektivast möjliga sättbidra till övergången från krig till en hållbar och rätt-vis fred.Anf. 6 PER ()Fru talman! Jag tackar för sva-ret. Det låter som om regeringen verkligen bryr sigom denna fråga.Anledningen till att jag tar upp frågan är att jaghar rapporter från människor på plats, från El Salva-dor, och de är inte så ljusa som vi hade hoppats att deskulle vara. Väldigt många av de f.d. gerillasoldaternasamlas i de stora städerna - i tätorterna - ochbildar olika former av banditband. Det finns ocksåparamilitära band som härjar i storstäderna. Man harett oerhört stort problem i kriminaliteten.Fördelningen av jord är den springande punkten.En liten berättelse om en bonde kan visa hur det kangå till. Det är en liten fattig bonde som har varit utsattför kriget. Han förlorar sin jord på grund av att haninte kan betala amorteringarna under kriget. Han harförlorat jorden, men efteråt kommer banken och villha betalningar av honom. Han har alltså stora lån påden jord han inte äger. Han slutsats blir i ett sådantläge: Vad skall jag hoppas på egentligen? Mina vapenfinns inte långt borta.Det är ett stort problem. Vapen finns överallt i ElSalvador.Anf. 7 Utrikesminister ()Fru talman! Vi kan enas om att det behövs mycketav både internationellt stöd och internationella på-tryckningar för att uppnå det som t.ex. vi i Nordenanser så självklart. Man kompromissar, man lyssnarpå varandra. Man löser inte problem med våld, vilketdess värre är så vanligt i Centralamerika.Anf. 8 PER () replikFru talman! Den beredskap som utrikesministernnämnde hoppas jag verkligen är på den nivån att vikan göra snabba utryckningar när det gäller El Salva-dor. Som jag sade är läget väldigt spänt. Olika milisgrupper härjar. Man har inte rik-tigt kontroll på det som sker i landet.Det fredsavtal som egentligen skulle vara färdigt iapril ser inte ut att kunna bli färdigt i praktiken. Dågäller det att beredskapen har en sådan arsenal, omjag får använda det uttrycket, av goda idéer att mansnabbt kan hjälpa landet att komma på rätt fot igen.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1994/95:243 om utökning avden svenska FN-styrkan i BosnienAnf. 9 Utrikesminister ()Fru talman! har frågat mig omden är beredd att tillmötesgå FN:sönskan och utöka den svenska truppinsatsen i Bosni-en.FN:s fredsbevarande operation i Bosnien, Unpro-for, har pågått . Huvuduppgiftenvar från början att trygga den humanitära hjälpen ochatt bidra till skyddet av de fredade zonerna. Fred harinte uppnåtts, men FN-trupperna har ändå fullgjortviktiga funktioner på platsen. Det gäller inte minstden nordiska bataljonen.Nu råder en vapenvila i Bosnien sedan nyåret. Va-penvilan är i sig ingen lösning på konflikten, och denrespekteras inte fullt ut. Den måste ändå välkomnas.Unprofor har anförtrotts uppgiften att hjälpa till medövervakningen av vapenvilan.För att bättre kunna lösa de utökade uppgifter somnu läggs på Unprofor har FN dels frågat nuvarandeoch potentiella truppbidragare om de kan sända per-sonal och materiel, dels vädjat till de nuvarandetruppbidragarländer som planerar neddragningar attinte genomföra dessa vid denna kritiska tidpunkt.Sverige har genom främst deltagandet iNORDBAT i Tuzlaområdet en betydande styrka iUnprofor. Vi deltar dessutom som bekant med truppäven i och . För att kunna ställaupp med så stora styrkor har vi tving-ats göra vissa omprioriteringar bland våra fredsbeva-rande insatser till förmån för f.d. , till vadsom för är en unikt stor truppinsats.Utöver de rena truppbidragen, som tillhör destörsta bortsett från stormakternas, är dess-utom det land som tar emot flest flyktingar per capitafrån området. Vi tillhör som bekant också de störstabiståndsgivarna på det humanitära området.Sverige stöder självfallet utvidgningen av Unpro-fors uppgifter till att omfatta även övervakning avvapenvilan i Bosnien. Mot bakgrund av den redanmycket stora svenska truppnärvaron i Bosnien finnsdet nog förståelse för att nu inte har möjlighetatt bidra med ytterligare trupp. Detta är känt i FN, ochdärför har ingen formell förfrågan om trupp riktatsdirekt till Sverige.Anf. 10 ()Fru talman! Jag ber att få tacka utrikesministernför svaret.Kriget i Bosnien har utvecklats till en europeiskmardröm. Kriget berör inte bara länderna på Balkan.Hundratusentals människor har flytt, och existensenav ett pågående krig på den europeiska kontinenten ärett säkerhetsproblem också för oss. Den vapenvilasom nu har ingåtts är kanske den sista chansen att lösaproblemet innan katastrofen i Bosnien fullbordas.Därför är jag kritisk mot svaret. I det sista stycketstår det att tycker att det är bra att FN-insatsen i Bosnien utökas, men att vi inte är bereddaatt själva bidra. Det sägs att det nog finns förståelseför detta. Jag frågar mig var det finns förståelse fördetta. Jag tror inte att det finns förståelse för detta iSarajevo eller Tuzla eller på andra drabbade orter iBosnien.Svaret är ett exempel på något som har blivit allt-för vanligt i denna konflikt, nämligen att man talarvackra ord om att den skall lösas, men att någon an-nan skall göra det.Jag vill i och för sig inte förneka den statistiskauppgift som finns i detta svar om att propor-tionellt har gjort en större insats än många andra.Ändå ifrågasätter jag formuleringen "- - - nuinte har möjlighet att bidra med ytterligare trupp".Vad menas med det? På vad sätt har vi inte möjlighet?Har vi inte pengar? Har vi inte personal? Har vi intemateriel?Jag anser att vi har råd till detta. Det är en sam-vetsfråga för att göra allt vad som står i vårmakt för att föra denna konflikt till ett slut.Anf. 11 Utrikesminister ()Fru talman! Jag tror att det är viktigt att Unproforfår möjlighet att agera ytterligare kraftfullt i f.d. Ju-goslavien. Det är en fruktansvärd konflikt som pågår.Om vi nu har möjlighet att nyttja vapenvilan för attkomma till en lösning måste allt göras för att manskall ta den chansen.Samtidigt kan vi inte förhäva oss och tro att det ärvi i som skall klara det - att det är ytterligaresvensk personal som skall klara det.Även i sådana här sammanhang måste man göraen bördefördelning mellan olika länder. I det sam-manhanget har tagit på sig ett mycket stortansvar när det gäller militär personal, det humanitärabiståndet och flyktingmottagandet.När man gör en samlad bedömning anser jag attdet nu finns anledning för FN att i första hand vändasig till andra länder som inte, på motsvarande sätt, hargjort samma stora insatser. Framför allt måste man setill att de länder som har talat om en reducering avsina insatser i f.d. , särskilt Bosnien, inteminskar sin personal.Anf. 12 ()Fru talman! Mot bakgrund av FN:s 50-årsjubileumoch besöket av generalsekreterare har vi just haftanledning att själva utveckla en viss retorik och attlyssna till retorik från andra. Jag tror att vi alla harkänt väldigt djupt att spelar enutomordentligt viktig roll i världen. FN är ofta vårtenda hopp när det gäller att åstadkomma fred i kon-fliktdrabbade områden. Därför tycker jag att detskulle kännas som ett ganska besvärligt kast för utri-kesministern att veckan efter det att generalsekretera-ren har rest vidare säga att vi inte har möjlighet atttillmötesgå FN:s önskan på denna punkt.Jag skulle vilja fråga utrikesministern om kommer att få tillfälle att samtala om dennafråga. Jag bedömer att det är en ganska viktig utrikes-politisk fråga för hur vår attityd kommer attvara till konfliktens fortsättning.Det är sant att man kan säga att vi har gjort vårt.Men i den exceptionella situation som råder tycker jagatt varje land har en skyldighet att fråga sig om maninte kan göra ytterligare något. Jag menar att Sverigehar den möjligheten.Anf. 13 Utrikesminister ()Fru talman! Eftersom vi hade tillfälle att ordentligtgå igenom dessa frågor med FN-chefen , vet jag att det finns en stor förståelse förden handlingslinje som jag här talar om. Det finns uppskattning för vad redan gör. Det härär ingen tom retorik från talarstolen i ochfrån andra håll från svensk sida. Det är fråga omverklig handling.Sverige ställer upp med insatser som är bland destörsta jämfört med andra länders. Jag vill också sägaatt vi inte har fått någon formell begäran från FN, justdärför att man vet hur läget är.Jag vill ytterligare tillägga att det inte bara handlarom det antal personer som man ställer till FN:s förfo-gande. Det handlar också om hur man använder denhär personalen. Det handlar alltså om att skapa ytter-ligare effektivitet i den här insatsen i Bosnien. Jag troratt mera kan göras på det området.Anf. 14 ()Fru talman! Jag vill understryka det sista som utri-kesministern sade. Det är också en bakgrund till minfråga. Den svenska personalen har gjort utomordentli-ga insatser och är mycket uppskattad. Däremot , för att ta ett enda exempel, FN-personal somkommer från inte den utrustning och denerfarenhet som behövs för att på ett effektivt sättfullgöra uppgiften.FN har inte heller problem numerärt med att få ditpersonal. Muslimska länder är beredda att skickamycket stora kontingenter. Det vill man av politiskaskäl undvika. Då återstår framför allt att vädja till deländer som redan finns på plats och som har visat siggöra en effektiv insats. Om också vi drar oss undan,hamnar FN-chefen i en mycket svår situation.Jag är medveten om att vi inte har fått en formellförfrågan. Icke desto mindre tycker jag att det är enviktig utrikespolitisk fråga. Kommer den att diskute-ras i ?Anf. 15 Utrikesminister ()Fru talman! Jag noterade att jag glömde att svarapå den frågan, . Det är självklart attfrågan om före detta , Bosnien, står påvarje utrikesnämnds dagordning. Så kommer också attvara fallet vid nästa sammanträde. Det är jag överty-gad om. Då kommer vi också att få tillfälle att dryftaden nu uppkomna situationen.Låt mig ändå säga att vi inte drar oss undan.Framställ inte det svenska agerandet på det sättet.Sverige tar verkligen sitt ansvar, sitt delansvar, vilkethela världssamfundet borde göra.Anf. 16 ()Fru talman! Vi kommer väl inte längre . Jagvill dock avsluta med att vädja till utrikesministernom det finns några möjligheter för att ta ettännu större ansvar.Jag håller med om att vi har gjort mycket. Vi be-finner oss trots allt i den situationen att vi skulle kun-na göra ytterligare något. Jag tror att det t.o.m. ligger ivårt eget säkerhetspolitiska intresse att försöka göraytterligare något.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1994/95:234 om offentlighets-principenAnf. 17 Justitieminister ()Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att handlingar inteskall hemligstämplas i onödan. Så som jag har uppfat-tat frågan har den ställts mot bakgrund av de åtgärdersom vidtagits för ökad offentlighet i utrikes ärendenoch med avsikt att få ett svar på hur dessa kan tänkaspåverka bedömningen av utlämnande av uppgifter urmaterial som angår sovjetisk u-båtsverksamhet. Jaghar också förstått att finner det märk-ligt att uppgifter som publicerats i något sammanhangfortfarande kan hållas hemliga inom regeringskans-liet.Den svenska offentlighetsprincipen har varit ochär fortfarande ett av de stora ämnena i EU-debatten.En av frågorna i denna är hur vi i också i EU-samarbetet skall kunna behålla den rätt till insyn i detoffentliga beslutsfattandet som vi är vana vid.För utrikessekretessen för uppgifter hos regering-en och inom utrikesrepresentationen har tidigare gälltett s.k. omvänt skaderekvisit, vilket innebär en pre-sumtion för sekretess. För att säkerställa att EU-samarbetet inte mer än nödvändigt skall begränsa denmedborgerliga rätten till insyn i allmänna angelägen-heter har fr.o.m. bestämmelsen omutrikessekretess ändrats så att det numera råder enpresumtion för offentlighet för alla uppgifter som rörutrikes ärenden.Detta beslut innebär en viktig ändring av dengrundläggande synen på utrikessekretessen, ävenutanför EU-området. Det blir inte längre möjligt attutgå från att sekretess råder i utrikes ärenden. Detråder emellertid ingen tvekan om att det fortfarandefinns ett behov av sekretess för vissa uppgifter påutrikesområdet och att bestämmelsen om utrikessekre-tess möjliggör ett hemlighållande av känsliga uppgif-ter även framdeles.En fråga som bedömts i domstolspraxis är omuppgifter som redan spritts på något sätt fortfarandekan sekretessbeläggas av en myndighet. Regeringsrät-tens uppfattning är att handlingar som innehålleruppgifter som inte förekommit i centrala inslag i denoffentliga debatten fortfarande bör omfattas av sekre-tesskydd på sedvanligt sätt även om själva uppgiftenskulle ha frisläppts i något sammanhang samt att detför övrigt ofta är så att skyddsintresset gäller inteendast själva uppgiften som sådan utan i hög gradäven omständigheterna kring den, såsom i vilken typav handling den förekommer, information om upp-giftslämnare m.m. (RÅ 1992 ref. 15). Min åsikt är attdenna praxis överensstämmer med grunderna försekretesslagen och att någon lagstiftningsåtgärd för attåstadkomma en ändring härvidlag inte är önskvärd.Bedömningen av vilka uppgifter som framdeleskommer att lämnas ut är en fråga som måste avgöras ivarje enskilt fall, naturligtvis med utgångspunkt i denpresumtion för offentlighet som införts beträffandeutrikessekretess. Jag tänker inte företa några konkretaåtgärder i detta avseende.Anf. 18 ()Fru talman! Jag tackar för svaret. Jag förstår vik-ten av sekretess och hemligstämplar, men jag anser attdet ibland kan drivas in absurdum.Det nu aktuella ärendet gäller en akt som rege-ringen hemligstämplat trots att den har varit publice-rad med tre helsidor i den 4 december.Det handlar om grundstötningen av ubåt i Karls-krona sedan.Sovjet är för det första ett land som inte längreexisterar, och rapporten från dåvarande have-rikommission har alltså publicerats. säger statsrå-det att man inte skall göra någonting åt detta, om detinte har varit ett centralt inslag i debatten. Då tar honväl litet av hedern och äran från Arbetet. Det är ändåen av största dagstidningar. Skulle inte dentidningens arbete kunna benämnas som ett centraltinslag i debatten? har också nyligenbegärt att man skulle häva hemligstämpeln, men såhar icke skett.Är statsrådet förvånad över att myndigheterna intehar agerat gentemot Arbetet som är en av våra störstadagstidningar? Mot bakgrund av svaret och med tankepå den nyordning som kommer att gälla undrar jag omstatsrådet är beredd att göra en omprövning av hem-ligstämpeln i det nu aktuella ärendet.Anf. 19 Justitieminister ()Fru talman! Jag är inte riktigt säker på vad StenAndersson menar när han talar om hemligstämpeln.En åtgärd som en myndighet har att göra är att i för-väg bedöma om det kan finnas uppgifter i en handlingsom omfattas av sekretess. För att markera, som envarningssignal, sätter man en hemligstämpel på hand-lingen.Beslutet om huruvida en handling omfattas av sek-retess och skall lämnas ut eller inte måste fattas vidvarje enskilt tillfälle när en sådan fråga framställs. Enhemligstämpel har alltså inte någon egen giltighet,utan det är beslutet om att handlingen skall utlämnaseller icke som är avgörande.Anf. 20 ()Fru talman! Detta förstår jag också. Men det sompublicerades i - på tre hela sidor - den 4december 1994 var en ordagrann översättning avrapporten från den sovjetiske amiral som var ordfö-rande i dåvarande . Det ären konkret handling. Tidningarna och medierna harbegärt att man skall häva hemligstämpeln på dettadokument. Det görs inte.Jag hoppas att statsrådet inser att människor harsvårt att förstå varför hemligstämpeln kring en aktsom ord för ord har varit publicerad bibehålls.Anf. 21 Justitieminister ():Fru talman! Jag förstår fortfarande inte riktigt varoklarheten ligger kring hemligstämpeln.Sten uppger att publiceringen har skettden . I har det fattatsfyra beslut som har gällt utlämnande av handlingarsom har med ubåtsförhandlingen att göra. Det har alltså inte funnitsnågon anledning att därefter över huvud taget taställning till denna fråga.Anf. 22 ()Fru talman! Den sista upplysningen kan vara in-tressant att titta vidare på. Jag har nämligen fått upp-gifter om att ett antal stora dagstidningar bestämthävdar motsatsen.