prot · GI0991 · 1995-04-20 00:00:00 — Ut-skottets majoritet delar regeringens bedömning att enövergripande ambition bör vara att så mycket sommöjligt anknyta reglerna om val till EU-parlamentettill de regler som gäller för svenska riksdagsval.Andra frågor om val som tas upp i KU40 gällervalkretsindelning vid kommunala val och landstings-val. Detta har utretts av vallagskommitté.För närvarande bereds frågan inom regeringskansliet.Övriga frågor som tas upp i KU40 handlar om ut-jämningsmandat i kommun- och landstingsval, omindelning av valkretsar samt om en egen valkrets förutlandssvenskar.Den nu sittande Nomineringsrätts- och valkrets-kommittén har i uppdrag bl.a. att undersöka förut-sättningarna för en eventuell delning av riksdagsval-kretsarna. Denna kommitté har möjligheter att själv tainitiativ till att bereda de frågor som vi nu har berört.Ett antal ledamöter i den här salen är med i Nomine-ringsrätts- och valkretskommittén. Där kan de bl.a. taupp fyraprocentsspärren, som både ochPeter har berört, och den jämkade udda-talsmetoden. Denna kommitté har möjlighet att ta uppdessa frågor i sitt betänkande under hösten.Herr talman! Avslutningsvis vill jag yrka bifall tillhemställan i KU40 samt avslag på samtliga reserva-tioner.Anf. 10 () replikHerr talman! Trots att vi inte får igenom förslagetom att fyraprocentsspärren skall tas bort i det härvalet tycker jag att lämnar enöppning inför det fortsatta arbetet. Det är sympatiskt.Vid det fortsatta arbetet i måste vi beak-ta att tiderna har förändrats. Vi har inte samma stelaeller orörliga partistrukturer i som tidigare.Därför är nog denna spärregel litet otidsenlig. Vi haralltid kritiserat spärregeln, eftersom det finns enmycket stor risk att många av väljarna blir orepresen-terade i riksdagen.Jag tar det som ett halvt löfte av Nils-GöranHolmqvist att denna utredning kan granska den härspärren. Det är lovvärt.Anf. 11 ()replikHerr talman! Till vill jag säga attlöftet är att vi i den här kommittén kan ta upp fråganoch diskutera den. Sedan får vi se vad vi parlamenta-riskt kommer fram till, om vi kan bli eniga om attfyraprocentsspärren skall tas bort eller inte. Jag kaninte stå här och lova någonting, men både KennethKvist och jag är med i denna kommitté. Därför har vimöjligheter att vädra våra synpunkter och ta upp denhär frågan.Anf. 12 () replikHerr talman! Jag begriper mycket väl att man intekan stå och lova vad en kommitté skall komma framtill, . Den måste naturligtvistitta på frågan först. Det är vi helt överens om.Anf. 13 () replikHerr talman! Jag har stor förståelse för att fråganom tidpunkten för riksdagsval inte är en huvudfråga , utan en s.k. övrig valfråga. Men det har kommitett instämmande från vänster och sympatiyttringarfrån höger. Och eftersom intekom med någon större argumentation mot min upp-fattning styrks jag i min tro att vi förr eller senareskall få gehör för det här förslaget.Jag tycker att det har öppnats en dörr. 14 ()Herr talman! Jag vill inleda med att yrka bifall tillde kristdemokratiska motionerna K20 och K24 yr-kande 6.Vi kristdemokrater har kraftiga invändningar motden spärr på i valet till Europaparlamen-tet som utskottet föreslår.För 22 mandat är den naturliga spärren med denjämkade uddatalsmetoden något över tre procentenhe-ter. Det kan jämföras med treprocentsspärren tilllandstingen. Den jämkade uddatalsmetoden är enmandatfördelningsmetod som i sig innehåller en spärrmot småpartier. När det gäller ett så litet antal mandatsom 22 stycken är den naturliga spärren tillräckligthög. Det behövs inga ytterligare spärrmoment. Deskäl som anförs för en fyraprocentsspärr är svaga ochdessutom irrelevanta.Herr talman! För det första utgör den nuvarandefyraprocentsspärren till inte något givetallmängiltigt tal, utan är en hårdhänt partipolitiskintressekompromiss . En av parternaville ha en lägre spärr för att få med ett då existeranderiksdagsparti i ett nytt valsystem medan motpartenville ha en högre spärr för att utestänga ett parti somdå befann sig utanför riksdagen.För det andra kan man konstatera att när sedanvalsystemet för landstingen fastställdes valde man enlägre spärrnivå, åtminstone delvis på grund av denkritik som riktats mot fyraprocentsspärren.För det tredje är betänkandets skrivning om att ettlågt valdeltagande kan ge den effekten att en liten delav de röstberättigade lätt kan erhålla mandat, intenågot som selektivt kan anföras vad gäller . Det gäller i stället generellt. Det saknaralltså relevans eftersom man inte kan förutsätta ettlågt valdeltagande. låga valdeltagandeanförs som exempel. Men har även relativtlågt valdeltagande i folkomröstningar i EU-frågor. Vikan jämföra detta med höga valdeltagande ifolkomröstningen om EU-medlemskapet. Argumenteti propositionen bygger alltså på ett antagande som kanvara felaktigt i sig.För det fjärde anför propositionen märkligt nog attett spärrsystem skulle verka väljarmobiliserande. Detär ett påstående som är gripet ur luften. De empiriskaresonemang som kan förekomma i samband medtaktikröstning i valen till svenska ger inteunderlag för entydiga slutsatser i den statsvetenskap-liga forskningen. Dessutom kan det antas att självaregeringsfrågan kan ha stor betydelse i valen tillsvenska för en eventuell taktikröstning.Detta gäller ju inte vid val till . Argu-mentet saknar alltså all relevans.Herr talman! Oavsett vad man anser om valspär-ren till den svenska så har motivet i förarbe-tena utgått från två skäl, nämligen önskan om stabilaregeringsmajoriteter och syftet att undvika alltför storpartisplittring i . Inget av dessa motiv före-ligger i valet till . Parlamentet utserinte en parlamentarisk regering och partisplittringenkommer knappast att öka med svenska insatser. Departier som kan tänkas förekomma i har redansina motsvarigheter i EU-parlamentet.Det finns enligt kristdemoktatisk bedömning där-för ingen anledning att ha en högre spärr till valet avEU-parlament än det som den jämkade uddatalsmeto-den innebär. Utskottets krav på kongruens med sys-temet för val till saknar täckning vad avserspärrfrågan. föreslår därför attvalsystemet utformas utan särskild fyraprocentsspärr.Herr talman! Min förhoppning är att riksdagenskall avslå utskottets förslag om en fyraprocentsspärr ivalet till Europaparlamentet.Jag vill också deklarera att vi kristdemokrater stö-der reservation 5 om kommunala valkretsar.Anf. 15 ()Herr talman! Detta betänkande handlar om EU-valoch andra valfrågor, och där behandlas också minmotion om att man måste tvinga väljarna att markeraför en viss person på valsedeln i och med att vi nu harpersonval.Detta har utskottet inte accepterat. Om det händer- och det tror jag - att de flesta väljare, säg ,accepterar den valsedel som respektive partier harfastställt, så kan det innebära att som inte tyckerså skall bestämma över de 95. Att kalla det för demo-krati är att just våldföra sig på demokratin.Jag har i denna kammare tidigare motionerat ompersonval. Jag noterar nu att det inte finns några svar.Det fanns inga svar då, det finns inga svar nu.Jag vet att många debattörer figurerat i media ochtalat om det positiva med personlval, men de har intetalat om vad som är positivt.Jag är, herr talman, stolt över att vara konservativ,men jag är också villig att medverka till förändringar.Grunden i min konservatism är att förändringar skallbaseras på goda erfarenheter.När vi nu genomfört personval i så undrarjag vilka goda erfarenheter man har baserat detta på.Det finns förvisso exempel runt om i världen, i vårnärhet och längre ifrån, där man har mer eller mindreomfattande inslag av personval. Om erfarenheterna ärså goda vet inte jag.En mätare är t.ex. valdeltagandet. Är valdeltagan-det större i de länder som har haft ettmera uttryckt personalvalsinslag än vad vi har haft iSverige? Svaret på den frågan är helt klart nej.Kan man säga att engagemanget ifrån väljarna iTyskland, , , , Danmarkoch är större än i ? Jag skulle varamycket intresserad av att höra bevisen för att så ärfallet.Till sist, herr talman: i har iblandlitet affärer. Men de affärer vi har i är stillavårvindar jämförda med de affärer som finns i deländer som har omfattande inslag av personval.Det är inte ofta jag har anledning att säga att jaghåller med en vänsterpartist, men i det här fallet måstejag göra det. kritik mot en bristfälligutvärdering stämmer. Det finns ingen utvärdering! Vihade ett system med personval på prov i en del kom-muner vid valet . Resultatet var väl inte direktnågot att skriva hem om.Nu kommer personval vid EU-valet . Det ärtrots allt ett mycket omvälvande arrangemang vi nuvidtar. Jag skulle vilja fråga vad man har fått för erfa-renheter av de personval som ägde rum i dessa sjueller åtta utvalda kommunerna års val.Herr talman! Jag vet att om man går upp i talarsto-len som motionär får man inget svar från någon ut-skottsföreträdare. Det är tradition, och det kan bero påen viss rationalitet osv. I det här fallet tror jag att detockså beror på att man inte har något svar. Man kaninte försvara ett påstående om att personval är bättreän det system vi har i , som trots alltbevisligen har inneburit ett i jämförelse med mångaandra länder mycket högt valdeltagande och stortengagemang ifrån det svenska folket, alltså väljarna,våra uppdragsgivare.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 15 §. )8 § och dess myndigheter m.m.FöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1994/95:KU39Riksdagen och dess myndigheter m.m. (prop.1994/95:100 delvis)Anf. 16 ()Herr talman! Utskottet är enigt i detta betänkandeutom på en punkt som jag strax kommer till.Beträffande motionen av m.fl. ommöjligheter för de ledamöter som så önskar att erhållalokaltrafikkort, ett s.k. , skriver utskottetpositivt och hänvisar till pågående förhandlingar medSvenska lokaltrafikföreningen. Motionärerna menaratt lokaltrafikkortet skulle kunna minska de totalakostnaderna för ledamöternas resor, eftersom det bl.a.skulle bli färre taxiresor.Det finns en moderat reservation som vänder sigmot höjningen av det statliga stödet till partigruppernai med 10,8 miljoner för nästa budgetår.Majoriteten, som består av alla partier som är re-presenterade i utskottet utom , vill geytterligare till gruppkanslierna förde partier som inte är i regeringsställning och 8,1miljoner kronor ytterligare i ledamotsbidrag. I frågaom kanslibidraget vill man höja grundbidraget, ochnär det gäller ledamotsbidraget föreslår man en upp-räkning från beräkningsgrunden en assistent på treledamöter till en assistent på två och en halv ledamö-ter.Av betänkandet framgår också att majoritetenställer sig bakom ambitionen att åter höja partistödetfrån med samma teknik, dvs. ändraberäkningsgrunden ledamöter per assistent en gångtill och lika mycket, så att bidraget därefter skulleutgå från beräkningsgrunden en assistent på två leda-möter.Som sagt, tekniken är att utgå från antalet assisten-ter per ledamot, men det handlar förstås om partistöd.Det argument som anförs för höjningen av kans-libidraget är att arbetsbelastningen ökat mycket efterSveriges EU-anslutning, som lett till mera arbete iutskotten och i den nya . Detta kan väl ioch för sig vara sant, men också politiska partier börju kunna prioritera, prioritera om och omfördela inomde ramar som finns, och kanske också rent av öka sinproduktivitet och effektivitet.Beträffande ledamotsanslaget hänvisar majoritetentill en enkät som genomfördes . Dedåvarande ledamöterna tillfrågades om de hade behovav ytterligare administrativt stöd, och det sade defaktiskt att de hade, vilket ju inte förvånar. Om där-emot alla varit tillfreds med sakernas tillstånd hadedet funnits större anledning till överraskning.Sanningen är väl den att behovet är svårt att mätaoch ännu svårare att mätta. Man borde för övrigthellre använda begreppet efterfrågan än det merametafysiska och dunkla begreppet behov. Efterfråganpå mera service finns säkert hos riksdagsledamöterna.Det skulle t.ex. vara lätt för mig att räkna upp diverseytterligare tjänster som jag gärna såge att riksdagenhölle mig med om de vore gratis, som det heter. Detskall jag dock avstå ifrån.Om nu efterfrågan är i det närmast obegränsad ärdessvärre statens tillgångar desto mer begränsade.10,8 miljoner är ju också pengar, eller hur? I dennuvarande allvarliga ekonomiska situationen, när såmånga nedskärningar är nödvändiga, är det närmaststötande att höja det statliga partistödet. Det kan vis-serligen sägas att tidpunkten att höja partistöd aldrigär lämplig, åtminstone som vi ser det, men vissa tid-punkter är ändå mera olämpliga är andra.Herr talman! Med dessa ord yrkar jag bifall tillden moderata reservationen.Anf. 17 ()Herr talman! Det är väldigt viktigt att vi folkvaldakan företräda våra uppdragsgivare på ett effektivt sättoch att vi kan hålla god kontakt med våra uppdragsgi-vare. Om det bara handlade om riksdagsledamöternasbekvämlighet i form av att få mer assistenthjälp skullejag vara den första att säga att vi inte har råd med detjust nu.Men de flesta ledamöter här i kan vittnaom sin känsla av otillräcklighet när det gäller att medkraft företräda och representera det svenska folket. Vifår uppslag, initiativ, telefonsamtal, brev och kontak-ter med många av våra uppdragsgivare. Ofta blir manväldigt engagerad och säger sig: Det här skall jag tatag i. Det här skall jag undersöka. Det här skall jag gåvidare med för att se vad det är för missförhållandenoch om man kan göra någonting åt det.Jag tror att de flesta riksdagsledamöter kan vittnaatt telefonlapparna ibland hamnarunderst i högen. Man hinner inte att kontrollera deuppgifter eller gå vidare med de uppslag man får. Dåföreträder vi inte våra uppdragsgivare på det bästa sättsom vi borde göra.Kvaliteten i våra egna förberedelser i olika aktivi-teter, vare sig vi sitter i utredningar, i utskott elleruppträder här i kammaren, kan ibland kanske bli nå-got sämre på grund av tidsbrist och att man inte hjälp i omgivningen som man skulle behöva föratt kanske kunna ta reda på ytterligare uppgifter somman känner behov av.Oftast upptas en stor del av vår tid av ganskaenkla assistentuppgifter som att ringa upp personer,att bestämma möten och praktiska detaljer i sambandmed olika arrangemang man skall delta i. Jag sägerinte att riksdagsledamöter är för fina för att göra så-dana uppgifter. Men frågan är om det är det bästa ocheffektivaste sättet att företräda våra väljare. Det ärnaturligtvis också viktigt att vi på rätt sätt sköterkontakterna med våra uppdragsgivare, kanske inteminst i besvärliga tider när många människor kännerstor oro över vart är på väg.Det har skett en successiv förbättring när det gäl-ler servicen till riksdagsledamöterna ända . Det började med att vi då fick egnaarbetsrum. skötte riksdagsledamöterna sittarbete i riksdagsbänken. Successivt har vi fått datoreroch mer assistenthjälp. Men det finns fortfarandestora brister.I dag är, som sade, beräk-ningsgrunden för assistenthjälpen eller handläggar-hjälpen en assistent på var tredje riksdagsledamot. Nuhar i praktiken inte alla en tredjedels assistenthjälpberoende på att vissa riksdagsledamöter kanske harstörre behov av hjälp. Det kan gälla dem som sitter iledningen för riksdagsgruppen eller partiledningen.Det betyder att de vanliga riksdagsledamöterna har ensämre service än en tredjedels assistenthjälp.Jag satt med i en ar-betsgrupp där vi diskuterade att målet borde vara attvarje ledamot åtminstone hade en person som mankunde ha som en personlig hjälp i sitt arbete somriksdagsledamot. Var vi nu gör är att vi tar steget frånen assistent på tre ledamöter till en assistent på tvåoch en halv ledamot.I de arbetsgrupper som jag har suttit med i, ochjag antar att det har varit så också senare i beredning-en av dessa ärenden, har moderata företrädare haftsamma uppfattning som alla de andra, dvs. att bådebehovet och efterfrågan har varit väl motiverade närdet gäller assistenthjälp. Men när det kommer tillbeslut här i kammaren har år efter årmotsatt sig att man fattar de besluten.Jag vet inte vad som händer från arbetsgruppernafram tills dess besluten skall fattas. Jag tror inte attModeraterna ändrar uppfattning i sak, utan man för-söker rida på opportunistiska uppfattningar. Det tyck-er jag också bekräftas av termi-nologi när han säger att det bara är fråga om ett par-tistöd. Anslaget skall användas till att anställa männi-skor här i som skall göra oss riksdagsleda-möter bättre på att företräda våra väljare. Det är intefråga om någon byråkrati.Det är faktiskt rätt tid att nu ta ytterligare ett litetsteg på den här vägen när ju har lämnaten del lediga rum efter sig här i huset när de har flyttatin i de nya fina lokalerna i det gamla Utbildningsde-partementet. Det har varit en mening med att utvidgalokalerna här i riksdagen.Herr talman! Jag vill med detta yrka bifall utskot-tets hemställan.Anf. 18 ()Herr talman! Jag tycker inte att man kan kalla detopportunism att vara försiktig med och motsätta sigökade statliga utgifter i det här läget. I så fall behövervi nog mera opportunism.Sedan kan jag i och för sig dela att det naturligtvis går motivera ökadeinsatser för riksdagsmännen så att de kan göra ettännu effektivare arbete. Det är lätt att motivera, lik-som det är lätt att motivera många andra utgifter.Frågan är bara om pengarna finns och om staten ekonomin. Där gör vi tydligen olika bedömning.Slutligen sade att det nu var rätttid. Jag tycker nog inte att det är riktigt rätt tid i dessatider, när det handlar så mycket om nedskärningaräven på väsentliga områden, att ytterligare höja denhär typen av anslag.Anf. 19 ()Herr talman! Jag delar naturligtvis uppfattning att det är viktigt att vi ser till attbudgetunderskottet inte blir ännu större. Men detinnebär inte att vi i avsvär oss från att göraprioriteringar.Jag måste säga, om jag får tala litet personligt, attjag är ganska frustrerad över att jag personligen intesjälv har möjligheter att gå litet djupare i de olikaoffentliga stödsystem och alla de utgifter som vi har istatens budget för att kunna bli effektivare och kom-ma med förslag till hur vi skall få en bättre kvalitetoch få ut mer av alla de resurser som vi använder. Viär här i väldigt duktiga på att anslå nyapengar men ganska dåliga på att utvärdera hur deanvänds och hur de skulle kunna användas mer effek-tivt.Jag är alldeles övertygad om, att om man går utoch talar med människor som är anställda på verk,myndigheter men också i det privata näringslivet ochsäger att i stort sett är den enda resurs man har entredjedels assistent för att klara av det mycket viktigavärv att se till att den svenska ekonomin och Sverigekan överleva kommer de att säga att de tycker att detär ett för dåligt stöd för våra folkvalda företrädare.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 15 §. )9 § Ställföreträdande ombudsman vid betänkande 1994/95:KU33Ställföreträdande ombudsman vid vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades efter 15 §. )10 § Studiestöd, särskildautbildningssatsningar inom högskolan m.m.FöredrogsSocialförsäkringsutskottets betänkande1994/95:SfU12Studiestöd m.m. (prop.1994/95:100 delvis) ochSocialförsäkringsutskottets betänkande1994/95:SfU15Särskilda utbildningssatsningar inom högskolan(prop. 1994/95:139)Tredje vice talmannen meddelade att socialför-säkringsutskottets betänkanden SfU12 och SfU15skulle debatteras gemensamt.Anf. 20 ()Herr talman! Vi blir alltmer överens om att studi-estödssystemet som det ser ut i är dåligt.Det är i grunden felkonstruerat kan man nästan säga.Det är alldeles uppenbart att det är orättvist. studerar på samma utbildningar på helt olikavillkor. Det är godtyckligt. Det finns ingen direkttanke bakom vilka som har vilka bidrag. Det är dyrtför staten. Det kostar alltmer, och vi får allt störreavskrivningskrav. Det är också dyrt för studenterna.Väldigt många människor drar sig för de skuldbeloppsom man ganska fort kommer upp i.Ändå är detta bara en liten del av den samladeproblematiken i den högre utbildningen. Jag tror attdet är en mindre del än vad många kanske föreställersig. De stora problemen handlar om helt andra saker.De handlar om att har för få akademiker totaltsett. har utvecklingen av antaletakademiker stagnerat. Vi har för få människor medlånga akademiska utbildningar och för många medkorta. Vi har alltför få människor med forskarkompe-tens och för få som disputerar. Vi har väldigt mångasom avbryter sina studier innan de är färdiga, och vihar en extrem koncentration av akademiker i denoffentliga sektorn. Spegelbilden är att vi har extremtfå akademiker i den privata sektorn i Sverige.Detta märks också rent ekonomiskt. För den en-skilde märks det på att många utbildningar inte ger enlön som är rimligt i närheten av de investeringar somenskilda människor lägger ner. Vi ser det när detgäller vårdanställda, för att ta ett känt exempel. Vi serdet faktiskt också i ett mindre känt exempel, nämligenatt svenska teknologer är ungefär hälften så välbetaldasom i många jämförbara länder. Vi ser det ocksåekonomiskt för landet. satsar mindre än näs-tan alla andra västeuropeiska länder på högre utbild-ning totalt sett. Det är detta vi tror skall vara löftetinför framtiden.Ett speciellt problem här är den sociala snedrekry-teringen. Det är ett problem som alla pratar om, alltidhar pratat om, men som ingen lyckats göra något åttrots allt prat. Det står stilla även här . Då kom de stora årskullarna in på universiteten.Om vi skall lyckas med måste viäven locka begåvningar från de hem som inte har ennaturlig tradition att plugga vidare. De måste ocksålockas in till högre utbildning och inte avstå, med rätteller orätt.Jag tycker inte att detta i första hand är ett studi-estödsproblem. Visst är det lätt att säga att det handlarom skuldsättningen och att det är många som avstårdärför att man är rädd för de höga skulderna. Det ärför lätt att säga just det.Dessa val syns mycket tidigare så. Vi ser dem re-dan i när människor skall välja mellanallmän och särskild kurs. Redan där slår den socialasnedrekryteringen till fast det inte alls handlar ompengar utan om traditioner. Jag tror faktiskt att om viinte i grundskola och gymnasium lyckasgöra svenska elever och svenska studenter intressera-de av att läsa vidare på universitet och högskolor kaninget studiesystem i världen lyckas med den uppgif-ten.Dagens beslut skall mest handla om besparingar.Det handlar om minskade studiebidrag. Vi tar bortCSN-kortet och barntillägget. Det är tuffa men rimli-ga besparingar i den situation som vi har just nu.Samtidigt finns det en litet trist slöserimentalitet.Vi installerar nya komvuxstipendier fast vi intehar pengar till det. Vi återinför den kollektiva fackligarätten att ansöka, och vi inför en ny orättvisa genomdet kritiserade NT-arvodet i lätt modifierad form. Istället för att göra det alla tycker att vi borde göra,nämligen förenkla och renodla vuxenstudiestödet görvi det ännu mer orättvist. Lapptäcket blir ännu dyrareoch krångligare.Vi moderater står bakom de reservationer som vihar i dessa båda betänkanden, men jag tänker i dagnöja mig med att yrka bifall till reservation nr 1 och12 i betänkande 12 och reservation nr 1 i betänkande15.Anf. 21 ()Herr talman! De två betänkanden som vi behand-lar innehåller en rad olika frågor som rör vårtstudiesociala system, inklusive de olika studiestöden.Jag tänkte koncentrera mig till att kommentera frågorrörande och de allmänna riktlinjerna förett nytt studiestödssystem. Därutöver finns det ettantal andra frågor som också behandlas i betänkande-na, men jag kommer att avstå från att närmare kom-mentera dem.Attackerna mot har varit flera underde . Oavsett regeringskonstellationer harCSN-kortet varit föremål för diskussioner. Man harvelat dra in det statliga stödet till det. I det betänkande som ligger föreslås attden statliga subventionen till kortet skall plockas bort.Jag tycker att det är mycket beklagligt att man harlyckats med detta. är ett av de få studie-sociala stöd som vi har vid sidan av det ordinariestödet. Det spelar dessutom en viktig roll för mångastuderande.Att är ett stort land till ytan känner allahär i kammaren till.