prot · GI0958 · 1995-02-09 00:00:00 — Jag skall ta upp några.Låt också mig beröra bostadssegrationen!I de områden som byggdes skapadesstora opersonliga stadsdelar utanför våra större städer.Där fanns brister i miljön, dålig service, bristandeunderhåll av fastigheter och invånare som kände sigotrygga.Invånarna i dessa områden har generellt sett lägreinkomster och kortare utbildning. Det talas iblandockså om att hälsoläget kan vara dåligt.Besparingar som i andra områden inte påverkarverksamheten kan här leda till oacceptabla effekter.Det här berör många av miljonprogrammets om-råden. Det finns tendenser till att man skall sopa detunder mattan. Det tycker jag är allvarligt. Bostadsseg-regationen bör tas upp på den politiska dagordningen.Fastighetsägare i försummade bostadsområden måsteta ett större ansvar. Varsammare renoveringar måstegenomföras i samförstånd med hyresgästerna för attskapa en mer attraktiv boendemiljö.En annan fråga som jag tycker är viktig att ta upphär är bostadsbidragen. Till bostadspolitikens socialadimension hör också systemet med bostadsbidrag. Detär särskilt viktigt när vi nu minskar bostads- och rän-tebidragen. Bostadsbidragen fyller en viktig roll.Vi i har i vårt budgetförslag reserveratmedel för en höjning av bostadsbidragen. Låt migockså påpeka att det förslag att minska barnbidragensom regeringen har ställer vi i inte upp på.Vi tycker att det är ett viktigt instrument för att åstad-komma en viss utjämning mellan barnfamiljer ochövriga.Jag skall också beröra inomhusmiljön. Regeringenföreslår i årets budgetproposition att radonbidragetskall minskas från till av kostnaderna.Därtill kommer den höjning av det maximala bidragetfrån till som den förra regeringengenomförde av arbetsmarknadsskäl nu att återtas.Radonsanering är en utomordentligt angelägen åtgärdför att förbättra inomhusmiljön. Jag beklagar rege-ringens försämringar av insatser mot radon.Under den förra regeringstiden antogs ett förslagtill handlingsplan mot buller i bl.a. bostäder. Jag hop-pas att fortsätter det arbetet.Låt mig slutligen understryka vikten av att vi här ilandet får fram ett bosparsystem. När vi nu har mins-kat räntebidragen och bostadsubventionerna och bo-endet får bära mer av sina egna kostnader är det vik-tigt att vi får fram ett bosparsystem som kan underlät-ta.Jag hoppas verkligen att den nuvarande regeringenskall lägga fram ett sådant förslag, något som riksda-gen har fattat beslut om.Anf. 101 ()Herr talman! Allas rätt till en bostad är och harvarit en ledstjärna för svensk bostadspolitik. Den storasatsningen på flerbostadshus, inte minst inom allmän-nyttan, har varit en avgörade faktor för att uppnå detmålet.Målet att bostaden skall ha en rimlig standard harockså uppnåtts väl, om vi ser det i ett europeiskt per-spektiv. I har vi en stor boendeyta per person,och i stort sett alla lägenheter har moderna bekväm-ligheter.Hyresrättens stora betydelse för en social bostads-politik kan inte nog understrykas. Dock anser vi iVänsterpartiet att hyresgästernas inflytande och enga-gemang skall utökas och uppmuntras.Lösningen på det problemet är inte den moderatavägen med ägarlägenheter och utförsäljning av all-männyttan. I stället skall hyresgästerna möjlighet attkunna påverka upprustning, underhåll, hyresavtalm.m. Den kooperativa hyresrätten är ett braexempel på vad som kan göras.Uppluckringen av bostadsförmedlingsvillkoren harlett till avarter och spekulation i människors önskanatt få en rättighet uppfylld, nämligen en egen bostad.Orimliga avgifter och selektivt urval av vilka som fåren bostad blir allt vanligare. Det bidrar till att segre-gationen ökar. Den här frågan måste också ses överoch utvärderas.Samhället står inför en stor uppgift, att rusta ochbevara det som redan är byggt. De flerbostadshus sombyggdes behöver en genomgåendeupprustning. Miljonprogrammets bostäder behöverägnas särskild uppmärksamhet. Segregation, dåligaboendemiljöer och de kommunala fastighetsbolagensekonomiska situation kräver särskilda insatser. Rege-ringen bör redan i kompletteringspropositionen åter-komma om dessa frågor för att ge besked om tänkbaraåtgärder.Tyvärr är det inte lönsamt att investera i bo-stadsbyggande. Låg inflation, hög räntenivå och godaspekulationsmöjligheter på penningmarknaden gör detlönsammare att låta pengarna växa på hög än att satsapå samhällsnyttiga investeringar, som en bostadsin-vestering innebär.Prisnivåerna gör inte saken bättre. Här måste enökad konkurrens mellan byggmarknadens aktörer blien verklighet. När nu byggherrekostnaderna minskarlitet ökar virkespriser och materialkostnader på grundav låg kronkurs och därmed ökad export. Tyvärr slårdet tillbaka på en redan svag hemmamarknad. Bygg-produktionen befinner sig där på nivåer som aldrigvarit sämre under hela 1900-talet.Miljöfrågorna måste lyftas fram. Visioner om hurbyggandet skall utvecklas måste omfatta mer än fi-nansieringsfrågor. Ekologiskt byggande, naturligabyggmaterial, energifrågor, kretsloppstänkande m.m.finns knappt omnämnt i budgeten. Snarare kan man seen del försämringar på dessa områden.Trots tal om avveckling av kärnkraft och att bo-sektorn svarar för av elenergianvändningenutvecklas där inga stimulansåtgärder. Solenergipro-grammet avvecklas när intresset är på topp, ochenergieffektiviseringar nämns inte alls.Ventilationsproblemet har uppmärksammats. Mendet löser inte problemet med sjuka hus. Man kan inteventilera bort en sjukdom. Här föreslogs inga åtgärderalls tills då plötsligt frågan fick storuppmärksamhet i och med uppgörelsen med Miljö-partiet.Det blir 2 miljarder till att lösa problemet medsjuka hus utformat som ett investeringsbidrag på . Merparten är tänkt till åtgärder i kommuner ochlandsting. Det är en vällovlig tanke. Men hur skallman skaka fram de som fattas, dvs. 6 miljarder?Det sägs det ingenting om.Åtgärderna skall till största delen genomföras un-der innevarande år. Hur är det med beredskapen?Finns det åtgärdsprogram som är klara, och är lös-ningarna genomtänkta?Vänsterpartiet tycker naturligtvis att den här sats-ningen är viktig. Men anslagsstorlek och utformningav förslaget bör vara mer genomtänkt. Detta har vitagit upp i vår bostadspolitiska motion. Vi anser attregeringen bör återkomma med förslag i tilläggspro-positionen.Kretsloppstänkandet har inte heller slagit igenom.Byggsopor svarar för av sopberget och börnaturligtvis vara föremål för en radikal förändring.Återanvändning, avfallsavgifter m.m. bör vara ingre-dienser i den processen. Detta är också frågor som vianser att skall ta itu med.Här har också diskuterats räntebidrag och ränte-subventioner. genomförs också åtgärder sompåverkar boendet på annat sätt. Jag tänker då på skat-tereformen 1990/91. Den ökade boendekostnadernaradikalt, i snitt med . Detta skullekompenseras med skattelättnader och höjda bidrag.Utan att gå händelserna i förväg vill jag ändå påståatt en stor grupp hyresgäster är förlorare i den för-ändringen. Vi vill att den utvärdering av skatterefor-mens effekter som snart är klar också skall ingå i denkommande bostadsutredningen.Slutligen gäller det att se framåt och bryta hand-lingsförlamningen inom bostadssektorn och se till attlösningarna blir långsiktiga, hållbara och ekologisktanpassade.Anf. 102 PER ()Herr talman! Bostadspolitik omfattar väldigtmycket. Jag tänker begränsa mig till att ta upp varfördet är så nödvändigt att finna rätta metoder och mate-rial för våra bostäder.Fortfarande bor av världens människor ijordhus. Jag skall nu inte gå in på varför just jord ärett förträffligt byggnadsmaterial. Men jag kan baranämna att det är på stark frammarsch igen i ,och Tyskland.Det kan ge oss perspektiv, och litet funderingarkanske, på de senaste 30 årens byggmaterial ochbyggmetoder i . Det som var stort och billigt,gick fort och framför allt var kortsiktigt lönsamt blevinte bra. De sammansatta, ofta petroleumbaserade,produkterna har skapat stora problem. vet vi attdet är just de senaste decenniernas plastpåsebyggme-toder med flytspackel, lösningsmedel, lim och fog-massor som orsakat våra stora problem med fuktska-dor, mögel och människors hälsa.Det behöver inte sägas att var tredje människa ivårt samhälle har någon form av allergi eller över-känslighet - alla vet det. En av huvudorsakerna tilldenna nya folksjukdom är våra bostäder, daghem ochskolor. Inomhusklimatet har drastiskt försämrats medmaterialen och byggmetoderna.Herr talman! Jag känner till att mycket är på gånginom just bostadssektorn. Jag är ganska ny där. Jagvill ändå ta upp några av de idéer som hari sina motioner.Vi vill få ett tydligt ekologiskt byggnadsbegrepp.Detta är en förutsättning för att vi skall kunna byggapå ett kretsloppsanpassat sätt och bo sunt. Det kanvara på sin plats att påminna om att redan1972 underströk behovet av en ekologiskt grundsyn iden fysiska riksplaneringen. Tyvärr försvann insiktennågonstans på vägen. , efteråt, är det hög tidatt reda ut begreppen och använda rätt kunskap igen.Det framtida byggandet måste innehålla livscyke-lanalyser där hela förloppet finns med från råvaruut-vinningen, bearbetningen, transporterna, byggmeto-derna, driften, underhållet och den selektiva rivning,som är nödvändig, till bortforslandet och återanvänd-ningen. Med andra ord en analys från vaggan tillgraven.Vi måste tänka om. Vi måste återta kunskapen ommaterialen sten, trä, jord och lera och anpassa den nyatekniken. Vi måste höja kvalitetskraven och få tillnågot av en grön synvända. Vi skall framför allt bortfrån det oförsvarligt stora resursslöseriet inom bygg-nadssektorn. Det skall vara lönsamt att bygga riktigt,och den som förorenar skall betala. Jag tror att alla äröverens om det.Genom att kräva miljöklassning av hus och där-med ändra beskattningsunderlaget kan vi styra ut-vecklingen åt rätt håll med hjälp av miljöskatter ochsärskilda miljöavgifter. Miljöklassningen omfattargivetvis allt från placering, metoder och material tillenergikällor och avloppslösningar. För att följa upp ensådan miljöklassning föreslår vi återkommande hus-besiktningar, t.ex. , som ett lämpligtinstrument. Husen behöver besiktigas likaväl som vibesiktigar bilar och våra egna kroppar.Vi i gläder oss givetvis åt uppgörelsenmed regeringen när det gäller allergisatsningen, sats-ningen på inomhusklimatet i bostäder och offentligalokaler. Att komma åt de sjuka husen, att sanera Sve-rige och skapa gröna jobb var en av Miljöpartietsviktigaste valfrågor. Dessa frågor kommer attbehandlas omgående i bostadsutskottet. Det är nöd-vändigt för att skall kunna påverka utform-ningen av insatserna.Detta innebär att vi nu måste granska de mekanis-ka ventilationssystemen som botemedel. Då kan manfråga sig om vi inte bara sopar problemen under mat-tan. Jo, fläktsystemen har höga investeringskostnader,de är dyra i drift och har ofta visat sig skapa nya pro-blem i de sjuka husen. Vi måste hitta tillbaks tillsjälvdraget och till de öppningsbara fönstren. Förstdärefter kan de enkla mekaniska ventilationssystemenkomplettera där det behövs. Så bör ordningen vara.I ett ekologiskt byggande är det oerhört viktigt attde som skall bo där är med i planeringen. Det ekolo-giska byggandet handlar inte bara om en ren funktionmed anpassade avloppssystem, sorterings- och kom-posteringsanordningar osv., det finns också ett starktestetiskt och socialt inslag eftersom det handlar om attmänniskor skall må bra. Hus skall vara hälsosamma,ha hög funktionsduglighet, vara vackra och ha enomgivning med rekreationsutrymme osv.Äldre hus har vart och ett en egen identitet, ett sär-skilt uttryck, format av människors kärlek och godahantverk. De har ofta mycket vackra fönster - vackraögon om ni så vill. Det fanns en idé med detta somtyvärr i mångt och mycket förlorades genom funktio-nalismens avarter.Låt mig så gå över till ekonomin. Jag har baranågra sekunder kvar. Människor måste också ha rådatt bo bra och hälsosamt. Det är självklart, annars ärdet ingen mening med det hela. är över-tygat om att de tyska bosparkassorna och den svenskaJAK-banken är på rätt väg. Bosparlån med låga avgif-ter och/eller inga räntor som är konstruerade enbartför bostadssektorn är en finansieringsform som måsteprövas. fick vi en tydlig signal attStadshypotek är på gång att koppla lånen till krav påekologiskt boende.Herr talman! Det är hög tid att konstruera ett håll-bart roder och finna rätt kurs för det stora irrandespökskepp vi kallar bostadsmarknaden.Anf. 103 () replikHerr talman! Det har slutits någon slags uppgörel-se mellan den socialdemokratiska regeringen ochMiljöpartiet kring detta med allergisanering. Om jaghar förstått det hela rätt innebär uppgörelsen att lan-dets kommuner måste plocka fram, alternativt tillföra,för att den här uppgörelsen skallvara av något värde.Då blir min fråga till Per : Har ni försäkrater om att regeringen släpper till 6 nya miljarder kro-nor till landets kommuner? Eller har ni hört medKommunförbundet om det skulle råka finnas 6 mil-jarder kronor gömda någonstans i ett antal kommun-kassor?Anf. 104 PER () replikHerr talman! Frågan är givetvis berättigad. Vihoppas att såväl regeringen som kommunerna ochlandstingen har beredskap för detta. Jag vet att manligger och väntar på något liknande i väldigt mångakommuner. I många kommuner är man mycket långtframme när det gäller program för allergisanering,men man saknar pengar. Detta kan vara just den puffsom sätter i gång det hela.Jag tror också att regeringen kommer att plockafram några miljarder till detta.Anf. 105 () replikHerr talman! Låt mig konstatera att detta kommeratt bli ett slag i luften. Det finns inga 6 miljarder un-dangömda hos landets kommuner. Landets kommunerväntar med bävan på kompletteringspropositionen därman kan förmoda att regeringen kommer att nypaytterligare ett antal miljarder från kommunsektorn.Den här uppgörelsen är och förblir ett slag i luften.Anf. 106 PER () replikHerr talman! Jag tror precis tvärtom. Jag tror inteatt det är ett slag i luften. Jag tror att detta är det ini-tiativ som behövs för att en ordentlig allergisaneringskall komma i gång. har man inte bara dessa 330miljoner från utan kan göra en rejäl satsningpå något som är en folksjukdom i vårt land.Anf. 107 ()Herr talman! Det är självklart för oss kristdemo-krater att alla skall ha rätt till en bra bostad till enrimlig kostnad. Bostadsmiljön spelar ju en mycketstor roll i människors liv. Det är en viktig social knut-punkt och en arbetsplats, men också en fritidsmiljö.Därför är också den enskilt viktigaste åtgärden just nuatt vi driver en ekonomisk politik som skapar förut-sättningar för varaktigt låga räntor.Lika självklart är det att det skall finnas möjlighe-ter att välja mellan olika upplåtelseformer. Vi sägeräven ja till kooperativ hyresrätt och s.k. ägarlägenhe-ter.Frågan om ägarlägenheter har ju tidigare behand-lats av både riksdag och regering. Fyrpartiregeringentillsatte en särskild utredare . Hanskulle lämna förslag till nödvändiga författningsänd-ringar för att skapa möjligheter för ägarlägenheter.Men socialdemokraterna har redan gett tilläggsdirek-tiv om att utredaren inte skall hantera detta medägarlägenheter. Det tycker vi är olyckligt. Det voreintressant att få höra något om de motiv man har föratt inte göra det möjligt med ägarlägenheter.Statens stöd till boendet måste också utformas såatt stödets nettoeffekter för mottagaren blir lika oav-sett boendeform.Socialdemokraterna ger inga besked om denframtida bostadspolitiken i regeringsförklaringen. Deslår fast att man vill skapa fasta och långsiktiga reglerför byggandet och för den sociala bostadspolitiken. Sålångt är vi ju alla överens.Under valrörelsen förekom från ledande socialde-mokrater vid ett flertal tillfällen krav på att inrätta enbostadsrättsakut. Vi kristdemokrater har sedan längeuppmärksammat de stora problem som tusentals bo-stadsrättsföreningar med hus byggda under slutet av1980-talet och befinner sig i.Antalet konkurser har ökat dramatiskt och åtskilligaföreningar ligger nu i riskzonen.Fyrpartiregeringen vidtog en del åtgärder, exem-pelvis en rätt för bostadsrättsföreningar att skriva omofördelaktiga lån till lån med bättre villkor utan atträntebidragen påverkades. Utifrån dessa beslut harinte mindre än 180 föreningar räddats iförhandlingar med låneinstituten, men fortfarandeligger ca 400 föreningar nära konkursens brant.Tanken att göra det möjligt att utlösa den statligakreditgarantin redan innan bostadsföreningen går ikonkurs har bl.a. diskuterats. En sådan lösning skulleinnebära en räddning för många föreningar. Enligt våruppfattning är det också angeläget att åtgärder vidtasför att på göra de ekonomiska villkorenlikvärdiga mellan bostadsrätter och egnahem. Möjlig-heten för bostadsrättsinnehavaren att göra avdrag försin del av föreningens underskott och därmed få lik-värdiga villkor med egnahemsägare, borde utredasbättre. Det skulle dessutom eliminera behovet av enhögre nivå på räntebidrag till bostadsrätter än tillegnahem.De senaste åren har vi fått många positiva erfaren-heter av s.k. ekologiskt byggande. Ekobyggande är idagsläget, säger man, något dyrare än traditionelltbyggande. Men kostnaderna kommer att ut-jämnas för den enskilde och kanske också för samhäl-let, då ju ekohus förbrukar mindre energi, inte ökarbelastningen på reningsverken, har långt utveckladkällsortering och egna lösningar för vatten och av-lopp. Den teknik som finns i ekologiskt byggan-de måste i största möjliga utsträckning överföras,definieras och användas i all planering och allt byg-gande.Vi kristdemokrater välkomnar ett system förbosparande genom t.ex. lägre beskattning på avkast-ning på bostadssparande. Den billingska modellenkanske kan justeras något och behöver då inte fördröjadet hela genom att läggas in i den bostadsrättsutred-ning som är på gång.En årlig skattefri fondering när det gäller under-håll, tycker vi också borde finnas; kanske avproduktionskostnaden för finansieringen av underhållav flerbostadsfastigheter. För småhus och bostadsrät-ter bör ett motsvarande avdrag för underhåll införas iinkomstslaget kapitalHerr talman! De minskade räntesubventionernaoch den höjda fastighetsskatten, den rullande fastig-hetstaxeringen, ger höjningar av bostadskostnadernasom för många familjer är oacceptabel. Bostadsbidra-gen kommer därmed att få ökad betydelse, inte minstför barnfamiljer. Inkomstprövade bostadsbidrag ärsom fördelningspolitisk modell den klart bästa formenför att stödja boendet.Hoten om framtida differentierade låneräntor medlägre räntor i attraktiva områden skulle på ett olyck-ligt sätt drabba och missgynna glesbygden. Som re-presentant för glesbygden vill jag, liksom mångaandra, säga att hela skall leva. Vi måste ga-rantera likvärdiga villkor för glesbygden i framtiden.Vi borde snarare vidga möjligheten till byggande avbostäder just i glesbygden.Det är naturligtvis bra med miljösanering och al-lergisanering, men jag frågar mig: Var skall vi få desex miljarderna?Anf. 108 ()Herr talman! Låt mig inledningsvis uttrycka minuppskattning över många av de inlägg som gjorts,dock med ett undantag, nämligen . Deandas något av en möjlighet att få en bred uppslutningkring en bostadspolitik värd namnet. Den har avveck-lats i vårt land under . När man lyssnar påKnut kan man konstatera att det är den vägmoderaterna fortsättningsvis vill hävda, nämligen attmarknaden skall styra, att samhället inte skall bry sigom, att kommunerna inte skall ha något inflytande.Det är banker och marknadskrafter som skall styrautvecklingen. Så löser man alla problem enligt mode-raternas uppfattning.Jag kan konstatera att man i debatten har hävdat,och det är det som gläder mig, att samhället måste haen roll i den process som handlar om viktiga villkorför människor. Jag är den förste att konstatera att despelrelger som har gällt har inneburitstora problem för enskilda människor och bostadsföre-tag, vilket ibland lett till att man varit tvungen att gå ikonkurs. kommer att kommenterafrågan om bostadsrättsföreningar och ägarlägenheter.Från håll försöker man skapa någotslags myt om att allt elände beror på socialdemokra-tisk planekonomi . Som ung SSU:arelyssnade jag 1966 på en debatt med ,som då var statsminister. Man frågade honom hurman skulle klara byggandet av bostäder åt unga män-niskor och man bjöd över från andra håll. Han svaradeärligt att han skulle ställa sig i bostadsförmedlingenskö. Den har man ju nu avskaffat. Då hade kommuner-na ansvaret. Jag utgår ifrån att det i många delar avden här regionen har funnits borgerliga politiker somfattat beslut om hur och var man skall bygga.Om man skall tala om det som varit kan mankonstatera att det visst kan ha gjorts fel från socialde-mokratiskt håll, men jag vägrar att acceptera att alltdet som hänt före valet är socialdemokrater-nas fel.Jag har varit här . Hälften av de 18 åren harvi haft socialdemokratiska regeringar, hälften har vihaft borgerliga regeringar. Därför kan man inte gå påde mytbildningar som försöker framhä-va.Vi utgår ifrån att vi har förutsättningar att skapa enbra och långsiktig bostadspolitik med spelregler sominte ändras och där vi som politiker har ett ansvar föratt unga människor som vill skaffa sig ett eget boendevet vilka villkoren som gäller för detta . Det är ett av de bekymmer vi upplevdeunder bl.a. ledning när han satt sompolitiskt sakkunnig i som hadehand om bostadsfrågor.Det är inte mycket att skryta över att det intebyggs något på grund av att ränteläge och Danellsys-tem inte fungerar. Om vi hade haft en ränta på ett parprocent hade vi inte behövt några subventioner. Om vikänner ett ansvar för de unga människor som flyttarhemifrån måste vi skapa sådana villkor att de harmöjlighet att bo i nyproduktionen. Då handlar det omomfördelningar, kanske mellan olika årgångar. Det ärdet utredningen får undersöka.Men man kan ju inte bara vänta på en utredningsom arbetar under ett till . Detmåste ju hända saker . Det byggs alldeles för litet.Om det inte händer något nu kommer det att innebäraproblem med kostnadsutvecklingen inom några år.Jag utgår därför ifrån att regeringen följer uppdetta och återkommer till kompletteringspropositionenom olika åtgärder för att ytterligare stimulera byggan-det för att få igång verksamheten till nytta för oss alla.Jag tillhör också dem som tycker att det är angelä-get att få till stånd ett bosparsystem. Det tycker vialla. Det är bara det att det inte skall vara ett bospa-rande på eller villkor,utan det måste vara ett system som kan tillfredsställabl.a. bostadskooperationen och alla människor.Men vi är alla överens om att vi måste ha ettbosparande, och det är möjligt att delar av det somKnut har föreslagit kan finnas med. Jag ärövertygad om att måste vi som enskildamänniskor sätta in mer i insatser, och då handlar detom att få ett system som kan klara det. Jag utgår ifrånatt det kommer framöver.De inlägg som jag har hört tyder ändå på att vi kanförsöka samlas till en bostadspolitik värd namnet somkan lova gott för framtiden. Det är bara att konstateraatt det är synd att står utanför den dis-kussionen.Anf. 109 () replikHerr talman! Låt mig först ta upp frågan ombosparande. Jag tycker att det skulle vara en stor för-del om mycket snabbt kunde komma över-ens om ett system. Som säger, är detviktigt att systemet är sådant att det innebär att enskil-da människor kan skaffa fram kontantinsatser. Detsystem som jag förespråkar innebär detta.Jag kan mycket väl tänka mig att det kan finnasanledning att göra justeringar i det förslaget i vissaavseenden. Det kan man mycket väl göra, men vadjag menar är att det inte behöver läggas in i en nyutredning som skall sitta i två år.Om viljan finns, , kan Socialde-mokraterna, , , Centerpartietoch klara detta på nolltid. Det är ingenstörre svårighet att få fram ett sådant förslag. Men låtdet inte gå in i en utredning som skall sitta !Lennart säger att han tycker att det är bramed en bred uppslutning, och däreftersäger han att det betyder att man därmed isolerarModeraterna eller att har isolerat sigsjälva - det kan tolkas på olika sätt.Nåväl, alla politiska partier har skilda uppfattning-ar i vissa delfrågor. Jag kan se stora värden i att vi äröverens i bostadspolitiska frågor.