prot · GI09111 · 1995-05-30 00:00:00 — Om den arbetsgrupp somfinansministern tillsatte hade kommit med det utlova-de resultatet hade jag inte behövt åter-komma med frågan i dag.Den nya regeringen har med ett antal åtgärderlyckats skapa en oro på den svenska spel- och lotteri-marknaden som är hänförlig till just den handlingsför-lamning som jag skulle vilja säga har brett ut sig iregeringskansliet.Det som den förra beslutade om ochsom var den förra regeringens förslag var att statenoch föreningslivet skulle dela på den vinstökning somTipstjänst kunde förväntas åstadkomma tack vare blev starkare och mer aktiv med nya ägare. Denstörre delen skulle gå till föreningslivet, men ävenstaten skulle få del av vinstökningen enligt de för-handlingar som fördes och som jag utgår ifrån attfinansministern väl känner till.Nu har det av allt detta långt gångna arbete inteblivit någonting. Finansministerns enda besked i dagär "att vi för diskussioner i spelmarknadsfrågor". Detlåter inte särskilt betryggande och inte särskilt tryggtför AB Tipstjänst, som ger den svenska statskas-san åtminstone per år.Mot denna bakgrund skulle jag ändå vilja att fi-nansministern något utvecklar vilka åtgärder som manfaktiskt avser att vidta.Anf. 103 Finansminister ()Herr talman! Det sista är jag inte beredd att göra.Här har vi en djup politisk skillnad mellan mig ochStig , mellan socialdemokrater och modera-ter. De gott och väl 2 miljarder som Tipstjänst gerskulle privatiseras och läggas under idrottsrörelsenseller andra folkrörelsers inflytande. Jag tycker inte gör så i statsfinansiellt ansträngda tider meddessutom osäkra konstruktioner för vad som händerom exempelvis underskott och negativ utvecklinguppkommer i rörelsen. På den punkten är vi definitivtinte handlingsförlamade, är ett välskött bolag, ettframgångsrikt spelföretag med internationellt sett ettgott socialt ansvarstagande. Vi har en sund spelmark-nad i med en reglering som fyller högt ställdakrav. Vi skall inte slå sönder det bara därför att dethar funnits en tillfällig nyliberal förvillelse som tagitsig dräkten av moderat agerande på detta område.Tipstjänst blir kvar i staten ägo, och vi tänker fort-sätta att driva verksamheten efter samma sunda prin-ciper som . Det genererar inkomster somsjälvfallet också kommer idrotten till godo.Anf. 104 ()Herr talman! Jag måste ändå fråga om inte fi-nansministern har insett att Tipstjänst i den situationsom det levt har haft mycket storaproblem. Det gäller inte minst i relation till de grup-per som den förra regeringen var beredd att överlåtaTipstjänst till, nämligen bl.a. idrottsrörelsen.Fjolårets volym i Tipstjänst uppnåddes tack vareatt man lanserade ett nytt spel i mycket starkt konfliktmed föreningslivet i övrigt. Där har vi fortfarande ensituation som inte är löst. Vi har mycket betydandekonflikter mellan Tipstjänst och föreningslivet. Jagförutsätter att finansministern är intresserad av attTipstjänst utvecklas i harmoni med föreningslivet ochidrottsrörelsen.Det är definitivt så att Tipstjänst ledning ärmycket skicklig och att Tipstjänst som bolag agerarmycket skickligt. Det är osäkerheten som uppståttsedan ägaren inte har förmått ge besked som har gjortatt Tipstjänst har haft bekymmer med resultaten underde två senaste åren.Anf. 105 Finansminister ()Herr talman! Jag tror att själv nuslog huvudet på spiken. är denperiod som som idrottsminister - han hadegudbevars den titeln - i den förra regeringen, elleråtminstone i dess närhet, har kunnat påverkat spel-marknaden. Det har skapat förvirring, osäkerhet ochoklarhet.Om inte mitt ord räcker i det här sammanhangetkan gå till den ledning som han allde-les harangerade för framsynthet och kompetensoch se deras kommentar med anledning av det senasteårets bokslut. Han kommer då att märka att man därsätter fingret på just den osäkerhet som diskussionenom privatisering skapade kom att påverka Tipstjänstmarknadsställning.Det är den oklarheten som skall undanröjas.Här skall vi gå in i en fas av stabilitet som självfalletinte skall präglas av handlingsförlamning. Det ärfråga om en dynamisk marknad som ständigt utveck-las, där nya spel introduceras och där marknaden somsådan totalt sett lyckligtvis inte växer till, utan därmarknadsandelar omfördelas mellan olika spelbolag.Det kräver ett Tipstjänst som är i god form. Men dåskall vi slippa de senaste årens privatiseringsresone-mang.Anf. 106 ()Herr talman! Osäkerheten har uppstått sedan densocialdemokratiska regeringen bröt upp den linje somvar klart och tydligt fastlagd. Det är ingalunda så attden nuvarande regeringen kan ta åt sig någonting avTipstjänsts framgång med sitt agerande.Herr talman! Jag vill därför understyrka, att omTipstjänst skall fortsätta att generera ett stort över-skott för den svenska statskassan, är det alldeles nöd-vändigt att man klarar ut förutsättningarna på mark-naden. Det gäller gentemot folkrörelserna och idrot-ten, och det gäller gentemot andra statliga bolag, t.ex.Penninglotteriet.Finansministern utlovade att den arbetsgrupp somfinansministern tillsatte skulle lämna sina resultatsenast . Vad har hänt? Arbets-gruppen havererade, och har vi en situation därman inom spelvärlden inte är speciellt nöjd med attkonstatera att regeringen för en diskussion i frågorna.Överläggningen är härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1994/95:502 om flygbuller itätortAnf. 107 Miljöminister ()Herr talman! harfrågat mig vad jag avser göra för att eliminera stör-ningar till följd av flygningar med JAS 39 Gripen.Förutsättningarna ur miljösynpunkt för att flygamed JAS 39 på berörda flygflottiljer prövasenligt miljöskyddslagen av . prövning om, och i vilken omfattning,flygning kan tillåtas bedöms bl.a. vilka olikaskyddsåtgärder som erfordras för att begränsa buller-störningar och andra olägenheter. Koncessionsnämn-den har fattat beslut i fråga om flygverksam-heten vid flygflottilj, F 21, i ochUpplands flygflottilj, F 16, i . Totalt åttaflygflottiljer skall prövas. Koncessionsnämndensbeslut kan överklagas och kommer då till regeringensprövning. Beslut beträffande F 21 har överklagats.Nämnden kan också under vissa förutsättningar över-lämna prövningen till regeringen. Så har skett beträf-fande provningsavdelningsverksamhet vid flygfält i . Ibåda dessa ärenden pågår beredning inom regerings-kansliet.Vid sidan av miljöskyddsprövningen spelar kom-munernas planering av bostäder och annan bebyggel-se en betydelsefull roll för att förebygga mil-jöproblem. Regeringen uppdrog åt deberörda länsstyrelserna att samordna de insatser sombehövs för att förebygga miljöstörningar vid intro-duktion av JAS 39 vid landets flygflottiljer.Länsstyrelserna skall redovisa planeringsläget den 30juni 1995.Regeringen har vidare i årets budgetproposition(prop. 1994/95:100, bil. 5) aviserat ett uppdrag tillBoverket och försvarsmakten att utveckla det förslagtill bedömningsgrunder för olika bebyggelse- ochplaneringssituationer som verket har utarbe-tat. Arbetet bör bl.a. bedrivas med utgångspunkt ilänsstyrelsernas redovisningar.Jag vill här också erinra om ställnings-taganden i frågor om försvaret och miljön, bl.a. upp-följningen av UNCED (prop. 1993/94:11, bet.1993/94:JoU19, rskr. 1993/94:256) och Handlings-plan mot buller (prop. 1993/94:215, bet.1993/94:JoU31, rskr. 1993/94:402). Med utgångs-punkt i det senare riksdagsbeslutet har regeringenuppdragit åt försvarsmakten, och Sta-tens naturvårdsverk att utveckla en ny bedömnings-teknik för immissionsmått för militär flygverksamhet.Uppdraget skall redovisas till regeringen senast den30 juni 1995.Syftet med den pågående prövningen enligt miljö-skyddslagen är att erforderliga miljöskyddskrav skallgälla för flygning med bl.a. JAS 39 Gripen.Härutöver har regeringen vidtagit åtgärder för attsäkerställa ett fullgott underlag för bedömningen avmiljökonsekvenserna av en introduktion av JAS 39Gripen. Enligt min mening är dessa initiativ tillräckli-ga för att så långt möjligt förebygga miljöproblem vidde flygflottiljer som kan bli aktuella för flygning medJAS 39 Gripen.Anf. 108 ()Herr talman! Jag vill tacka miljöministern för sva-ret på min fråga. I sitt svar räknar miljöministern uppett antal åtgärder som har vidtagits för att bedömamiljökonsekvenserna vid introduktionen av flygplanetJAS 39 . Jag skall i första hand ägna mig åt attnågot kommentera några frågor som rör Malmslättsflygfält i beslutade i det fallet den 22februari att flygning med JAS 39 stridermot miljöskyddslagens 6 § 2 st. Den lyder så här:"Innebär den befarade olägenheten att ett stort antalmänniskor får sina levnadsförhållanden väsentligtförsämrade eller att betydande förlust från naturvårds-synpunkt uppkommer eller att liknande allmänt intres-se skadas avsevärt, får verksamheten ej utövas. Rege-ringen kan dock lämna tillstånd enligt denna lag, omverksamheten är av synnerlig betydelse - - -".Jag vill tala om för miljöministern, om miljöminis-tern inte redan vet det, att i det här fallet är drygt 25000 människor direkt berörda av den provflygnings-verksamhet som bedrivs vid Malmslätt.Det står i svaret att regeringen håller på att beredaden här frågan. Men som den här bered-ningen sker, som regeringen skall fattabeslut i den här frågan, lämnar Koncessionsnämndentillstånd till att 2 600 flygrörelser , t.o.m.februari 1996, får förekomma på Malmen. Detta skertrots att man anser att det strider direkt mot miljöla-gen.Jag skulle vilja få detta faktum kommenterat avmiljöministern.Anf. 109 Miljöminister ()Herr talman! Jag är väl medveten om att det är diskussion om den här flygverksamheten. Jag harockså haft en uppvaktning i det ärendet.Eftersom beredning pågår angående Malmslättkan jag inte kommentera ett pågående ärende. Jag kanbara säga att det trots allt är ganska få flygningar somär aktuella med JAS under den här tiden.Anf. 110 ()Herr talman! Men tycker inte miljöministern somjag att det finns en viss inkonsekvens, en paradox, idet här? I det ena sammanhanget säger man en sak.Det här strider mot miljöskyddslagen. Man hänskjuterärendet till regeringen som skall ta ställning om denhär synnerliga betydelsen.Det är klart att man kan ha delade uppfattningaroch att man kan bedöma det säkerhetspolitiska lägetpå olika sätt. Man kan också ha olika uppfattningarom hur dimensioneringen av det svenska försvaretskall se ut och hur många JAS 39 Gripenplan vi skallproducera. Men det är en annan debatt.Här gäller det vilken synnerlig betydelse försvenskt försvar det har att man bedriver flyg-verksamhet av den omfattningen inom ett tättbebyggtområde.Anf. 111 Miljöminister ()Herr talman! Jag är ledsen, men eftersom tar upp ett ärende som ärunder beredning i och ett enskiltärende kan jag inte kommentera det ytterligare ellerge några närmare svar . Jag vill avvaktaregeringsbeslutet.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1994/95:506 om bristen påreturpapperAnf. 112 Miljöminister ()Herr talman! har frågat mig om jagavser att vidta några åtgärder för att tillse att tillverka-ransvaret hanteras så att intentionerna för producen-tansvaret verkställs.Enligt intentionerna för producentansvaret för re-turpapper skall producenterna se till att 75 viktspro-cent av de tidningar som konsumeras i senastår 2000 samlas in som returpapper för att materialå-tervinnas eller tas om hand på ett annat miljömässigtgodtagbart sätt.Svensk industri importerar sedan flertalet år retur-papper eftersom returpappersbehovet inte kan täckasgenom insamling av svenskt returpapper. Importenuppgår till av det totala beho-vet av returpapper.Regeringen har gett i uppdrag att utreda behov av åtgärderpå områden där producentansvar införts. Beträffandereturpapper har äganderätten aktualiserats av fleraaktörer. har inkommit med en skri-velse till regeringen i bl.a. dennafråga. I uppdraget till betonas viktenav att regeringen får en tydlig bild av hur producen-tansvaret fungerar i samhället och att eventuella pro-blem blir belysta. skall bl.a. utvär-dera och redovisa hur systemet för returpapper hittillsfungerat och hur producenterna fullgör sitt ansvarenligt förordningen (1994:1205) om returpapper.Denna del av uppdraget redovisas senast den 31 okto-ber 1995. Uppdraget redovisas i sin helhet senast den1 februari 1996.Anf. 113 ()Herr talman! Kretsloppspropositionen och det s.k.producentansvaret är bra, men kan användas på etticke planerat sätt. Jag skall ge ett konkret exempelhämtat från Blekinge.Landstingets Miljöcenter hade kontaktmed en firma, Ekofiber i , som tillverkarisoleringsmaterial av returpapper. Firman var intresse-rad av att hämta papper. De vågade dockicke fullfölja överenskommelsen när den firma i södraSverige som tecknat avtal med pappersproducenternahotade att stämma dem om de samlade in papper.Både Ekofiber och Miljöcenter har ar-betat med frågan, och en lösning är nu att landstingettransporterar sitt papper till Ekofiber. Ekofiber är idagsläget beredda att teckna ett avtal med landstingetsom innebär att de tar hand om allt returpapper frånsamtliga institutioner. papper återan-vänds då på ett bra sätt ur miljösynpunkt med kortatransporter som stöder två fir-mor i länet så att de kan behålla sin arbetskraft.Jag tycker att det är alldeles utmärkt att miljömi-nistern arbetar med den här frågan. Det skall blimycket intressant att ta del av Naturvårdsverketsutredningsresultat när det är klart. Jag ber att få tackaför svaret, och jag litar på att man skall slippa trans-portera returpapper kors och tvärs inom , ochframför allt att vi skall slippa importera returpapper.Det är ju inte särskilt bra ur miljösynpunkt.Anf. 114 Miljöminister ()Herr talman! Jag har bara en kort kommentar. Detär allvarligt att de här problemen finns. Det gällerbåde oklarheter om äganderätten och att vi inte klararinsamlingen tillräckligt bra. Vi skulle ju behöva enmindre import om vi hade en högre egen insamling.Jag brukar också säga att detta att man slåssom returpapper är en viktig signal. Det varinte som vi fick höra att det var full-ständigt värdelöst att samla in returpapper därför attdet inte fanns någon efterfrågan. Detta är en mycketviktig verksamhet. Det är frågeställaren och jag över-ens om. Jag tycker att detta kan vara ett föredöme förandra områden där man säger att det inte är värtatt ha återanvändning och återvinning.Anf. 115 ()Herr talman! Jag instämmer till fullo i detta. Jagtycker också att det är väldigt intressant att man ser attkretslopp faktiskt kan fungera. blir man litetbestört när man märker att en bra tanke och en bra lagkan missbrukas. Jag hoppas att vi skall kunna råda botmot det. Tack så mycket!Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1994/95:510 och 533 om han-teringen av utländska aluminiumburkar m.m.Anf. 116 Miljöminister ()Herr talman! har frågat mig vil-ka åtgärder regeringen avser att vidta för att alumini-umburkar av utländsk tillverkning tas om hand på ettmiljövänligt sätt i . har frågatmig vad regeringen avser att göra för att insamling avimporterade aluminiumburkar kommer till stånd äveni framtiden. Jag har valt att besvara dessa frågor i ettsammanhang.I det svenska konsumtionsledet fungerar retursys-temet för aluminiumburkar på så sätt att konsumentenbetalar en pant på vid köptillfället. Denna pantåterbetalas när konsumenten lämnar tillbaka burken ireturautomaterna.AB Svenska Returpack befarar att med-lemskap i EU kommer att medföra att ett större antalaluminiumburkar kommer att föras in till Sverigegenom privatimport då tullreglerna numera tillåterprivatpersoner att införa högst öl per resa frånannat EU-land. Dessa aluminiumburkar har inte be-lagts med pant vid införseln till Sverige.Jag är inte beredd att nu gå närmare in i en dis-kussion om enskildheter i det pågående ärendet omReturpack. Det bereds inom rege-ringskansliet, och vi avser att avgöra ärendet innansommaren.Statens naturvårdsverk har fått i uppdrag av rege-ringen att utreda behov av åtgärder på områden därproducentansvar för bl.a. förpackningar införts. Jaghar tidigare redovisat innehållet i uppdraget för kam-maren.Anf. 117 ()Herr talman! Jag vill tacka miljöministern för sva-ret. Det ger dock inte något precist svar på min fråga.Om jag köper en burk på hemma i Dalar-na och tar med den till kan jag lämna inden på ICA i och få ut panten trots att jaghar passerat en länsgräns och går till ett annat företag.EU:s inre gränser bör inte krångla till det mer änvad våra länsgränser gör i . Det känns som enbra målsättning på litet längre sikt.Jag tycker att vi på litet bör skapa ettsystem som ger pant inom hela EU. Därför vill jagfråga om regeringen är beredd att ta initiativ till ettsådant gemensamt pantsystem inom EU.På kort sikt hoppas jag att miljöministern är be-redd att ge rådet eller åtminstone någon signal till deinblandade företagen att vänta med att ändra returau-tomaterna så att de stoppar utländska burkar. Detskulle kunna skapa en hel del förvirring hos allmänhe-ten om man gör den här ändringen. Därför vore detvärdefullt med en sådan signal från miljöministern.Anf. 118 ()Herr talman! Först vill jag tacka miljöministernför svaret. Jag kan förstå att hon inte vill gå in påenskildheter som är under beredning i regeringskans-liet.Men det är väl ändå så att vi har ett producen-tansvar i . Det måste betyda att producentenhar ansvar för att just det här materialet - aluminium idet här fallet - återvinns. Då är det egentligen interimligt att man bygger om sina maskiner så att de intekan ta emot aluminiumburkar bara för att dessa kom-mer från något annat land.Såvitt jag förstår strider det här mot själva grund-tanken i fråga om producentansvaret. Vi i Sverigeexporterar ju också aluminiumburkar till våra grann-länder. Jag skulle tro att det främst berör Danmark.Det är väl därifrån vi har en mera betydande importav dryckesförpackningar av nämnda slag. Det bordedärför vara angeläget för regeringen att ta kontaktmed den danska regeringen för att se om det går attfinna fram till en snabb överenskommelse, för annarshamnar ett stort antal aluminiumburkar på soptippen.På det sättet kostar det här mera i form av energi ochmiljöförstöring.Vidare strider detta mot kretsloppstänkandet, somär en annan central del av svensk miljölagstiftning.Det vore därför intressant att få höra principiellauttalanden från miljöministern om hur hon ser påkretsloppstänkandet i det här sammanhanget. Jagförstår dock att miljöministern inte kan gå in på en-skildheter.Anf. 119 Miljöminister ()Herr talman! Som själv sade såkan han inte få ett precist svar . Förhandlingarpågår och det är svårt att kommentera pågående för-handlingar. Det skulle dessutom vara en dålig för-handlingsteknik. Men kommer ettsvar.Beträffande det principiella uttalande som RoyOttosson efterlyser vill jag gärna påpeka att jag troratt problemet är mindre än bl.a. Returpack tidigareframställt det. Privatimporten verkar inte bli så omfat-tande som Returpack befarat.Jag tycker också att det är viktigt att alla burkar pånågot sätt tas om hand. Men jag är rädd att våra in-samlingsnivåer inte kommer att kunna hållas så högaoch att det blir för krångligt för konsumenterna atthålla reda på vad som får lämnas tillbaka och vad sominte får lämnas tillbaka. Men är det svårt attcivilrättsligt tvinga ett företag att ta tillbaka burkarsom inte är företagets enligt producentansvaret. Det ärden konflikten vi står inför och det är där vi för närva-rande har en förhandling för att försöka hitta en lös-ning.Jag tycker att det vore bra på lång sikt om vi kun-de hitta ett system som gäller inom hela EU, så kan köpa och lämna burkar och flaskor av glaseller aluminium - även PET - överallt. Däremotskulle jag i detta läge vara litet rädd för att föra inaluminiumburkar i de EU-förpackningsdirektiv somvi diskuterar. Då finns nämligen risken att vi måsteminska våra ambitionsnivåer. har vi ju inte stan-dardiserade burkar. Men för framtiden tycker jag attdet är en bra idé att tänka sig något slags standardise-rade förpackningar som kan användas för återvinningi hela Europa.Anf. 120 ()Herr talman! Jag tackar miljöministern för de härbeskeden. Jag tror att vi har samma principiella in-ställning, och jag utgår från att ambitionen är att se tillatt det inte skapas förvirring hos allmänheten. Det trorjag är en viktig signal när det gäller att se till att detinte blir ett system som gör att man måste sortera -dvs. att vissa burkar får lämnas, medan andra inte fårlämnas. Då finns verkligen risken att människor tyck-er att systemet är så krångligt att de struntar i det heltoch hållet. Jag tror alltså att vi har samma ambition.Vidare hoppas jag att regeringen lyckas med attövertyga inblandade företag om att det inte kommeratt bli en stor förlust för dem att ta emot aluminium-burkar.Anf. 121 ()Herr talman! Det var ett belysande svar. Jag troratt vi är överens i principfrågan.Egentligen satte ministern tummen på svagheten iproducentansvaret. Det gäller alltså just enskildaföretag och speciella företagsorganisationer. Så fortverkligheten förändras hamnar saker gärna mellanstolarna.Producentansvaret består av olika delar. Delshandlar det om det fysiska ansvaret att samla in. Delshandlar det om det ekonomiska ansvaret. Här kundedet vara en möjlighet att kommunerna samlar in bur-karna och bekostar det förslagsvis genom avgiftert.ex. på dem som säljer dryckesförpackningar. Eko-nomiskt ansvar tas alltså i form av en avgift för attbekosta en samhällelig insats. Det centrala är ju attburkarna samlas in.Anf. 122 Miljöminister ()Herr talman! Jag konstaterar att frågeställarna ochjag har samma principinställning. När det gällereventuella praktiska lösningar - hur producentansva-ret skall tillämpas - så ligger det i det uppdrag som vihar gett , nämligen att titta på olikaproblem och olika möjliga lösningar med producen-tansvaret.Anf. 123 ()Herr talman! Javisst, detta ligger naturligtvis i ar-betet framöver. Men det är väldigt viktigt att redan nugöra klart för branschen att samhället inte kommer attacceptera att aluminium på det här sättet tvingas ut påett nytt avfallsberg. Det gäller alltså att verkligensamla in aluminiumet.Det handlar ändå om ett växelspel mellan samhäl-lets intressen och företagens intresse av att minimerakostnaderna. Här krävs det politiska signaler dels omatt det här är något som inte accepteras från politiskthåll, dels om att åtgärder kommer ifall branschensjälv inte vidtar lämpliga åtgärder.Anf. 124 Miljöminister ()Herr talman! Min avsikt var att ge just de signa-lerna.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1994/95:524 om anslag förrening av DalälvenAnf. 125 Miljöminister ()Herr talman! har frågat mig omregeringen har för avsikt att ge förnyat anslag förrening av utöver de 39 miljoner som rege-ringen föreslagit till Falu varphögar.Jag svarade på en liknande fråga från RagnhildPohanka . Jag vill hänvisa tilldet svaret och kan dessutom göra vissa tillägg.Riksdagen beslöt att anvisa 100 miljo-ner kronor till åtgärder för att rena under entioårsperiod. Av anslaget förbrukades knappt 12 mil-joner kronor; resterade belopp står inte längre tillregeringens förfogande.Åtgärdsprogrammet för har resulterat iatt ett flertal åtgärder har vidtagits för industrin,kommunala avloppsverk och jordbruket. Ett avtalangående saneringsåtgärder fram harslutits med Stora. I vårens tilläggsbudget föreslårregeringen att anvisar ett anslag på 39 mil-joner kronor för detta program. kommerdenna vecka att ta ställning till regeringens förslag.Då det gäller gruvavfallet i lyckadesDalälvsdelegationen inte nå en uppgörelse med Boli-den. Förhandlingar pågår mellan före-taget och i syfte att nå en uppgörel-se om gruvavfallet i . När dessa förhand-lingar är slutförda och parterna är överens kommerregeringen att ta ställning till frågan om att anslåytterligare medel till åtgärder för att rena Dalälven.Anf. 126 ()Herr talman! Jag får tacka för svaret. Håll Daläl-ven ren 1995 är en stor fråga som verkligen gällerÖstersjön också. har varit den störstaförorenaren av , vilket har upprepats mångagånger.En så stor summa som 100 miljoner är det svårt attså att säga sätta i sjön - eller i älven - på en gång. Jagvet att man inte kan klara en så stor summa pengar.Men hade man på sig.