prot · GJ0927 · 1995-11-22 00:00:00 — Men jag förutsätter att företagar-na är intresserade av sin omsättning, att de kommeratt följa utvecklingen kontinuerligt och att de vidbehov kommer att ändra sin F-skatt.Det finns en risk att oseriösa företag medvetet görfeluppskattningar - det har rätt i. Mengenom F-skattesystemet har ju ändå skattemyndighe-terna vetskap om företagens existens.Skattekontrollen är viktig, och den socialdemo-kratiska regeringen tar också denna uppgift på störstaallvar. Skatteflyktsklausulen är återinförd, och ytterli-gare kontrollskärpningar är på gång.Som jag tidigare anförde är det en omöjlig uppgiftatt budgetsanera i den omfattning som vi måste görautan att människor berörs. De arbetslösa får minskada-kassa, barnfamiljerna förlorar en del av barnbidra-get, pensionärerna får sina pensionsbetalningsdagarframflyttade, och är det företagarnas tur att hjälpatill. Deras kredittider minskas, och det finns farhågorom att företagen måste inbetala moms innan de fåttbetalt från sina kunder.Vad förslagets motståndare glömmer är att sammaregler kommer att gälla för företagen. Trycket attskärpa upp betalningsviljan kommer naturligtvis attstärkas. Hela systemet torde rationaliseras och snab-bas upp. Den långa kredittid som staten harkunnat erbjuda bygger på en tradition om en ersätt-ning till företagen för handhavandet av momsuppbör-den. Värdet av det för de skattskyldiga har naturligt-vis successivt ökat. är den genomsnittliga kre-dittiden . Med den nya ordningen blir dengenomsnittliga kredittiden 35 respektive 50 dagar.Den korta kredittiden berör 29 000 företag, denlängre ca 100 000 företag. 300 000 företag erbjuds attredovisa i den årliga deklarationen. Samtliga företagomfattas av lättnader under semesterperioden.Till sist, herr talman! Både regeringen och skat-teutskottet har lyssnat på opinionen och på flerapunkter gjort ändringar. Att gå så långt som att heltdra bort förslaget har vi inte kunnat göra av statsfi-nansiella skäl, men också av konkurrensneutrali-tetsskäl.Övergångar i administrativa rutiner är komplice-rade och kostar både tid och pengar. De problemenskall inte underskattas. Vi socialdemokrater i skat-teutskottet känner oss emellertid övertygade om attsvårigheterna på intet sätt är oöverstigliga.Jag vill därför yrka bifall till skatteutskottetshemställan i betänkande nr 11 och avslag på samtligareservationer.Anf. 16 () replikHerr talman! Det gick mel-lan mitt huvudanförande och . Inte medett ord berörde hon de frågor som jag ställde i mitthuvudanförande, så jag får anledning att återkommatill dem i den korta replik som jag får. Jag vill dockgöra några kommentarer.Ulla hävdar - det var ett halvt erkännandetill - att nämntom någon sorts finansiering. Det har vi verkligengjort. Av det budgetförslag som vi har lagt framframgår det klart hur vi vill finansiera förslaget. Vimåste naturligtvis få förbehålla oss rätten att fullföljavåra förslag, även om våra budgetförslag har fallit ikammaren tidigare. Annars vore det helt omöjligt attbedriva oppositionspolitik.En sak tycker jag klingar mycket falskt i det somUlla hävdar. Efter den proteststorm som vi harkunnat märka i hela landet står hon i talarstolen ochsäger: Vi socialdemokrater värnar småföretagen. Jagskulle vilja veta vilken småföretagare som känner attsocialdemokraterna har värnat honom eller henne närdet gäller förslaget om nya redovisnings- och upp-bördsregler för momsen. Det där klingar verkligenfalskt. Jag kan inte riktigt begripa hur kanlägga ut texten på det viset. I det här fallet är det justsmåföretagen som kläms åt.Ulla hade i slutet på sitt huvudanförande enuppräkning av hur många företag som kommer attfinnas i de olika skikten när det gäller de olika be-stämmelserna. Jag lade mycket riktigt märke till att deflesta företag fanns bland dem som har den minstaomsättningen. Det är naturligt. Men det är också deföretagen som får den absolut kortaste kredittidengenom det förslag som föreligger.Jag vill upprepa två av mina frågor som jag ställdetidigare. Tror socialdemokraterna att skattehöjningaroch ökad byråkrati leder till ett förbättrat företagskli-mat? Det var min första fråga. Den andra är: På vilketsätt anser att förskottering av moms tillstaten leder till förbättrade förhållanden för småföre-tagen?Anf. 17 () replikHerr talman! avvisar regeringenspolitik och beskriver den som oduglig till att skapatillväxt och minska arbetslösheten. Men vore jagmoderat skulle jag vara litet mer försiktig i mina för-dömanden, särskilt som arbetslösheten accelereradeoch tillväxten var negativ under det borgerliga styret.Anf. 18 () replikHerr talman! Argumentationen var litet svag i UllaRudins inlägg. Hon försökte göra en utvidgning kringde ekonomiska förhållandena i allmänhet. Det skullevi kunna göra, men då skulle vi behöva litet mer tid.Vi kanske får begära ordet för ett nytt anförande föratt få en ny runda. Men låt oss nu koncentrera oss pådet här förslaget som omfattar momsredovisningssys-temet.Jag ställde två frågor. antydde inte påen enda punkt någon form av svar. Den ena gälldeförskottering av momsen. Är det en förbättring elleren försämring för företagen? Den andra var: Kommerdet här förslaget att leda till ett bättre företagsklimat?Ulla nämnde också att det här systemetkommer att leda till att trycket på betalningsviljankommer att öka. Det kommer att bli bättre. Jag skullevilja se på vilket sätt det lilla företag som kommer attbli nedtryckt av tuffa betalningsvillkor som störrekunder, staten eller privata, kommer att bli hjälpt avatt klämmas av dessa nya momsredovisningsregler.Det uttalandet vittnar om att socialdemokraterna intehar någon förståelse för eller insikt i hur det fungerarför de allra minsta företagen.Som jag sade i mitt huvudanförande var vi mode-rater i skatteutskottet i och besökte småföretag.Bilden var fullständigt entydig från dessa företag somomsätter kanske , ibland någramiljoner kronor. De upplever inte detta som någonförbättring. Det var ingen som antydde att det härförslaget skulle leda till att betalningsvillkoren i all-mänhet i näringslivet skulle förbättras.Jag ställde frågor förut. Jag har ställt dem nu igen.Jag förväntar mig åtminstone en antydan till svar frånsocialdemokraterna - inte bara jag, utan jag tror attdet är många ute i näringslivet som också skulle viljaha någon liten antydan till svar på de frågor som jaghar ställt.Anf. 19 () replikHerr talman! Budgetdisciplin - det är att stödja fö-retagandet. Glöm nu inte det jag sade i mitt anförandeom ett helhetsperspektiv. I tillväxtpropositionen finnspengar - - avsatta för företagan-det.Anf. 20 () replikHerr talman! säger att Socialdemokra-terna värnar små och medelstora företag. Jag skullevilja säga att det inte går längre än till att bli läppar-nas bekännelse. Man förstår inte småföretagarnasförutsättningar. vill också framställa dethär som så att det har varit reaktioner från intresseor-ganisationer som är stora och resursstarka. Men dåhar hon sållat bort alla brev och propåer från enstakasmåföretagare, från förtvivlade människor som ser sinvardag gå i kras. Tror att småföretagareinte har blivit delaktiga i det här med minskade barn-bidrag och försämrade sjukförsäkringar? Arbetslös-hetsförsäkringen får inte företagare ens del i. Vad dethär gäller är att människor tvingas att betala in momsinnan de ens har fått betalt själva. Nej, säger , trycket kommer att göra att man kommer attskärpa upp betalningsviljan.Företagen säger att det i stället kommer att blikatten på råttan och råttan på repet. Alla kommer attverkligen vara tvungna att se till att de har pengarnaför att betala sin moms. Det sätter man naturligtvisframför att betala räkningar.Jag har träffat småföretagare som säger: Kan intesocialdemokratiska riksdagsledamöter praktisera ute iföretag för att se hur det fungerar i näringslivet ochhur det fungerar med betalningar och momsinbetal-ningar? Har ni gjort det?Anf. 21 () replikHerr talman! Jag vill bara lämna upplysningen attjag är uppvuxen i ett småföretagarhem.Det är väl ändå att ta i att säga att Socialdemokra-terna inte skulle bry sig om företagen. I regeringensförslag har utredningens förslag reviderats. I utskottethar vi gjort ytterligare förändringar. Jag säger detigen: Riktigt illa vore det för företagen om regeringoch riksdag släppte efter på budgetdisciplinen ochräntorna började gå upp igen. Det vore att strunta iföretagen.Så jag undrar: Har möjligen något fi-nansieringsförslag till det partiet vill göra?Anf. 22 () replikHerr talman! måtte väl ändå veta att deolika partierna lämnar in sina budgetförslag. Vi harfrån sida med råge finansierat de härdelarna.Ulla säger att utredningens förslag har revi-derats och slår sig för bröstet för det, men jag tyckeratt det var det minsta man kunde göra. Utredningensförslag var ju faktiskt ännu sämre.Ändå ville man inte från Socialdemokraternas hållöver huvud taget diskutera beloppsgränsen. Det varväldigt intressant när det kom fram i utskottet att omman hade satt gränsen till i ställetför i omsättning hade man förloratbara från statens sida. Om manhade satt gränsen till 40 miljoner - och då hade manju fått bort otroligt många av småföretagen - hademan fått in 390 miljoner, en skillnad på 60 miljoner.Även med regeringens och utgångspunktställer jag mig tvivlande till att 60 miljoner skulle hanågon slags inverkan på räntenivån.Antalet nystartade företag sjönk, och sjönk myck-et, . Vad tror UllaRudin att det beror på, och vad tror att detkommer att betyda?Anf. 23 () replikHerr talman! Vad tror händer om rän-tan går upp igen?Jag skulle ändå gärna vilja höra litet mer precise-rat hur ni vill finansiera det här. Jag tror inte att detfinns svar att ge.Anf. 24 () re-plikHerr talman! Först vill jag från djupet av mitthjärta beklaga att jag inte hängde med i ordförande-skiftet tidigare. Möjligen kan det som en förklaringsägas att jag var så engagerad i näringspolitiken attjag inte observerade det hela. Jag beklagar dettadjupt.Till vill jag säga att jag ändå tror att vikan vara överens om konkurrensfördelarnas betydelsei helhetsperspektivet. Vi talade nämligen om ett hel-hetsperspektiv i sammanhanget. Vi har en situationför företagarna i näringslivet där den stärkta kronanminskar konkurrensfördelarna. Det innebär att vimåste vara noga med den marginal som finns kvar. Vilever också just nu med kraftiga löneökningar som tärpå marginalen.Detta förslag är påbröd och lägger ytterligarekostnader på näringslivet. Det är därför vi reagerar såmycket. Jag vill ställa min fråga ytterligare en gångför att få ett svar på den: Är det här början till ennygammal trend att åter mjölka företagen till sistadroppen?Anf. 25 () replikHerr talman! Kds vänlighet mot företagen med-förde att 55 000 av dem gick i konkurs under de bor-gerliga åren.Statens kortsiktiga intresse skriver kds om i sinmotion. Jag undrar: Är det kortsiktigt att arbeta för attfå statsbudgeten i balans efter de sista årens förfall?Kds skriver också att de stora företagen drabbassärskilt hårt av de här förslagen. Jag undrar om intekds vill ta tillbaka det. Då måste det vara ett bra till-fälle att göra det här i kammaren.Anf. 26 () re-plikHerr talman! Det handlar om att förstå att det vik-tigaste motivet för en budget i balans inte är att ta inett antal på en sådan här regelföränd-ring. Det är att skapa förutsättningar för ökad syssel-sättning - det är därför vi är engagerade - och inteförsämra konkurrenssituationen. Ökad sysselsättningger mer pengar till statsbudgeten. Det är det viktiga isammanhanget, och det är därför vi engagerar oss iden här principiellt så viktiga frågan.Låt mig som ett svar på den första delen av UllaRudins replik säga att man kanske skall gå litet längretillbaka för att söka orsaken till konkurserna än mel-lan 1991 och 1994. Anledningen till de 55 000 kon-kurserna kanske uppstod åren , och vemvar då ansvarig?Anf. 27 PER () replikHerr talman! pekar på budgetsane-ringsproblematiken. Vårt förslag skulle kosta 60 mil-joner kronor, och skulle då undanta nästan alla småoch medelstora företag från de här problemen.Vi menar att den här likviditetsindragningen inteär ett bra sätt att sanera budgeten på. Det finns betyd-ligt bättre sätt. Vi tycker att man skall ta ut skatter påvinster, dvs. skatter på pengar som finns. Det är ettbetydligt bättre sätt än att göra en likviditetsindrag-ning på det här sättet, som slår blint, oavsett om peng-arna finns eller ej.Finansieringen är inte så svår att hitta. alldeles på 2 000 miljoner som ligger ochskvalpar och som inte heller i tillväxtpropositionenkommer att användas i någon större utsträckning. Därkan man ju ta de här 60 miljonerna för att gå oss tillmötes och lösa problemen.Ulla säger att företagen inte slarvar bortpengarna. Nej, slarvar bort har jag väl inte sagt, menpengarna försvinner i den löpande verksamheten. Såkommer det att bli. Den som hävdar någonting annathar en väldigt stor brist i sin kontakt med verklighetennär det gäller just de väldigt små företagen.Vi hade rätt när det gäller de problem som mom-sen på begagnade varor skulle innebära. Har UllaRudin ägnat den problematiken en tanke? Har honhaft kontakt med de företag som drabbades av bristenpå anvisningar? De står där och vet över huvudtaget inte hur de skall lösa de här redovisnings-problemen.Jag tycker att man borde ta kontakt med verklighe-ten innan man lägger den här typen av förslag.Regeringen har lyssnat. Ja, men det innebär ju attvi i också kan lyssna och lägga förslag tillförändringar av en lagstiftning som vi tycker är dålig.Det är inte högsta vi debatterar i.Anf. 28 () replikHerr talman! Det tycks vara så att Vänsterpartiethar dåligt med argument . Det kan jag förstå.Vänsterpartiet konstaterade i sin motion att de ansågatt regeringen tagit hänsyn till den kritik som fannsmot det här utredningsförslaget. Man accepteradeockså de föreslagna omsättningsgränserna. Det varförst vid utskottets justeringssammanträde somVänsterpartiet hade vaknat till och kom med ett nyttförslag om omsättningsgränserna.Ja, det kostar 60 miljoner, och man kan finansieradet på det ena eller andra sättet, tycker Vänsterpartiet.Det är precis på det sätt som föreslår,som man inte kan göra, Per Rosengren.Anf. 29 PER () replikHerr talman! Jag blir inte klok på det som UllaRudin säger. Kan man inte finansiera förslagen? Skallman inte göra det? Min fråga kvarstår: Vilket är bäst,att öka intäkterna genom att beskatta pengar somfinns eller att ha svepande förslag som drabbar allautan att pengarna finns i det enskilda sammanhanget?Ja, regeringen tog hänsyn till de svagheter somfanns i , men man gickinte tillräckligt långt. När vi räknade ut hur mycket enökning av omsättningsgränsen skulle kosta insåg vi attdet var en så pass liten summa, 60 miljoner, somskulle lösa oerhört många problem. Märk väl att detär de 60 miljonerna som vi diskuterar.Det vore ju erbarmligt dåligt om ni socialdemo-krater inte skulle hitta en finansiering på 60 miljonernär ni har avsatt 2 000 miljoner till något odefinierat.Jag vet att det innebär att ni av tillväxtpropositionenkommer att ta 0,6 miljarder i anspråk. Men restenkvarstår, alltså 1,4 miljarder. Att plocka 60 miljonerdärifrån torde inte vara något större problem, för detär ju just för företagsamheten som dessa pengar äravsedda. Men det är tydligen omöjligt för Socialde-mokraterna att använda de avsatta pengarna till väl-digt vettiga ändamål.Anf. 30 () replikHerr talman! Det var som talade omsvepande förslag, och jag kan bara instämma.Regeringen har naturligtvis i sitt förslag om om-sättningsgränser tagit hänsyn till olika faktorer, ochman har helt enkelt beslutat sig för gränsen 10 miljo-ner.Anf. 31 ()Herr talman! Saneringen av den svenska ekono-min kräver uppoffringar av alla grupper i det svenskasamhället. Det betyder å andra sidan att alla grupperkommer att delta i skörden av de frukter som sane-ringen kommer att leda till.Vi kan nu skönja kartsättningen av dessa frukter.Den svenska räntans och den svenska valutans för-ändringsmönster är en god grogrundför kartsättning av frukt. gäller det att skydda deså ömtåliga karten från storm, kyla och andra kalami-tetsrisker, därför att det är endast mogna, fullgångnafrukter som är välsmakande.Effektivisering av betalningsströmmar är ett avflera verksamma medel för att förbättra lönsamhetenför såväl individer och företag som stat. För statensdel innebär det främst en tidigare och effektivareskatteuppbörd. Metoden att använda effektiva kapi-talströmmar för att förbättra statens finanser har undersenare år använts av svenska regeringar, oavsett par-tifärg.Nu ligger ett nytt förslag på bord föravgörande, nämligen om nya tidpunkter för redovis-ning och betalning av mervärdesskatt. Förslaget inne-bär en omedelbar effekt på statsfinanserna av en-gångskaraktär i storleksordningen 8 miljarder och enberäknad varaktig effekt på 450 miljoner kronor.Denna likviditets- och lönsamhetsförbättring för sta-ten innebär å andra sidan i det korta perspektivet enmotsvarande försämring för de svenska företagen. Detär därför naturligt att dessa företag vänder sig emotförslag av denna karaktär. Så har också skett i höggrad.Det har också funnits skäl att göra väsentliga för-ändringar av det ursprungliga utredningsförslaget,som ligger till grund för det nu föreliggande förslaget.Dessa förbättringar har vi i aktivtmedverkat till att realisera. Inriktningen har varit attskydda framför allt de mindre företagen från alltfördrastiska förändringar i förhållande till nuläget. Den-na positiva särbehandling av de mindre företagenmotiveras dels av att mindre företag generellt sett harsämre likviditet än de större, dels av att de små före-tagen generellt sett har mindre administrativa resurserän de större företagen.I förhållande till utredningsförslaget är de vikti-gaste förändringarna för det första en möjlighet tillårsredovisning för företag med en årsomsättning påupp till . För det andra är det en med15 dagar förlängd redovisnings- och betalningstid förföretag med en årsomsättning på upp till 10 miljonerkronor. För det tredje är det - något som intenämnts i debatten - en redovisningsfri månad för allaföretag.Det vore naturligtvis förmätet att påstå att vi haruppnått dessa förbättringar enbart av egen kraft. Ävenandra krafter har bidragit till att detta har blivit möj-ligt. Men jag tvekar dock inte inför påståendet att viverksamt har bidragit till dessa förbättringar.De uppnådda resultaten innebär inte att vi känneross helt nöjda, men vi har ansett dem vara en hyggligkompromiss som vi har kunnat ansluta oss till, välmedvetna om att regeringen i tidigare skeden harkunnat finna andra samarbetspartner för mera långt-gående åtgärder. Däri ligger också svaret på CarlFredrik Grafs fråga om varför vi har accepterat före-liggande förslag. Utan vår medverkan hade det intevarit möjligt att åstadkomma de förbättringar som jagtidigare har redovisat.Herr talman! Åter och kort tillbaka till den kart-sättning som jag nämnde inledningsvis. Det är avnju-tande av frukter som kan bli resultatet av denna kart-sättning.En av de grupper som först kan komma i åtnjutan-de av dessa frukter är just företagen, speciellt de småföretagen. Få grupper är så beroende av en positivutveckling av framför allt svensk räntenivå men ocksåkronnivå som dessa, dvs. de små företagen. Det ärdärför av yttersta vikt att den nu positiva trenden idessa hänseenden icke får äventyras.Herr talman! Jag ber att få yrka bifall till förelig-gande hemställan i betänkandet.Anf. 32 () replikHerr talman! Något om inläggoch litet grand om skattepolitik i all-mänhet.När jag slog upp Dagens Poli-tik läste jag att Kenneryds partiledare att det är lika bra att stannar bortafrån inrikespolitiken och att skattesänkningar o.d. inteleder till någonting utan att det är lika bra att övergeden politiken.Det är klart att mot den bakgrunden är ju Center-partiets ställningstagande i denna fråga naturligtvislogisk. har bytt fot och har sällat sigtill de krafter i svensk politik som menar att skatte-höjningar är det sätt som skall användas för att ta ossur de ekonomiska problemen. Jag beklagar naturligt-vis detta. Som jag sade i mitt huvudanförande fannsdet under den förra mandatperioden en enighet blandde fyra borgerliga partierna i synen på denna fråga.Nu hävdar att detta offer var välvärt och att man ändå lyckades genomföra en delförbättringar, särskilt för de minsta företagen. Mensom jag tidigare var inne på är det ju just de minstaföretagen, vilka kommer att få betala momsen via F-skatten, som de facto får de allra kortaste kredittider-na. Därför har jag föga förståelse för den inställningsom Kenneryd redovisar.Kenneryd använde ju i sitt anförande ett bildspråkmed skörder, frukter, kartsättning och sådana ord somknyter an till den eventuella lantbrukstradition somfinns inom . Därför ställer jag återigenden fråga som jag ställde i huvudanförandet:På vilket sätt anser att detta förslagleder till förbättringar just för de små företagen, lant-bruksföretag och andra, som verkar på landsbygdenoch som man annars säger sig värna så mycket om?Anf. 33 () replikHerr talman! Låt mig först kommentera den förstadelen av replik, nämligen den somgällde om skattehöjningar är vägen ut ur de problemsom vi har. Nej, det är verkligen ingenkardinallösning, men det kan icke undvikas att ensanering av svensk ekonomi också kräver inslag avskattehöjningar i de fall där sådana är möjliga. Viavvisar alltså inte sådana med samma emfas och när-mast religiositet som . Som jag sade i mittanförande behöver uppoffringar bäras av alla.Vad sedan gäller de minsta företagen och CarlFredrik Grafs påstående att de får den kortaste betal-ningstiden vill jag erinra om att det när det gällerårsredovisning föreligger frivillighet. Jag utgår ifrånatt flertalet enskilda företagare med den insikt som dehar kommer att välja den redovisningsmetod som fördem är mest gynnsam. Jag tror att vi med god tillför-sikt kan se fram emot att det kommer att bli på detsättet.Anf. 34 () replikHerr talman! På en punkt har Kenneryd rätt, näm-ligen att de minsta företagen kan välja vilken metodsom de vill använda, och det är naturligtvis bra. Menom de väljer den ena metoden, blir kredittiden tiodagar, och med den andra metoden blir det åtminstoneenmånadsredovisning och i varje fall i förhållande tillnuläget en förkortad kredittid. Det torde vara obe-stridligt.Den första delen av Kenneryds uttalande ingertrots allt en viss optimism. Han är inte lika entydigsom partiledaren, vilken, som jag tolkar intervjun idagens nummer av , helt och hålletavvisar den borgerliga regeringens skattepolitik. Mendet inger ändå oro när nu sällar sig tillriksdagens vänsterpartier och i första hand synes gå inför lösningar som innebär högre skatt på företagenoch näringslivet. Jag beklagar den utvecklingen, ochjag tror att den är felaktig i sak.Kenneryd berömmer sig av att det genom att manmedverkar till förslaget beträffande momsredovis-ningen har blivit en förbättring. Jag tror att om Ken-neryd och hade bemödat sig om attsamarbeta litet grand med de partier som inte serskattehöjningar som en förstahandslösning, kundeförslaget nog ha blivit ännu bättre än det nu framlag-da. Det kunde kanske rent av ha blivit ett avslagsyr-kande, och vi kunde ha fått en helhetsbedömning omnågon tid, när har lagtfram sitt förslag. Vi kunde då ha fått en samlad syn påskatter, sociala avgifter, moms och andra punktskat-ter. Jag tror att det hade lett till en bättre lösning, somockså hade kunnat bli långsiktigt varaktig.Anf. 35 () replikHerr talman! Vi har i detta som i så många andraärenden såväl i skatteutskottet som i andra utskott attta hänsyn till de politiska realiteter som faktiskt före-ligger. Det finns anledning att erinra med anledning av hans tidigare replik om att deti denna kammare finns en mycket solid socialis-tisk majoritet, som i det ärende som vi nu diskuterarskulle ha kunnat åstadkomma ett avsevärt sämre för-slag än det som föreligger.Vi har genom pragmatiskt uppträdande lyckatsförhindra en del av de avarter som annars skulle hainträffat.