prot · GI0985 · 1995-04-04 00:00:00 — Vi anser att det är fråga om ett både-och.Man bör vara kritiskt i fråga om den politiska utveck-lingen när det gäller de mänskliga rättigheterna ochdemokratin på och ha kontakter meddemokratiska krafter och stödja samarbete på veten-skaps-, kultur- och forskningsområdet.Anf. 74 ()Fru talman! Jag håller med biståndsministern omdetta med kontakterna. De är oerhört viktiga. Menjust , med en regim som inte ens tillåter FN:s ut-sända att besöka landet, tycker jag att kontakternamed myndigheterna bör vara minimala. I stället skallvi stödja den opposition som ändå finns på , sombiståndsministern sade, för att vi för-hoppningsvis skall kunna se den demokratiska ut-veckling, och även den ekonomiska utveckling, somvi alla vill se på Kuba.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1994/95:408 om stöd tilldemokratisk utveckling i ArmenienAnf. 75 Statsrådet ()Fru talman! har frågat mig vilketstöd regeringen förutser till den demokratiska utveck-lingen i Armenien.Jag delar frågeställarens uppfattning att den de-mokratiska situationen i inte är tillfredsstäl-lande. Som exempel kan nämnas att president ingrep mot ett av deledande oppositionspartierna, (), vars verksamhet förbjöds. Isamband med detta greps flera partiföreträdare och ettantal tidningar stängdes. suspende-rades genom domstolsbeslut partiets verksamhet försex månader.Det är en viktig uppgift för världssamfundet ochSverige att verka för att utveckla demokrati och de-mokratiska principer i länderna i det forna Sovjet-unionen. Inför de parlamentsval som skall hållas iArmenien har EU, med mycket aktivt stödav , i kontakter med den armeniska regeringenbetonat vikten av att de demokratiska principernaföljs. Internationella organ som Organisationen försäkerhet och samarbete i står till förfogandeoch bör utnyttjas för råd och stöd.De medel som står till förfogande för samarbetetmed länderna i är begränsade,varför en geografisk prioritering är nödvändig för oss.Sverige är en naturlig samarbetspartner för länderna iområdet kring instrument som gagnar demokratisk utvecklingär uppbyggnad av ett lands institutioner. Som med-lemmar i Europeiska unionen har vinu också möjlighet att medverka i unionens samar-betsprogram med . EU:s s.k. TACIS-program är utformat för att bygga upp institutioneroch för att överföra kunskap. Sålunda har unionengenom sitt program lagt upp ett stödprogram för Ar-menien som omfattar sektorer såsom energi, före-tagsutveckling och uppbyggnad av sociala säkerhets-nät. har TACIS-programmet bidragit mednärmare 10 miljoner ecu, dvs. , tillprojekt i . har bidragit medseminarier riktade till i frågor rörandemedborgarskapslagstiftning.Sverige lämnar ett betydande katastrofbistånd. Detstödet kanaliseras via de FN-organ som verkar i Ar-menien. Dessutom stöds bilateralt genomett påbörjat projekt där skall bidra med att bygga upp natio-nella räddningstjänst. I projektet planeras utbildningav armenier, och kommer att lämna utrust-ning.Sverige har således genom insatser inom Europe-iska unionen, bilaterala program och genom ka-tastrofbistånd ett engagemang för demo-kratiska och ekonomiska utveckling.Anf. 76 ()Fru talman! Jag ber att få tacka biståndsministernför svaret. Det är ju en ganska utförlig redovisning avSveriges engagemang när det gäller . Sam-tidigt måste jag konstatera att som man frågar får mansvar.Jag har ju kanske formulerat min fråga litet vitt.Jag försökte att hänga upp den på propositionen omÖsteuropasamarbetet. Jag kan i och för sig förståresonemanget om att är en naturlig samarbet-spartner för länderna i . Vad jagegentligen tänkte på, men inte skrev, var passusensom handlar om ett stöd till parlamentariker och depolitiska partierna.Jag menar att detta är mycket väsentligt just nu in-för det förestående parlamentsvalet. Skall jag tolkasvaret så att man skall tänka sig den geografiska be-gränsningen även för det? Går det en gräns där ävennär det gäller det stödet om t.ex. det socialdemokra-tiska partiet skulle vilja skicka en grupp?Anf. 77 Statsrådet ()Fru talman! Som framgick av mitt svar finns det,trots våra begränsade resurser och vår koncentrationpå vårt närområde och , ganska omfattandekontakter, men då framför allt genom EU:s program.Det ger oss en extra dimension att ha tillgång tilldessa resurser.Men när det gäller mindre program av den om-fattning som antyds här med parlamentarikerutbyteinför ett förestående val ser jag inga svårigheter attvidga ramarna för samarbetsområdena. Den här typenav utbyte förekommer ju på många håll.Anf. 78 ()Fru talman! Jag är mycket nöjd med svaret. Jagställde frågan för att få ett svar och inte för att föra endebatt. Jag är glad över att det här engagemangetfinns. Jag vet att jag har många armeniska vänner somockså blir glada över att få den här redovisningen ochdet här svaret.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1994/95:417 om Nicaraguaoch demokratinAnf. 79 Statsrådet ()Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att inte den ökandefattigdomen i skall hota den demokratiskaprocessen.Situationen i ger anledning till oro. Denlångvariga ekonomiska krisen är en mycket viktigförklaring därtill. En annan faktor, nära sammanhäng-ande, är historien om hårda, ibland våldsamma mot-sättningar i landet.De många årens tillbakagång har medfört att lan-det är det efter fattigaste landet i världsdelen.Nedgången måste brytas för att de fattiga skall få detbättre och för att säkra den demokratiska utveckling-en. Tecken på förbättringar finns. uppnåddeNicaragua tillväxt iekonomin. Varaktig tillväxt kräver fortsatta strukturel-la reformer.Sverige har, som bekant, aktivtstött demokratin och fattigdomens bekämpning. Dettalångsiktiga stöd kommer att fortsätta. En ny s.k. land-strategi inriktad på demokratisk utveckling, ekono-misk reaktivering och social utjämning förbereds.Nicaragua är också ett av de allra mest skuldtyng-da länderna i världen. Ansträngningar pågår, medaktivt svenskt stöd, för att försöka samla givare, inteminst EU, och kreditinstitut till en samordnad aktion isyfte att en gång för alla reducera de skulder Nicara-gua har till affärsbankerna.Även mer direkta insatser till stöd för den demo-kratiska processen krävs. ger bl.a. bistånd tillatt stärka högsta domstolen och högsta valrådet.På inbjudan av ingår ,tillsammans med andra länder med förtroende på allasidor i , i en vängrupp med syfte att stödjaövergången mot fred, demokrati och utveckling. Ilandet bidrar vängruppen med att sökalösa upp de låsningar som blockerar samarbetet mel-lan presidenten, regeringen och parlamentet.Anf. 80 ()Fru talman! Jag tackar biståndsministern för sva-ret.Jag vet att biståndsministern har varit engagerad iden demokratiska processen i , och jagförstår att han delar oron för situationen. Jag återgernågra rader ur ett tal som biståndsministern höll förknappt sedan: Man kan fråga sig hurmycket fattigdom som demokratin tål, hur mycketunderutveckling som den globala säkerheten tål.Jag är djupt oroad över allvaret i situationen. NärFN i sina rapporter konstaterar att det största hotetmot det demokratiska systemet inte är politiska kon-flikter utan den försämring av levnadsstandarden somfår folk att tappa förtroendet för demokratin och dessinstitutioner, tycker jag att det är den early warningsom vi pratar så mycket om.Vi borde reagera när man uppnått något så fint iett land som en demokratisk utveckling och en situa-tion där den politiska friheten aldrig har varit större,där situationen för mänskliga rättigheter aldrig harvarit större, men där de ekonomiska problemen sam-tidigt är så allvarliga. av barnen går inte längre iskolan. Sjukhusen har intelakan i sängarna.Freden och den ro som ändå är förhållandevisganska stor i landet beror på en lång tradition av attmänniskor klarar av att organisera sig. Man har socialdisciplin och solidaritet. Men när detta hotas därföratt fattigdomen är så desperat kan jag inte låta bli attsäga att det är olyckligt att vi från svensk sida drarned på biståndet och att vi skall kanalisera en viss delav det via EU. Det oroar mig att jag inte ser att EUökar sitt bistånd med samma proportioner som vårtbidrag till EU. I stället kanske det här bara försvinnerliksom i ett svart hål.Anf. 81 Statsrådet ()Fru talman! Jag fick inte riktigt klart för mig vaddet svarta hålet är.Jag besökte själv och under-tecknade fem avtal på de områden som jag nämnt isvaret. Det visar på ett fortsatt mycket starkt engage-mang från vår sida när det gäller samarbetet mellanSverige och Nicaragua.Vidare verkar vi mycket aktivt för att lösa situa-tionen med de oerhörda skulder som tynger ner lan-det. Det förmodligen största problemet nu är att Nica-ragua har en mycket stor utlandsskuld som det måstebetala av på.Där hoppas vi att vi skall kunna få tillstånd en lösning. kommer under denna månadatt förbereda ett betalningsbalansstöd till inämnda riktning.När det gäller EU och tror jag inte attdet är fråga om ett svart hål - om det nu var det somLena Klevenås menade. Tvärtom finns det en mycketaktiv spansk kommissionär som är ansvarig för , . Han känner starkt för Nica-raguas ytterst svåra situation. Jag tvivlar inte på att vitillsammans skall kunna göra de insatser som ävenLena Klevenås åstundar.Anf. 82 ()Fru talman! Jag känner till EU:s engagemang be-träffande och är glad över initiativen härnär det gäller att stödja rättssystemet, att försökahjälpa till med skuldlättnader osv. Men en mening isvaret oroar mig: "Varaktig tillväxt kräver fortsattastrukturella reformer." Jag hörde ett dock som intefinns med i texten. Det lät, tycker jag, nästan som ombiståndsministern menade tyvärr. I så fall delar jagden uppfattningen.Tyvärr har de strukturella reformerna gjort attmycket av de sociala framstegen beträffande bättreskolundervisning, hälso- och sjukvård osv. Man kräver ju via och nedskärningar i den statliga budgeten.Matproduktionen t.ex. har fallit. I den analys somgörs för att utvärdera det svenska biståndet skriverman just att de här framstegen fanns tidigare men attde nu försvinner.Finns det inget annat sätt att bistå än att sättasvångrem på ett land som faktiskt inte har något so-cialt skyddsnät och inte heller något välfärdssystem?Anf. 83 Statsrådet ()Fru talman! Jag var inte medveten om att jag hademed mig någon svångrem när jag var där nere i febru-ari. Tvärtom erbjöds ett generöst samarbete på nica-raguanernas villkor.När det gäller strukturanpassningar och den me-ning i svaret som åberopar tänker jagt.ex. på nödvändigheten att lösa jordreformsfrågornaoch att få en lagstiftning så att man vet vad som gäller- inte minst för utländska investerare, som Nicaraguaockså behöver.Vi skulle inte vilja medverka till reformer som yt-terligare spär på den extrema fattigdom som så månganicaraguaner lever under. Det kan jag försäkra.Anf. 84 ()Fru talman! Det är just strukturanpassningspro-grammen som kanske gör att den extrema fattigdomenbreder ut sig. Jag skulle vilja att vi kanske bättre ana-lyserade de krav som vi ställer på ett sådant land somNicaragua för att landet skall få bistånd.Avslutningsvis vill jag fråga biståndsministern omkvinnornas situation. Jag har läst i ett tal att det finnssärskilt goda förutsättningar för att främja kvinnornasdeltagande i . Jag delar den bedömningen,men jag undrar om systemet med lån till de små jord-bruksföretag som finns i vissa delar av världen ärnågot som tänker stödja i Nicaragua.Anf. 85 Statsrådet ()Fru talman! Vi bearbetar just nu en landstrategiför . Där ingår också just gender-aspektenoch kvinnornas utsatta situation. Av de 1,3 miljarderextremt fattiga människorna i världen är ju 70 %kvinnor. Den nya biståndspro-gram kommer att genomsyras av hänsynen till dennasnedfördelning mellan män och kvinnor. Därför kandet mycket väl bli tal om det som om.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1994/95:412 om avvisningav bosnien-kroaterAnf. 86 Statsrådet ()Fru talman! hänvisar till ettbrev från utrikesminister an-gående operationer av den jugoslaviska armén ochfrågar mig om jag mot bakgrund av dessa uppgifterkommer att ompröva beslutet att avvisa bosnien-kroater.Jag vill börja med några kommentarer.Ragnhild Pohanka skriver i sin fråga att trupperfrån den jugoslaviska armén nu är placerade i östraSlovenien. Jag utgår från att hon menar östra , som ju ligger i . Vidare vill jag förRagnhild Pohanka påpeka att det var regeringen, intejag ensam, som i tre vägledande avgöranden fattadebeslut om avvisning av bosnien-kroater till Kroatien.När det sedan gäller frågan om att ompröva de avregeringen fattade besluten vill jag upplysa RagnhildPohanka om att regeringen inte har möjlighet att om-pröva dessa. Regeringen kan endast besluta i de ären-den som överlämnas av eller . Jag vill dock påpeka att regeringen,liksom och ,mycket noga följer utvecklingen i hela f.d. Jugoslavi-en. Skulle det vara så, att de förutsättningar som varför handen när regeringen fattade sina beslut ändras,vet jag att och ienlighet med utlänningslagens bestämmelser tar hän-syn till detta förhållande.Anf. 87 ()Herr talman! Jag vill tacka för svaret och för in-vandrarministerns tålamod att besvara mina upprepa-de frågor om liknande fall. Min fråga föranleds av denöppning som invandrarministern gav i debatten , att om något dramatiskt hände i Kroatienskulle frågan omprövas.Det ställs naturligtvis frågor till invandrarminis-tern om det finns en möjlighet att ändra beslutet somgäller bosnier med kroatiska resedokument. Det äregentligen det de har, eftersom vistelseorten är Bosni-en. Det är detta frågan i själva verket handlar om.Kroatien och Kosovo är krutdurkar som ännu inteexploderat. Jag, bosnierna och alla deras förespråkarevädjar : Avvakta åtminstone med avvis-ningen av bosnierna med kroatiska pass!De som bor i och vid krigsskådeplatserhar det naturligtvis fruktansvärt. Där ger vi och skallge humanitär hjälp och bistånd. Men dessa ca 5 000bosnier som är i är vårt eget ansvar. Det ärdärför jag vädjar.Jag anser också att det har hänt något dramatiskt.Det hände någon dag innan vi hade den förra debat-ten. Alla partier fick tydligen ett fax om truppsam-mandragningarna. Explosionsrisken har ökat där nere.Det menar jag är så pass dramatiskt att åtminstone enavvaktan vore rimlig. Jag tror att alla partier var över-ens om att man här mycket väl kunde tillämpa tillfäl-liga uppehållstillstånd, uppskjuten utvisning ellernågonting sådant. Där var enigheten stor mellan parti-erna, vilket alltså skulle kunna föranleda en inhibitionav avvisningarna.Det finns vad jag kan förstå av svaret inte någonöppning för detta, vilket gör mig smått förtvivlad.Anf. 88 Statsrådet ()Herr talman! Jag måste återigen påpeka förRagnhild Pohanka att jag eller regeringen inte kan gåin i det här ärendet. Vi har i tre ärenden fattat ett be-slut som är praxisstyrande. Det beslutet kan vi inteändra.Vad det nu handlar om är att myndigheterna harfått ett besked om, precis som den förra borgerligaregeringen fattade beslut om, att den gamla praxisensom gällde innan vi fattade beslutet också skall gällaefter det att vi fattade beslutet. Det är den enkla inne-börden i detta.Nu är det och som, i enlighet med de praxisbeslut som ärtill vägledning för dem, har att bedöma varje ärendeindividuellt, fatta beslut i enlighet med den lagstift-ning som vi har och sedan meddela de besluten till deberörda människorna. Så är det.Jag kan alltså inte gå in i detta, får inte gå in idetta i det här läget, utan bara om myndigheternaöverlämnar nya ärenden till oss för vägledande beslut.Då har vi sagt så här i olika sammanhang. Viskickar inte människorna till Bosnien, vi skickar dehär personerna till . Det är vad det handlarom. Vi har en praxis i vår hantering , attinte återsända personer till Bosnien. Det gäller ocksåde här personerna.Självklart skulle vi heller inte acceptera om kroa-terna återsände personer till Bosnien. Då är det våramyndigheters sak att se detta och att age-ra.Om hamnar i krig och det finns personerhär i som vid ett återvändande till Kroatienskulle riskera att inkallas i krigstjänst mot sin vilja,skulle vi kunna hamna i en situation där myndigheter-na har att lägga också det till grund för en prövning avom dessa människor får stanna eller inte i vårt land.Så är regelverken, och det vet också . 89 ()Herr talman! Det ser inte ut som om vi skulle på-verka situationen just , varken invandrarministerneller jag. Men vi hoppas att våra myndigheter serfarorna och riskerna och blir restriktiva när det gälleratt återsända människor.Vi återsänder inte direkt till Bosnien, jag vet det.Vi behöver inte ta om debatten vi förde förra onsda-gen. Men de som har sin förra vistelseort i den del avBosnien som inte är serbkontrollerad riskerar att fååka tillbaka. Om man inte blir värvad i såblir man väl värvad i Bosnien. Vi kan inte påverka desakerna. Det kan vi lämna därhän.Jag ser med mycket stor ängslan och oro på attmänniskor skickas tillbaka till de förhållanden sområder där nere, när vi har möjlighet att skydda dem.Det gäller 2 000 barn också. De har upplevt helveteten gång och så kanske de återvänder och får upplevadet igen.Anf. 90 Statsrådet ()Herr talman! Jag vill för det första gärna upplysaRagnhild Pohanka igen om att av de tre ärenden somregeringen tog ställning till befanns att dessa männi-skor inte hade skyddsbehov som behövde täckas iSverige, utan de fick sitt skyddsbehov täckt i Kroati-en. Därav fattade vi det beslut som vi gjorde.För det andra förbereder vi dis-kussioner och förhandlingar med den kroatiska rege-ringen. De kommer kanske att äga rum inom loppet avnågra veckor. De kommer att handla om återvändar-frågor. Vi får se vad de förhandlingarna resulterar i.Det är vad jag kan säga. I övrigt har jag inget mer atttillägga i den här frågan just nu.Anf. 91 ()Herr talman! Vi har olika uppfattning om hur detblir för dem som återvänder. Det har olika delegatio-ner som har varit där nere också. Vi står här och harhelt enkelt olika uppfattning i den här frågan. Jaganser riskerna vara mycket större än vad invandrar-ministern tycker. Där får vi väl sluta för , på varsin ståndpunkt.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1994/95:404 om fusk med bi-dragsförskottAnf. 92 Statsrådet ()Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen ämnar vidta för att komma tillrätta med fusk rörande bidragsförskott.Bidragsförskotten är en viktig del av samhälletsstöd till ensamföräldrar och deras barn. Det är själv-fallet viktigt, bl.a. ur rättvisesynpunkt, att bidragenverkligen kommer dem till godo som de är avseddaför. Att fusk med bidragsförskott eller andra ekono-miska stödsystem måste motarbetas på alla sätt ärdärför självklart.Lagstiftningen när det gäller bidragsförskott är ut-formad så att bidragsförskott givetvis inte utgår ombiologiska föräldrar lever tillsammans. Det är och de allmänna försäkringskas-sornas skyldighet att se till att denna lagstiftning efter-levs. Det är därför bra att kassorna vidtar kontrollåt-gärder, naturligtvis med beaktande av rimliga krav påintegritet för de berörda familjerna.Försäkringskassorna har ofta svårigheter att bevisaatt samlevnad förekommer. Underhållsbidrags- ochbidragsförskottsutredningen -93 har i sitt betänkande(SOU 1995:26) som överlämnades i förra veckanlämnat förslag som förskjuter bevisbördan så att denbidragssökande i tveksamma fall åläggs att visa attsamlevnad inte förekommer. Om det vid remissbe-handlingen inte redovisas starka invändningar motförslaget kommer jag att föreslå regeringen att ettförslag med denna inriktning föreläggs riksdagensnarast möjligt.Anf. 93 ()Herr talman! Tack för svaret, fru statsråd. Bak-grunden till min fråga är att i minhemstad kommit på ett omfattande bedrägerivad gäller bidragsförskotten. skenskilsmässorhar förekommit i akt och mening att uppbära bidraget.82 misstänkta fall har granskats och 24 av dessa harfått sina bidrag indragna. Fallen av rent bedrägeri rörsig alltså om , som jag ser det - en myckethög siffra.Kontrollen i de här ärendena har gjort att man harkunnat spara in . avden säger: Om man utgår från att karlstadbor- vilket jag hoppas - inte är mer benägna för bedrä-geri än andra kan kostnaderna för samhället uppskat-tas till ett par miljarder kronor . Detta är upp-seendeväckande.Så småningom har vi alltså ett förslag att vänta.Jag hoppas att denna femte utredning som jag kanräkna upp kommer att resultera i att det verkligenkommer ett förslag på bordet. Ett par saker har vimoderater föreslagit , nämligen att vi skalllåta fastställa underhållsbidraget, såatt man inte har två huvudmän på den sidan, och tar bort den automatiska kopplingen mellan un-derhållsbidraget och bidragsförskottet. Bara dettaskulle göra att man finge en bättre tingens ordning.Jag delar naturligtvis uppfattningen att de som be-höver bidraget också skall ha det. Men jag tror att vikan vara eniga om att om vi är strängare när det gällervem som får bidrag, får vi också en allmän uppslut-ning kring våra sociala bidragsförskott och alla för-måner.Anf. 94 Statsrådet ()Herr talman! och jag är alldelesöverens om att fusk skall beivras. Det råder ingentvekan om den saken. Dock tror jag att man kan kon-statera att karlstadborna inte är så benägna att fuskasom den här siffran skulle kunna påskina, om det varen alldeles genomsnittlig siffra.Försäkringskassan i har haft ett särskiltprojekt för att spåra fusk med bidragsförskott. Det harutförts på så sätt att man har tagit ut ett antal miss-tänkta fall, 82 stycken, och kontrollerat dem. Då harman fått denna höga siffra på av fallen där manhar kunnat göra någonting åt fusket och dra in bi-dragsförskottet. Den siffran säger naturligtvis ingen-ting om den totala storleken på bidragsfusket. Skulledet vara bara dessa som fuskade i , skulle detbara motsvara av alla bidragsförskott. Densiffran kanske inte heller avspeglar storleken på bi-dragsfusket. Man har ju inte gjort någon allmän kon-troll, så att man vet det.Det hindrar inte att allt fusk är av ondo. Det är gi-vetvis viktigt att man funderar noga över vad somskall göras. Frågan om bidragsförskottet kommer påbordet. Vi skall samla ihop alla de gamla utredningar-na och alla goda förslag och återkomma i den frågan.Det är fattat ett beslut om att spara 700 miljoner påbidragsförskotten. Det skall ske genom att man bl.a.skapar ett system som är betydligt mera robust.Anf. 95 ()Herr talman! Det är viktigt att man beivrar alltsom kan betraktas som manipulation eller fusk inomförsäkringssystemen. Jag vill erinra om att ett enigtutskott gav regeringen till känna att en radåtgärder måste vidtas för att bekämpa allt som kanbetraktas som någon form av fusk inom försäkrings-systemen. Det är bra att det kommer ett förslag.När man nu har gjort en speciell kontrollinsats hardet visat sig att man har fått fram mycket graverandesiffror. Jag vet att Växjökassan gjorde en speciellinsats , som visade ungefär samma resultat.Jag skulle vilja fråga om inte statsrådet är bereddt.o.m. till särskilda projekt för kassorna med ökadekontrollinsatser, så att de verkligen ökade sin kon-trollverksamhet. De har fått så många förändringar påsenare år att de har svårt att fullfölja kontrolluppgif-ten. Jag tror att en viss insats där kanske skulle kostanågot, men den skulle ge miljoner, kanske miljardertill staten. Dem behöver vi sannerligen , i rådandeekonomiska situation.Anf. 96 Statsrådet ()Herr talman! Det besvärligaste fuskproblemet fö-refaller vara att par påstår att de har flyttat isär, trotsatt de i realiteten fortsätter att leva ihop. De fuskarmed hjälp av skenskrivningar av den ena föräldern påandra adresser än den riktiga, t.ex. i sommarstugan,hos någon kompis eller liknande. Detta problem finnsbåde i bostadsbidragssystemet och bidragsförskotts-systemet.Försäkringskassorna har i delar av landet gjortsystematiska ansträngningar för att motverkaskenskrivningar med bostadsbidragsgivningen sombas. har för avsikt att spridajust dessa särskilda satsningar till resten av landet. har bostadsbidraget som utgångspunkt spelaringen praktisk roll.