prot · GJ096 · 1995-10-11 00:00:00 — Jag tror att man ändå måste vara bereddpå kritik om man ger avkall på de intentioner somman har förhandlat fram. Så enkelt är det, LennartDaléus. Vi är beredda att stå fast vid det förhandlings-resultatet och jobba vidare. är frågan: KommerCenterpartiet att medverka till att man breddar basenför miljöåterföringen ? Det här året är redanförspillt. Man har förlorat många miljoner. Vi hoppasnu att medverkar till att vi kommerlängre nästa år.Anf. 50 () replikHerr talman! gör inte en riktigverklighetsbeskrivning av vad som hände. Före dettabeslut hade LRF protestmöten, skickade budkavlarrunt landet, och det var en rejäl och tydlig folkstormdärför att det förslag som man såg var på väg att bliverklighet inte var rimligt när hade blivitmedlem i den europeiska unionen. Sedan gjorde So-cialdemokraterna och en uppgörelse som varbra och som sedan väsentligen har applåderats av allasom var tveksamma. Uppgörelsen kom ju tilldärför att vi lyckades sammanjämka åsikter. Vår in-ställning var att den svenska ekonomin inte tålde heladet utnyttjande som talar om.När proteststormarna och kritiken i övrigt hartystnat undrar man litet grand över att kritiken finnskvar hos några företrädare i ett parti i denna kamma-re. Att säga att man var ledsen var kanske att säga förmycket, men jag är i alla fall inte orolig för att dettaskall resultera i något problematiskt för det svenskajordbruket efter denna uppgörelse.Huruvida vi skall vara med om att utöka utnytt-jandet av den här ramen vet jag inte. Det fårsamhällsekonomin och miljöbehovet utvisa, vilket ståri dessa dokument. Jag har svårt att peka på någotsådant i dag.Anf. 51 () replikHerr talman! Det är riktigt att de förändringar somkom till stånd i uppgörelsen var förändringar somgick i vår riktning och i den förra regeringens rikt-ning. Därvidlag hade vi inget att erinra eller kritisera.Men man kom inte ända fram. Jag är övertygad om attom man i utskottet hade velat ha en bredare uppgörel-se hade en sådan varit möjlig, och resultatet hadeblivit starkare. Men valde man att göra upp bakomryggen på utskottet i övrigt. Det är sanningen, LennartDaléus.När det gäller fortsättningen har vi på område ef-ter område upplevt att sufflerar Social-demokraterna. Det är oroande, därför att om vi vill haen inriktning på borgerlig grund är det viktigt att viförsöker komma gemensamt framåt. Min fråga omfortsättningen när det gäller utnyttjande av ramen ärdärför mycket viktig. Vi är beredda att göra upp på enbred linje som leder i rätt riktning. Vi tror att det varolyckligt att man missade miljöpengar under detförsta året. Vi får hoppas att det blir en förändringnästa år.Anf. 52 () replikHerr talman! talar om att en in-riktning på borgerlig grund skulle vara ledstjärnan.För oss är ledstjärnan att man skall komma fram tillkloka beslut. Om det sedan sker genom att de borger-liga partierna samverkar, vilket ofta är fallet, är detbra. Men om det, som , sker genom att vikommer överens med Socialdemokraterna är detockså bra.Resultatet blev bättre än ursprungsförslaget genomdenna uppgörelse, vilket vi naturligtvis är mycketnöjda med. Jag är mycket miljöengagerad och anseratt miljöfrågorna är stora, viktiga och avgörande isamhällsarbetet. Men det hindrar inte att det ävenfinns en del ekonomiska realiteter. Och det fannsfaktiskt inte utrymme för att man under det första åretutnyttjade hela ramen. I efterhand kan man också seatt det kanske inte ens fanns behov av det. Sedan kanjag tycka att det är tråkigt att det är svårt att ändrafemårsprogram och att detta alltså delvis blir styrandeför de kommande fem åren. Men det får man levamed. Man får göra ansträngningar om ekonomin tillå-ter och om miljöbehovet finns. Jag kan alltså lova attom ekonomin tillåter och miljöbehovet finns kommervi att anstränga oss för att försöka få en höjning inomramen. Men jag kan inte säga något om detta i dag.Jag är inte så synsk. verkar det som om man harfått ut så mycket pengar som mottagarna har förmåttatt ta emot. Det tycket jag är bra. Jag tycker att det härmiljöprogrammet har en bra inriktning. Om det går attutvidga senare, får vi diskutera . Men jag ärinte säker på att ekonomin klarar allt som vi skullevilja göra. Och jag vet inte hur miljöbehovet kommeratt se ut och vad som är möjligt inom femårs-programmet.Anf. 53 Jordbruksminister ()Herr talman! framställs det som om Sverigeskulle vara så unikt för att man inte utnyttjar hela denframförhandlade ekonomiska ramen. Men så är detnaturligtvis inte. Det finns gamla medlemsländer inomEU som inte alls har denna typ av inslag. I vårtgrannland i öster, nämligen , har man nu byttregering och tillsatt en jordbruksminister som äropolitisk, därför att det var så kontroversiellt att skäraned inom jordbruket där, vilket man nu är på gång attgöra ganska kraftigt. Det var inget politiskt parti somorkade ta på sig den rollen. Också i det perspektivetär det glädjande att vi i vår riksdag har orkat göra detoch har fått en så pass stabil majoritet för den härpolitiken. Det är också bra att det är ett femårspro-gram, eftersom jordbrukarna då vet vad de har atträtta sig efter. Det är något som man har efterlystmycket länge.Jag menar att miljöprogrammet, som det harkommit att utformas och nivån på pengarna, innebärett lyft för miljöpolitiken inom jordbruket. Det bestårav tre områden: Det första är öppna landskap ochvall- och betesstöd, vilket är mycket bra för den bio-logiska mångfalden. Det andra är att särskilt mil-jökänsliga områden skall kunna få stöd. Och dettredje är den ekologiska produktionen. En helt enigriksdag har sagt att skall avdet konventionella jordbruket vara omlagt till ekolo-gisk produktion. Det finns nu mycket goda utsikter föratt detta kommer att ske med den tredje delen i dettamiljöprogram.Jag kan inte låta bli att kommentera det som sadesom att och sossarna skulle ha gått bak-om ryggen på utskottet. Jag kan försäkra att vi social-demokrater talade med både och Vänster-partiet, men inte med , eftersom vi be-dömde det som ganska lönlöst. Men vi fann att Cen-tern var mest intressant.Anf. 54 () replikFru talman! Jordbruksministern berörde nu åter-igen femårsprogrammet. Det kunde kanske varalämpligt att jordbruksministern bekräftade att detbåde i uppgörelse och kanske också i riksdagsbeslutfinns en ventil om vad som kan ske om samhällseko-nomin medger det och miljöbehovet finns. Jag vet attdet är svårt att närmare ange detta i ett femårspro-gram, men eftersom hakar upp sig påmöjligheterna att agera i fortsättningen, skulle detkanske verka rensande i debatten om kunde kommentera detta.Anf. 55 Jordbruksminister ()Fru talman! Det är bara att läsa innantill i ut-skottsbetänkandet, som ju är offentligt. Där står detsom nu säger. Det kan också IngvarEriksson läsa. Vi kan sedan alltid diskutera när sam-hällsekonomin är sådan att denna ventil skulle kunnautlösas.Anf. 56 () replikFru talman! säger att det varlönlöst att besvära sig med att försöka göra upp medmoderaterna. Men, , ni försökte juinte. Sanningen är den att ni arbetade bakom ryggenpå oss i utskottet.Margareta tar också upp återflödet avmiljöpengar från EU. sade ni att vi inte harråd att ta emot det. Vi har ändå förhandlat oss framtill en ram. Man har ju lurat svenska folket. Medlems-avgiften blir ju inte lägre, , därföratt vi inte utnyttjar det som vi har förhandlat fram. Detär det som vi moderater beklagar. Att det kanske inteverkar meningsfullt att göra upp med oss kan bero påatt vi står fast vid den linje som vi har hävdat.Anf. 57 Jordbruksminister ()Fru talman! är så pass gammal iriksdagen att han vet hur arbetet bedrivs. Han är ock-så, inte minst med tanke på de våndor och mödor somfyrpartiregeringen hade, väl medveten om att manmåste diskutera med varandra för att få någontingsom liknar en majoritet. Vi har inte egen majoritet ikammaren, och vi måste därför alltid tala med andrapartier om de beslut som skall fattas. Så gjordes ocksåden här gången.Konstigare än så är det inte. Jag tycker att det ärlitet fult att kalla detta att gå bakom ryggen på någon.Vad gäller att vi inte talar med visardenna debatt, liksom alla andra debatter som IngvarEriksson och jag har haft i det här ämnet, att vi intekommer överens. Ni har alltid mera pengar till jord-bruket än vad vi har, eftersom våra respektive priori-teringar är olika.Det sades vidare att vi skulle ha lurat svenska fol-ket. Jag tror inte att det var frågan om 1,5 miljarder,2,8 miljarder eller 3,1 miljarder till miljöpolitiken ijordbruket som fick en majoritet av svenska folket attrösta ja i folkomröstningen.Anf. 58 () replikFru talman! Jag kan bara beklaga att de diskussio-ner som ni förde på andra håll inte ledde ända fram.Det är ändå så att återflödet av pengar till Sverigeskulle ha kunnat skapa miljövinster och nya jobb, ochdet har vi inte gott om i . Mot den bakgrundenbeklagar vi det som skett.Vi hade vidare i vårt budgetförslag klar täckningför de förslag som vi har lagt fram här i riksdagen.Anf. 59 ()Fru talman! nåddes vi av uppgifter frånVärldshälsoorganisationen om att upp till flera hund-ratusen människor i får sina sjukdomar i luft-rören förvärrade på grund av svavelutsläpp i luften.Barnen drabbas av ökade luftvägsbesvär av kväveox-idutsläppen. Nästan hundratusen barn berörs avdetta. Detta kan vi i aldrig acceptera.Svavelutsläppen måste minimeras och kväveoxidut-släppen elimineras. Det handlar om våra barns ochbarnbarns framtid.Fru talman! Hotet om en galopperande växthusef-fekt är en av vår tids viktigaste och svåraste miljöfrå-gor. För en månad sedan kom uppgifter från IPCC,som är en vetenskaplig panel under FN, att de samla-de forskarrönen nu tydligare än tidigare visar att vihar fått en global temperaturhöjning till följd av kol-dioxidutsläppen. Den skepsis som tidigare funnitsbland forskare kan man nu avskriva.Effekterna av en global temperaturhöjning ärsvåröverskådliga. Det kan handla om allt ifrån stigan-de havsytor till kraftiga stormar och förändradehavsströmmar. Växthuseffektens konsekvenser förnationer och enskilda individer kan bli katastrofala.För mig som socialliberal är det självklart attstarkt reagera. Miljontals människor riskerar att få sinfrihet inskränkt av den hotande växthuseffekten. Häl-sa, drömmar och livschanser slås i spillror. I spåren avklimatförändringsproblematiken - inte bara i de värstascenarierna - kan man skönja konflikter om naturre-surser och inskränkningar i demokratiska fri- ochrättigheter. Det krävs inte så mycket till för att det härskall ske.Fru talman! Vi liberaler vill bygga ett samhälle därkretsloppen sluts och där mångfalden värnas, ett sam-hälle där den enskildes hälsa, handlingsfrihet ochlivschanser inte hotas av ekologisk kollaps. Vad somnu skulle behövas är ett kraftfullt ledarskap och inter-nationellt agerande, men tecknen är inte särskilt goda.Just nu är det inte mycket som tyder på framgång.Partskonferensen för klimatkonventionen har intelyckats nå fram till bindande överenskommelser.Europeiska unionen diskuterar en koldioxid- ochenergiskatt men har svårt att enas, eftersom de mestmotsträviga får bestämma takten.Här i vann motståndarna till ett europeisktsamarbete stora framgångar i valet till Europaparla-mentet. Den socialdemokratiska regeringens inställ-ning är negativ eller oklar i frågan om att ta bort veto-rätten för miljöskatter i EU. Jag har fått ett skriftligtfrågesvar från miljöministern där hon avslöjade atthon hade ett intresse för detta och att hon var bereddatt arbeta för att vetorätten skulle avskaffas. Menosäkerheten om vad resten av regeringen vill finnsfortfarande kvar.Regeringen verkar inte vilja ta tag i problemetmed växthuseffekten. I regeringsförklaringen priorite-rar statsministern fyra andra viktiga miljöfrågor,nämligen försurningen, kemikalierna, kretsloppsan-passningen och naturvården. Det är mycket viktigafrågor, men växthuseffekten nämns inte en enda gång.Jag tycker att det är allvarligt, fru talman. I en av destora framtidsfrågorna duckar regeringen. Åtgärdermot utsläppen måste för att bli framgångsrika vidtaspå en internationell nivå.Det vore bra om vi nu kunde använda oss av EU idet här sammanhanget, för att sedan kunna dra medoss hela världssamfundet. har juett förslag om energi- och koldioxidskatt, vars genom-förande - som jag redan har nämnt - tyvärr bromsasav ett litet antal medlemsländer. Vi i tyck-er att det är fel, och vi vill att vetorätten mot miljö-avgifter skall avskaffas. Det är inte bara Socialdemo-kraterna som har gått emot oss, utan märkligt nogsäger också nej. Jag tycker att det ärkonstigt att miljöpartisterna säger nej , när vi kanstärka samarbetet om miljöfrågorna i och närvi vi har chans att börja fatta beslut som verkligenförbättrar miljön. Deras svar är: Vi vill att Sverigeskall lämna EU.Det är säkert, fru talman, många både här i kam-maren och ute i som undrar hur Miljöpartietspolitik skall kunna leda till en bättre miljö och hurden över huvud taget skall kunna påskynda interna-tionella åtgärder mot växthuseffekten, om man inteens vill vara med i samarbetet.Nu har väl lyckligtvis inte så stort in-flytande över de här frågorna, men jag tycker att re-geringens inställning är mer illavarslande. Är manintresserad av växthuseffekten? Vill man arbeta för enobligatorisk koldioxidskatt i EU:s medlemsländer?Har miljöministern möjligheter att påverka finansmi-nistern, som måste ta sig an de här frågorna?För oss liberaler handlar medlemskapet om att be-kämpa den miljöförstöring som är ett hot mot männi-skors frihet.Fru talman! EU måste och skall bli världens bästamiljöorganisation. Det handlar om våra barns ochbarnbarns framtid.Anf. 60 Miljöminister ()Fru talman! Jag tror inte att har lästvår EU-strategi, vilket förvånar mig eftersom vi harhaft ett gott samarbete om den. Där är försurnings-och klimatfrågor upptaget som den första punkten.Sverige har också varit drivande när det gällerkoldioxidskatten, eftersom det är ett av de viktigaexemplen på hur vi kan påverka klimatfrågorna. Vihar varit drivande dels genom att själva införa enkoldioxidskatt och därmed föregå med gott exempel,dels genom att driva frågan om en koldioxidskatt iEU. Både miljöministern och finansministern hardrivit frågan om en koldioxidskatt i EU.Däremot är det viktigt att vi får en avgränsningmellan miljöavgifter och övriga skattefrågor så att viinte sätter i en situation där även skattefrå-gorna i allmänhet blir harmoniserade inom EU.Anf. 61 () replikFru talman! Det gläder mig att miljöministern haragerat som hon har gjort tidigare. Jag sade också det imitt inledningsanförande. Min fråga gäller hur mankommer att agera när Spencerrapporten nu snart lig-ger på kommissionens bord. Den skall behandla kol-dioxidskatter. Förslaget har vattnats ur och blivit ettförslag om en frivillig skatt.Kommer miljöministern och finansministern attkräva att det skall vara en obligatorisk skatt, ellerkommer man att acceptera den rapport som kom-mer att föreläggas? Det är en viktig fråga. Det är entydlig markering. Jag tycker att det vore bra om mil-jöministern eller - det kanske ärfinansministern eftersom det gäller miljöavgifter somfortfarande räknas som skatter - tidigt markerar att vifrån sida inte kan tänka oss att överge posi-tionen att skatten skall vara obligatorisk för varjemedlemsland.Anf. 62 ()Fru talman! Jag tänker börja med att tala om attVänsterpartiet naturligtvis ser att ett internationelltsamarbete när det gäller miljöfrågorna är det absolutviktigaste. Det är det vi alltid har sagt. kaninte som enda land i världen jobba hårt med miljöfrå-gorna. Det skulle aldrig fungera. Det tror jag att deflesta är överens om.Det som är intressant är ju vilka spelregler vi haratt rätta oss efter. Vilket lagutrymme har vi föratt jobba med miljöfrågorna?Jag tycker faktiskt att debatten mesthar bestått av fina ord som inte betyder någonting.Fina ord kan vi alla säga, men det som är viktigt är juatt konkretisera frågorna kring EU och miljöpolitiken.Det är där har ett jättestort problem i dag.Det vi säger och det vi gör hamnar ofta i direkt kon-flikt.Vi har t.ex. skrivit under Riodeklarationen. Vi harlovat att prioritera biologisk mångfald. Samtidigtbygger vi ut vägar, vilket ökar kväveutsläppen.Bilismen ökar, och vi får stora problem med bådeväxthuseffekt och biologisk mångfald. Det är det somär problemet i dag.Jag tänker försöka konkretisera debatten och dis-kussionen på två stora områden som direkt be-rörs av EU:s lagstiftning. Det ena handlar om åter-vinningssystem och avfallspolitik.Det finns ett EG-direktiv om förpackningar ochförpackningsavfall som antogs ochsom träder i kraft . Det direktivet syftar tillatt minska materialanvändning vid tillverkning avförpackningar. Det som är intressant i direktivet är attminst och högst av vikten av de förpack-ningar som kommer ut på marknaden skall återvinnas.Förpackningsavfallet skall materialåtervinnas tillminst och högst . Dessa kvoter skall varauppfyllda till år 2001.Det som också är intressant i detta direktiv är attåtervinning innefattar energiutvinning. Däremot inne-fattar det inte begreppet återanvändning. De produk-ter som man återanvänder får alltså inte räknas in idessa kvoter.Det kanske är bra, eftersom våra svenska nuva-rande mål innebär att av alla standardförpack-ningar av glas - öl och läskflaskor - skall återvinnas.90 % av alla flaskor för vin och sprit som tappas iSverige skall återvinnas. För aluminiumburkar gällerockså . Det finns flera exempel på detta.Det som är intressant är att alla dessa svenskamålsättningar ligger utöver EU:s ram. Som jag tolkarEG-direktivet, vår tillämpning i och vårasvenska målsättningar bryter vi mot EU:s lagstiftningpå detta område.Direktivet baseras på § 100 A i Romfördraget.Vill man få tillstånd att överträda de maximinivåersom gäller insamling och materialåtervinning måsteman vända sig till kommissionen. Detta extra undan-tag får absolut inte innebära ett dolt handelshinder.Varje land får använda sina egna ekonomiskastyrmedel. Jag har funderat på om de nationella pant-och återvinningssystemen kan bli ett handelshinder.Vi har alla olika typer av flaskor och olika typer avförpackningar i EU:s länder. De skall kunna transpor-teras och säljas i alla olika länder.Skall vi t.ex. kunna lämna in danska flaskor i detsvenska pantsystemet? Urholkar vi inte förtroendetför dessa system när det kommer in nya förpackningarpå marknaden som vi inte kan återvinna genom desvenska systemen? Det är detta jag tror håller på atthända. Det är väldigt viktigt att vi har ett starkt förtro-ende för det miljöarbete vi driver.Den andra område jag tänkte ta upp är koldioxids-katten. tog också upp frågan, och AnnaLindh har kommenterat den. Jag tycker att det kännsbra och förtroendeingivande att vi driver dessa frågorväldigt hårt.Det är kanske viktigast att försöka dela upp direk-ta skatteregler och miljöavgifter. Det absolut viktigas-te är att alla former av miljöbeslut gäller miniminivåeroch att de enskilda länderna alltid har en möjlighet attgå vidare och jobba hårdare med de miljöfrågor somde vill driva. Man skall använda § 130 S - tror jag - istället för § 100 A. Det är en väldigt viktig skillnad idessa stora miljöfrågor.Till sist vill jag ställa en konkret fråga både till re-geringens representant, som finns här , och deandra riksdagspartierna. Det handlar just om de kon-kreta frågorna. Är vi beredda att faktiskt bryta motEU:s lagstiftning när det gäller återvinning? Är viberedda att göra det tills dess att vi har fått en föränd-ring i EU:s lagar? Jag är beredd att göra det, därför attjag tycker att det är så viktiga frågor. Det handlar omåtervinning men också om t.ex. koldioxidskatterna.Jag tror att det är dessa konkreta frågor vi måstebörja diskutera . Vi kan alla prata om fina saker ochsäga fina ord, men det är dessa konkreta frågor somdirekt gör att vi faller på eget grepp vad gäller EU-medlemskapet och miljöfrågorna. Det finns mångafler exempel på att de svenska målen direkt stridermot EU:s lagstiftning. Jag undrar hur vi gör då. Det ärden konkreta frågan.Anf. 63 har ett anförande och sedan replikrätt.Det blir bara replikrätter kvar. Jag vill bara påminnaom det.Anf. 64 () replikFru talman! har noterat denstränghet med vilken den tidigare regeringen, på mil-jöområdet ledd av , införde producentansvar -i detta fall framför allt när det gäller förpackningar -och kretsloppstänkande. har uppen-barligen också noterat den stränghet med vilken manförde fram begreppen återanvändning och materialå-tervinning som krav i hanteringen av förpackningar.Däri ligger också svaret på frå-ga till några av oss: Är man beredd att bryta mot för att genomföra de krav vi har i Sveri-ge? Det blir naturligtvis ett obetingat "ja" från Cen-terns sida. Vi var beredda att göra det redan innan vivar med i EU.Vi kände till förpackningsdirektiv. När det gällernivåer och krav på avfallsområdet var medom att driva fram de nivåer och de beslut som blevden tidigare regeringens. Men det finns några frågorkvar att arbeta med.Det gläder mig att identifierarskillnaden mellan materialåtervinning och återan-vändning å ena sidan och energiutvinning å andrasidan. Där finns fortfarande en kamp att utkämpa,nämligen kampen att se till att materialåtervin-ningstänkandet och återanvändningstänkandet domi-nerar över energiutvinningstänkandet.Hanna ställde en fråga till oss. Jag kaninbjuda till det arbete som innebäratt vi också i ser till att hålla borta tankarnapå att hämningslöst ägna sig åt energiutvinning närmaterialåtervinning och materialåteranvändning börsättas i förgrunden.Anf. 65 () replikFru talman! Jag är väldigt glad för det ja somLennart uttalar för räkning om attbryta mot de EU-lagar som gäller om förpackningaroch återvinning förpackningar inom EU.Det intressanta med dessa lagar, och som är skill-naden gentemot de svenska, är att EU:s lagar mycketmer gäller handelshinder. Det är det som är självamotivet till att ha en övre gräns, t.ex. maxnivån på . De svenska målsättningarna, som jag tycker är bra,t.ex. målsättningen om återvinning, är någotsom vi skall sträva mot. Det är därför som jag villpoängtera att det finns en stor skillnad i synen påmiljöarbetet inom EU och det som jag skulle viljavara synen på miljöarbetet.Lennart talar också om att det är viktigt attvi skall återanvända mer. Det håller jag helt och fulltmed om. Det som är intressant, och som jag kanske påen gång kan bolla vidare till , är den EU-skrivelse som vi fick i våras.Anf. 66 gäller nu . 67 () replikFru talman! Det handlade om det arbete som vi iSverige bedriver gentemot EU. Där nämner man inteåteranvändning över huvud taget. Jag tror att det ärnågot som vi måste börja arbeta för.I EG:s direktiv om förpackningar och återvinningstår det inte heller någonting om återanvändning. Detingår så att säga inte i målet. Det är också väldigtintressant. Jag tror att vi behöver arbeta mycket mermed detta.Anf. 68 () replikFru talman! Jag vill mycket kort säga till HannaZetterberg var bollarna ligger. Det kan också varaviktigt att veta.De svenska kraven vad gäller återanvändning ochmaterialåtervinning för förpackningar är i form av enförordning utfärdad av regeringen grundad på ren-hållningslagen. Det kan vara värt att notera att om detsker förändringar i de svenska ambitionerna måste dei så fall ske genom förändringar av dessa förordning-ar.Jag tycker att innehållet i de förordningarna är bra.De visar vägen, och bör också visa vägen, för EU:sarbete. Jag är övertygad om att den svenska miljömi-nistern ser det på det sättet och kommer att drivaarbetet med den utgångspunkten.Anf. 69 () replikFru talman! inledde sitt anfö-rande med att säga att vi säger en massa fina ord sominte betyder något. Jag vill ändå försäkra om att allt jag sade i mitt anförande är ordsom jag menar, och jag tänker med kraft arbeta förgenomföra detta. Jag vill göra det helt klart.Det som är intressant med an-förande är att hon tar upp frågan om miljöavgifternaoch koldioxidskatterna och talar om vikten av att manräknar dem till miljöfrågor och på det sättet får bortvetorätten när det gäller miljöskatter och miljöavgif-ter.Den frågan togs upp i kammaren.