prot · GI0977 · 1995-03-22 00:00:00 — Där tillskapades enarbetsmarknad som inte fanns tidigare för arbetshan-dikappade. De här organisationerna har inga ekono-miska möjligheter att öka löneutrymmet. De levermed sänkta kommunala och statliga bidrag, och deuppskattar sina anställda men har inte råd att ha kvardem.Anf. 105 () replikHerr talman! tog upp frågan om fö-retagshälsovården. Men vad vi i första hand vill jobbaför är att få så breda lösningar som möjligt och att delösningarna skall hålla över skiftande majoriteter, såatt det blir så långsiktigt som möjligt. Det är framförallt därför som vi tycker att man skall gå fram avtal-svägen. Men vi skriver också att om det inte skullefungera avtalsvägen, måste vi fundera på att gå framlagstiftningsvägen, precis som säger ien motion. Dessutom är det fler - även socialdemo-krater - som också har motionerat om detta.Naturligtvis håller jag med om attrehabilitering är oerhört viktigt. Vi säger säger att vidärför också vill satsa mycket på rehabilitering ocharbete.När det gäller rehabilitering inom har mandels ändrat arbetsorganisationen, dels jobbar man påett annorlunda sätt metodiskt och dels samarbetar manpå ett helt annat sätt med och andrarehabiliteringsinstanser. Det har visat sig fungeraväldigt väl. Det vi påpekar är att om man skall spara,så skall man framför allt göra det på organisationsde-len och på administrationen. Jag är säker på att AMIockså kan bli effektivare i sättet att arbeta. Men na-turligtvis måste man jobba vidare med en aktiv re-habilitering, för det är besparande för både den en-skilda personen och samhällsekonomin.Ingrid nämner också organisationerna.Det är riktigt att det kan bli problem för organisatio-ner. De flesta har 90-procentigt lönebidrag , mende är också medvetna om att det blir en sänkning. Detär ju inte de handikappade som skall subventioneraföreningarna, utan det är i stället kommuner, landstingoch stat via bidrag till föreningarna.Anf. 106 () replikHerr talman! Jag får först tacka försvaret att Socialdemokraterna nu har frånträtt sintidigare politik att förespråka en obligatorisk företags-hälsovård och att man inte längre ser det som nöd-vändigt att lagstifta om denna. är jag litetnyfiken på motiven, eftersom alla signaler från ar-betslivet och från myndigheter inom arbetsmiljöom-rådet tyder på att det inte har hänt något sedan i fjol.Men jag är glad över svaret.Det gläder mig också att tycker attdet är viktigt att satsa på rehabilitering. Men jag kanfortfarande bara konstatera att med den takt på ut-slagningen från arbetslivet som vi har är detväldigt olyckligt att inte eventuella rationaliserings-vinster används till att plocka in fler människor ochtill att föra ett aktivare rehabiliteringsarbete. Det är oändligt. Det skulle egentligen motive-ra större satsningar än vad t.o.m. före-slår, men vi lever ju med samma ekonomiska verklig-het. Men att spara på området verkar både oklokt ochoförståndigt.När det gäller de ideella organisationerna tackarjag också för svaret. Det är bra att ni ser problemet.Men varför då göra en generell neddragning? Organi-sationerna får ju inte de ökade bidragen. Ni sänkertaket utan att kunna lova att bidra med mer från stat,kommun eller landsting, vilket de facto innebär att enrad handikappade går ut i öppen arbetslöshet.Anf. 107 () replikHerr talman! Arbetsmiljön är ett gemensamt an-svar och måste då också regleras på ett sätt som ac-cepteras av båda parter, tycker vi. Frågan om ar-betsmiljön är för viktig för att bli ett politiskt slagträ.Det är därför vi förordar att man skall komma överensi stället för att lagstifta. Men, som jag tidigare sade,kommer man inte överens får man hitta vägar förlagstiftning.När det gäller rehabilitering är vi överens, IngridBurman. Att jobba aktivt med rehabilitering måstevara det som är mest lönsamt för samhället och ocksåför den som har ett funktionshinder.Men vi tycker att i en uppåtgående konjunkturskall vi ha ut människor på den öppna arbetsmarkna-den. Vi skall kunna använda oss av andra arbetsmark-nadspolitiska åtgärder än bara åtgärder för funktions-hindrade. Vi skall kunna pröva arbetshandikappade ipraktik, i ungdomsintroduktion med rekryteringsstöd,arbetsmarknadsutbildning och liknande. Alla andraåtgärder skall också stå öppna för den som har ettfunktionshinder.Anf. 108 () replikHerr talman! Jag vill återvända till resonemangetkring lönebidragen och kommentarerangående det sänkta bidragstaket från till 80 %.Till att börja med tycker jag att det är ett ganskakraftigt underbetyg som ger de hand-läggande tjänstemän som har skött detta. Vad honegentligen säger är att utskottsmajoritetens motiv försänkningen är att de handläggande tjänstemännen intehar skött sitt jobb och att de inte har förhandlat medarbetsgivarna på rätt sätt. Det måste väl vara fel vägatt gå, om man tycker att handläggarna inte klarar sittjobb, att ändra regelverket på det här sättet.Jag håller med om att det är bra att vi har ett flexi-belt system och att man försöker anpassa det eftergraden av handikapp osv. Men med detta förslagminskar ju de facto flexibiliteten. Man får ett mindrespann att röra sig inom när man för diskussionenmellan arbetsförmedlingen och den tänkta arbetsgiva-ren.Sonja väljer att ta exempel från statligamyndigheter och verk, där man har 100-procentigabidrag. Jag har inget att invända mot att man stramarupp tillämpningen på detta område. Men när det gällerde ideella organisationerna och folkrörelserna, därväldigt många jobbar, medger att detkan bli problem.Jag skulle vilja konkretisera frågan. Vilka konkre-ta effekter bedömer att sänkningen fårnär det gäller antalet lönebidragsanställda i folkrörel-ser och föreningsliv?Anf. 109 ()Herr talman! Motivet för att sänka lönebidrags-procenten är naturligtvis inte att arbetsförmedlingeninte har skött sitt jobb, utan motivet är att vi skall göraen besparing. Det handlar om en besparing på 400miljoner.Vad jag sade tidigare är att svårigheten är att sta-ten som är en stor arbetsgivare naturligtvis har en såstor tyngd. Där har den enskilde förmedlaren säkerthaft svårigheter. Åtminstone har några som jag hartalat med sagt att det är tufft att förhandla med en såstor arbetsgivare. Men här har man då stöd i att manfaktiskt inte får överskrida 80 %.Jag håller inte med i fråga omflexibiliteten. Det är flexibilitet från till ,vilket är rätt mycket att röra sig inom.När det gäller att slussa ut funktionshindrade i ar-betslivet har det tidigare stått att procenttal runt 80 %och enbart gäller för väldigt gravt handikappa-de. Det skall vi fortfarande hålla oss till, för det finnsen möjlighet för den som är mycket gravt handikap-pad att få anställning med lönebidrag på och90 %.Anf. 110 () replikHerr talman! Men det måste väl ändå vara så,, att om man har ett spann att röra siginom från till och ändrar det till att gällafrån till så minskar flexibiliteten. Jag har dåsvårt att se att flexibiliteten skulle öka. Naturligtvisblir det ett mindre spann att röra sig inom.Jag vill sedan upprepa den konkreta frågan omvilka effekter tror att sänkningen fårnär det gäller antalet anställda med lönebidrag inomföreningslivet. Jag vill gärna ha ett konkret svar påfrågan.Jag vill också litet grand beröra frågan om och den verksamhet som där bedrivs. Jag hållermed om att vi måste ställa krav påökad effektivitet, ökad produktivitet, ökad affärsmäs-sighet osv. Det sker också kontinuer-ligt, för man har en bra utveckling på detta område.Vad jag vänder mig mot är att det ekonomiska ut-rymmet som den ökade effektiviteten och produktivi-teten skapar inom används för att bidra tillstatskassan i stället för att användas för Samhallsverksamhet, så att fler människor med olika former avhandikapp kan beredas jobb inom . Samhallblir ju också allt duktigare på att slussa människor uttill den ordinarie arbetsmarknaden. Att det är positivttror jag att vi är överens om. Det är en viktig väg föratt nå det mål som vi är överens om, dvs. att flermänniskor skall ut på den ordinarie arbetsmarknaden.Därför är det synd och beklagligt att man på det härsättet stramar åt möjligheter att engagerafler människor i denna process.Anf. 111 () replikHerr talman! Naturligtvis minskar antalet någotmen inte så drastiskt som vill påtalahär.När det gäller frågan om organisation kan jag na-turligtvis inte svara exakt på frågan om vad somkommer att ske. Det beror ju på arbetsgivarna, ochnär det gäller föreningar beror det på om kommunernaär med och stöttar. står många kommuner för10 % av lönebidragen. har man möjlighet att gåupp till i stället. Hur viktig är just den som harett arbete för organisationen? Vi kanske också måsteställa större krav på organisationen att faktiskt betalalön till den som arbetar där. är det den enskildefunktionshindrade som med sitt arbete subventionerarföreningarna. Jag tycker inte att det är riktigt rätt.Jag tycker att man skall få betalt för det som mankan utföra, och sedan skall staten vara med och sub-ventionera för det som man inte kan utföra på grundav sitt funktionshinder. Det är det rätta och mest hu-mana sättet att se.Herr talman! tog också upp frå-gan om . Jag vill återkoppla till det som jagsade tidigare här. Jag tycker inte att det är lämpligt utökar verksamhet ännu mer. Vi skallanvända på det bästa sättet, både när detgäller att dra in mera till statskassan och för att kunnajobba mer aktivt med funktionshindrade. Det är inteså att man skall få mindre platser, men man skallanvända platserna på ett bättre sätt.Anf. 112 ()Herr talman! Moderata samlingspartiet har ingenreservation fogad till utskottets betänkande, men jagvill ändå passa på tillfället att kommentera någraskrivningar i betänkandet.Moderaterna delar uppfattningen att det på senaretid har uppnåtts positiva resultat inom arbetsmiljöom-rådet, och det har lett till ett intensivt förändrings- ochutvecklingsarbete.Vi som har varit politisktverksamma ute i landet inom kommuner och landstingoch även inom andra verksamheter har på nära hållkunnat följa och delta i just detta intensiva föränd-ringsarbete. Omfattande informations- och utbild-ningsinsatser har genomförts på många olika nivåer,vilka har lett till en ökad medvetenhet och konkretaförbättringar. Det är en process som ständigt pågår.Att det har lett till en sådan aktivitet beror självfal-let på att det har mötts med acceptans från både ar-betsgivare och arbetstagare. Omräknat i kronor ochören eller i timmar har det satsats icke obetydligasummor på att förbättra arbetsmiljön ute på arbets-platserna.Självfallet har arbetet också stimulerats genomt.ex. Forskning, ny teknikoch tvärvetenskapligt samarbete inom olika discipli-ner bidrar i sin tur till att skapa goda förutsättningar.Att vi anser att det är viktigt att föra dessa kunskaperoch erfarenheter vidare och att det måste bedrivas enkvalificerad forskning framgår bl.a. av vår motion , som kommer att behandlasvid ett senare tillfälle.Med detta vill jag ha sagt att den bild som rege-ringen försöker att måla upp - jag citerar: "det politis-ka trycket på en förnyelse av arbetslivet försvannemellertid till följd av den politik som förts efter 1991under den borgerliga regeringen" - är en vrångbildoch får hänföras till kategorin politiska floskler.Utskottet besökte i går AMS. då möjlighet att kommentera AMS framställninginför sysselsättningspropositionen. Vi fick en bredinformation, och det fördes en intressant diskussionutifrån lönebidragen. Det framkom att anslaget förÅtgärder för arbetshandikappade i stort sett var in-tecknat med någon variation över landet. Redan nuråder stopp för nya lönebidragsansökningar i vissalän, sades det. Detta innebär att övergången frånSamhall till den reguljära arbetsmarknaden stoppasupp. Däremot finns det pengar kvar när det gällerAMI:s utbildningsbidrag. Men på grund av mer ellermindre budgettekniska hinder kan man inte överförapengar mellan de olika kontona, som jag uppfattadedet.För en utomstående kan detta tyckas vara onödigtkrångligt. Pengarna borde kunna användas där debehövs bäst och gör störst nytta. Om det är på detviset att själva budgettekniken förhindrar en effektivhantering av de resurser som finns, bör rutinernanaturligtvis ses över.Herr talman! några ord om Samhall.Uppslutningen bakom är såvitt jag vetmycket stor. har en bolagise-ring och en effektivisering genomförts. Nya inrikt-ningar har startats. Men den tydliga markeringen attSamhalls insatser skall riktas mot prioriterade grupperär viktig. Man skall koncentrera sin rekrytering motpersoner med svåra handikapp. har haft engod affärsutveckling, och de krav som ställs bör haförutsättningar att uppnås.Ökade insatser på området "avknoppning" sompresenteras i Hållplats -94, resa mot år2000, är ett steg mot en spännande och stimulerandeutveckling som det finns all anledning för oss att följaupp.Anf. 113 () replikHerr talman! tog upp B 5-anslaget, där det ingår pengar till AMI:s utbildnings-bidrag och andra handikappåtgärder såsom löne-bidrag. Det är ju riktigt att det är fråga om både-och.Men det är också en politisk bedömning vad manskall använda dessa pengar till. har man ansettatt delar av B 5-anslaget skall användas till utbild-ningsbidrag. Visar det sig nu att det inte behövs såmycket pengar får man senare ta ställning till om detbehövs pengar på andra områden. Men det är en poli-tisk bedömning. Såvitt jag förstår av informationen påAMS har också den frågan överlämnats till regering-en. Jag förutsätter att om regeringen, när man ser överhelheten, anser att det är lämpligt kommer man attåterkomma i kompletteringspropositionen.Anf. 114 BO ()Herr talman! Att skapa sysselsättning till flera el-ler att minska arbetslösheten är det bästa sättet attminska budgetunderskottet och statsskulden. Det harsagts av många politiker.I fråga om sysselsättning för personer med handi-kapp gäller alldeles speciella regler och förhållanden.Men generellt kan sägas att vi - dvs. samhället och vipolitiker - har ett speciellt ansvar. Det gäller nästanalltid personer som inget hellre vill än att få jobbaprecis som vi andra. Det gäller personer som har detbesvärligt ändå och som dessutom inte får en chans attkomma ut på arbetsmarknaden, framför allt inte närarbetsmarknaden ser så hemsk ut som den gör just nu.Enligt säkra uppgifter som jag har fått behöver nuca 100 000 handikappade stöd för att de skall få ettjobb. Detta har , ochjag väckt två motioner om. Den ena motionen handlarom att man skall skapa fler jobb inom , ochden andra handlar om åtgärder för att skapa fler jobbför personer med funktionshinder.När man sedan ser vad utskottet har skrivit omdessa motioner, A202 och A289, blir man minst sagtledsen. Utskottet hänger upp avstyrkandet på tvåargument. Det första argumentet är att man måstespara, och det andra är att utskottet har av-styrkt. Jag tycker att båda argumenten är dåliga.Man slösar med både pengar och människor närman väljer det alternativ till arbete som finns för dearbetshandikappade, dvs. många och långa sjukperio-der, sjukbidrag eller förtidspension som leder tillpassivitet. Arbete betyder i stället att dessa personerfår lön och betalar skatt. Dessutom betyder ett arbeteväldigt mycket för självförtroendet och möjlighetenatt klara sig själv.När det gäller antalet anställda inom sadeSonja att alla handikappade ju inte kan fåanställning i . Jag utgår ifrån att det var enfelsägning. Jag har här pekat på att det finns 100 000handikappade som just nu står utanför arbetsmarkna-den och som behöver hjälp för att få ett jobb. Det äralltså inte fråga om alla handikappade, utan det gäller600-1 000 personer. Dessutom skulle jag kunna talamycket och länge om framgångsrika arbetemed att slussa ut människor från . Jag hoppasatt det där var en felsägning.Så länge som arbetsmarknaden ser så hemsk utsom den nu gör är det ingen som helst fara med en såpass liten ökning av antalet som vi föreslår. Vi kräverju en plan för att man skall kunna öka antalet anställ-da inom , och det tycker jag är i högsta gradrimligt.Vi har föreslagit att när man börjar med löne-bidrag skall man inte ha något tak, utan att man bordekunna få ut . När man sedan har börjatjobba och kanske gjort så mycket att man drar inpengar till sin organisation eller när man visar att mangör ett fint jobb, kan detta lösas genom en minskningav anslaget eller genom att det utbetalas anslag påannat sätt. var t.ex. inne på att kom-muner eller andra skulle kunna ställa upp med pengar.Men det blir ju litet konstigt. Först minskar mananslaget till och sedan tror man att andra skallgå in och hjälpa till. Det betyder att väldigt mångakommer att avstå från att anställa personer. En del fårkanske friställa den personal som är anställdmed lönebidrag. Det här är allvarligt.Sonja tog upp ett exempel om en myn-dighet. Myndigheterna kan säkert klara detta. Men deideella organisationerna - handikapporganisationeroch idrottsorganisationer - kommer att få problem.Jag tycker att man borde titta på detta innan mansänker anslaget.Herr talman! Låt mig ändå konstatera att utskottettycks resonera så här: Vi sparar mest genom att mins-ka anslaget eller skärpa kraven för att handikappadeskall få jobb. Det berör framför allt de 100 000 perso-ner som bankar på dörren och vill in på arbets-marknaden, men också dem som kanske redan har ettjobb som de riskerar att förlora genom dessa föränd-ringar.Jag kan förstå att man i besparingstider resonerarså här. Men det borde finnas en vision, en plan, förhur vi skall klara dessa personer som inget hellre villän att ha ett jobb.När det gäller ungdomarna, som är en annan svaggrupp, är vi duktiga. Vi har en plan och förslag tillåtgärder som skulle innebära att vi i stort sett fick bortungdomsarbetslösheten. Men när det gäller de handi-kappade saknas en sådan plan.Jag skulle gärna vilja höra vad sä-ger om en vision eller en plan för hur vi skall kunnaklara en sådan svår situation för en utsatt grupp.Herr talman! Om det blir votering på de punktersom berör våra motioner, t.ex. reservationerna 5 och 9från som delvis betyder bifall tillvåra motioner, kommer jag att stödja reservationerna.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutKU38 Presstöd m.m.Mom. 3 (presstödet i allmänhet)1. utskottet2. 4 (m)3. res. 5 (fp)Res. 5 ställdes mot res. 4 som biträddes med ackla-mation.Huvudvotering:218 för utskottet72 för res. 427 avstod32 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 151 s, 24 c, 2 fp, 19 v, 15 mp, 7 kdsFör res. 4: 72 mAvstod: 21 fp, 6 kdsFrånvarande: 10 s, 8 m, 3 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdsBarbro () anmälde att hon avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat ja.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KU26 förvaltningskontors verksam-hetsberättelseKammaren biföll utskottets hemställan.KU41 SamhällsinformationKammaren biföll utskottets hemställan.JuU11 Anslag till m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.JuU12 Anslag till JustitiekanslernKammaren biföll utskottets hemställan.LU19 Anslag på konsumentområdet för /96Kammaren biföll utskottets hemställan.LU21 Anslag till , m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.KrU14 IdrottMom. 3 (idrottsrörelsens oberoende ställning)1. utskottet2. 1 (m, c, fp, kds)Votering:185 för utskottet131 för res. 133 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 151 s, 1 c, 19 v, 14 mpFör res. 1: 72 m, 23 c, 23 fp, 13 kdsFrånvarande: 10 s, 8 m, 3 c, 3 fp, 3 v, 4 mp, 2 kdsMom. 4 (tillsättande av en parlamentarisk utredningmed uppgift att utreda den långsiktiga finansieringenav statens stöd till idrotten och idrottens möjlighetertill ökad självfinansiering)1. utskottet2. 2 (mp, c)Votering:260 för utskottet57 för res. 232 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 151 s, 72 m, 23 fp, 1 v, 13 kdsFör res. 2: 24 c, 18 v, 15 mpFrånvarande: 10 s, 8 m, 3 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdsMom. 6 (försöksverksamhet med en massiv stödinsatstill idrottsrörelsen och andra ideella organisationer påen krisdrabbad ort)1. utskottet2. 3 (kds)Votering:304 för utskottet13 för res. 332 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 151 s, 72 m, 24 c, 23 fp, 19 v, 15mpFör res. 3: 13 kdsFrånvarande: 10 s, 8 m, 3 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdsMom. 11 (stöd för motionsverksamhet för studerandevid kårorterna)1. utskottet2. 4 (fp, v, mp)Kammaren biträdde utskottets hemställan genomuppresning.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UbU8 Betygssystemet i grundskolanMom. 1 (betygsfri skola)1. utskottet2. 1 (v)Votering:297 för utskottet20 för res. 132 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 72 m, 24 c, 23 fp, 15 mp, 13kdsFör res. 1: 1 s, 19 vFrånvarande: 10 s, 8 m, 3 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdsMom. 4 (nationella prov)1. utskottet2. 3 (m)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 6 (omdöme i slutbetyget)1. utskottet2. 6 (c, fp, kds)Votering:192 för utskottet72 för res. 652 avstod33 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösternaFör utskottet: 151 s, 7 m, 19 v, 15 mpFör res. 6: 12 m, 24 c, 23 fp, 13 kdsAvstod: 52 mFrånvarande: 10 s, 9 m, 3 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UbU9 Vissa gymnasieskolfrågorMom. 1 (ändring av timplaner för gymnasieskolan)1. utskottet2. 1 (m, c, v, kds)Votering:192 för utskottet126 för res. 131 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 151 s, 23 fp, 3 v, 15 mpFör res. 1: 73 m, 24 c, 16 v, 13 kdsFrånvarande: 10 s, 7 m, 3 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdsHanna () anmälde att hon avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.BoU15 Vattenrätt m.m.Mom. 1 (ersättningsreglerna)1. utskottet2. 2 (m)Votering:243 för utskottet74 för res. 232 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 24 c, 23 fp, 19 v, 15 mp, 12kdsFör res. 2: 73 m, 1 kdsFrånvarande: 11 s, 7 m, 3 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.AU12 ArbetslivspolitikMom. 2 (obligatorisk företagshälsovård m.m.)1. utskottet2. 2 (v)Votering:299 för utskottet19 för res. 231 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 151 s, 73 m, 24 c, 23 fp, 15 mp, 13kdsFör res. 2: 19 vFrånvarande: 10 s, 7 m, 3 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdsMom. 3 (handikappanpassning m.m.)1. utskottet2. 3 (fp, v, mp)Votering:260 för utskottet57 för res. 332 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 73 m, 24 c, 13 kdsFör res. 3: 23 fp, 19 v, 15 mpFrånvarande: 11 s, 7 m, 3 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdsMom. 5 (arbetslöshetssituationen för arbetshandikap-pade)1. utskottet2. 4 (fp, c, kds)Votering:235 för utskottet77 för res. 45 avstod32 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 73 m, 14 vFör res. 4: 2 s, 24 c, 23 fp, 15 mp, 13 kdsAvstod: 5 vFrånvarande: 11 s, 7 m, 3 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdsMom. 10 (inriktningen av besparingsåtgärder inomanslagetSärskilda åtgärder för arbetshandikappade)1. utskottet2. 7 (fp, c)3. res. 8 (v)Förberedande votering:66 för res. 721 för res. 8229 avstod33 frånvarandeKammaren biträdde res. 7.Huvudvotering:238 för utskottet79 för res. 732 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 73 m, 2 v, 13 kdsFör res. 7: 24 c, 23 fp, 17 v, 15 mpFrånvarande: 11 s, 7 m, 3 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdsMom. 14 (anslag till Särskilda åtgärder för arbets-handikappade)1. utskottet2. 10 (c)3. res. 12 (v)Res. 12 ställdes mot res. 10 som biträddes med ac-klamation.Huvudotering:261 för res. 1024 för res. 1232 avstod32 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För res. 10: 150 s, 71 m, 4 fp, 8 v, 15 mp, 13 kdsFör res.