prot · GI0969 · 1995-03-08 00:00:00 — "Enligt den mening vi då hade måste de nya syste-men för hönshållning uppfylla vissa bestämda villkor.Systemen får inte försämra miljön för hönsen, t.ex.genom att antibiotika generellt måste användas i fod-ret eller genom att avnäbbning måste ske. Äggenshygieniska kvalitet får inte heller försämras, och ar-betsmiljön får inte bli lidande.Detta är i stort sett exakt samma uppfattning somvi gemensamt har . Det ger en liten tankeställareom vad som kommer att hända framöver. Vi har för-hoppningar om att det skall lyckas, men vi vet ocksåatt väldigt många hönsplatser måste byggas till underde närmaste åren om man skall nå målet 1999. Manhar sina dubier inför den krassa verkligheten.Det är glädjande att utskottet är enigt omproblembeskrivningen och om att man skall tidigare-lägga den här mera djuplodande undersökningen. Iannat fall är risken uppenbarligen mycket stor att manäventyrar en stor del av den svenska äggproduktionenoch gör sig beroende av import av ägg. Det är precisdet vi inte vill.Trots enigheten i utskottet har vi en reservationfrån moderat håll. I den framhåller vi att det är viktigtatt uppmuntra producenterna att investera i alternativainhysningssystem. Vi menar dock att om man skall fåproducenterna att göra detta, måste de få chansen attanvända det här under en viss avskrivningsperiodeller också måste staten lösa in anläggningarna. Iannat fall kommer av allt att döma ingenting att ske.Det är allvarligt, eftersom vi i så fall inte har någonchans att tillgodose önskemål enligt de beslut vi harfattat och som har följts upp flera gånger.Fru talman! Jag vill yrka bifall till den moderatareservation som är fogad till betänkandet och i övrigttill utskottets hemställan.Anf. 148 ANN-KRISTINEJOHANSSON (s)Fru talman! I djurskyddslagen som trädde i kraftden , sägs bl.a. att djur skall hållas ochskötas i en god djurmiljö, på ett sådant sätt att derashälsa främjas och så att de ges möjligheter att bete signaturligt. Enligt djurskyddsförordningen får höns intehållas i burar för äggproduktion. Enligt en övergångs-bestämmelse får befintliga anläggningar för burhönsanvändas till utgången av 1998.I samband med beslut om den nyadjurskyddslagen beslutade att en utvärde-ring av arbetet med forskning och försök gällandeolika system skulle göras i form av en kontrollstationefter en femårsperiod, alltså 1993. Så gjordes också. skrivelse lämnade regeringen en noggrann redogö-relse till jordbruksutskottet i december 1993.Beslutet i efter en noggranngenomgång med bl.a. en offentlig utfrågning medrepresentanter från olika berörda, anslöt sig riksdagentill regeringens bedömning att förbudet skall träda ikraft . Men i beslutet underströkriksdagen att avvecklingen av burhönssystemet intefår slå ut den svenska äggproduktionen och ersättaden med importerade ägg producerade i andra ländersbursystem. Läkemedelsindustrins behov av ägg förtillverkning av näringslösning måste också tas med idiskussionen om svensk äggproduktion.Riksdagen sade också i samma beslut att forsk-ningen rörande alternativ till nuvarande bursystemmåste bli så mångsidig som möjligt. Forskningen skallockså kunna omfatta modifierade bursystem underförutsättning av att både arbetsmiljö- och djurskydds-kraven uppfylls.Slutligen beslöt att regeringen skallåterkomma till för en avrapporte-ring med början hösten 1994.Fru talman! I den skrivelse som vi behandlarredovisas en del resultat från forskning och ny tekni-kutprovning. Utveckling och prövning sker parallelltför att man skall kunna gå så snabbt fram som möjligt.Resultatet av forskningen och den nya teknikutprov-ningen visar fortfarande på några problem som kvar-står i utvecklingsarbetet.De dominerande problemen är fjäderplockningoch för hög dödlighet. Forskningen kan inte genågra entydiga svar på hur problemen skall lösas.Orsakssambanden är mycket komplicerade. Av allt attdöma är uppfödningen av livkycklingar, fodrets sam-mansättning och struktur, djurmaterialet och skötselnviktiga ingredienser i sammanhanget. Ett annat stortproblem är utbrotten av koccidios hos värphönsen,men där är tydligen ett vaccin på väg.Den nya teknikutprovningen ser även på arbets-miljön och luftkvaliteten. Resultaten visar att förhål-landena i dessa avseenden är godtagbara. I nästa årsrapport skall arbetsmiljön utredas mera ingående.Det återstår alltså en mängd problem att lösa innannågon produktion av godkända intensiva inhysnings-system kan komma i gång. En positiv faktor är attnäringen har visat stort intresse av att etablera golv-hönsproduktion, och man är villig att delta i verksam-heter som kan ge förbättringar från både djurskydds-och kvalitetssynpunkt. Svensk äggproduktion harfördelar gentemot den utländska produktionen bl.a. pågrund av vår hårda salmonellakontroll.Utskottet ställer sig bakom regeringens övervä-ganden i skrivelsen om att det är viktigt att få framerfarenheter från driften av intensiva inhysningssys-tem. Därför bör den av satta be-gränsningen vid tio anläggningar omprövas. Detskulle räcka med att begränsa antalet höns i systemsom skall prövas. gräns vid 100 000höns kan vara lämplig.Vi vill också understryka vikten av att näringenoch andra forskningsfinansiärer satsar tillräckligaresurser på utveckling kring nya inhysningssystem.Fru talman! Vi är inte beredda att ompröva riks-dagens beslut om avveckling av burhönssystemet.Men vi kan i viss mån hålla med om de farhågor somframförs i motionerna angående omställningsarbetet.Därför är det viktigt att regeringen följer denna frågaytterst noggrant. Utskottet anser att det inte finnstillräckligt med underlag för att närmare pröva beho-vet av särskilda övergångslösningar eller andra åtgär-der som nämns i motionerna.Enligt ett utskottsbeslut skulle en mer utförligkontrollstation förläggas till 1997 för att riksdagenskulle få ett mer fullständigt beslutsunderlag. Efter-som vi kan se ett antal problem - de som jagnämnt tidigare i mitt anförande -, har ett enigt utskottbeslutat att tidigarelägga kontrollstationen till år1996.Fru talman! Jag vill med det anförda yrka bifall tillutskottets hemställan och avslag på reservationerna.Anf. 149 ()Fru talman! Jag vill i stort instämma i redovisning av utskottets reso-nemang. Det finns fyra punkter. De sammanfattar detallvar som utskottet, liksom regeringen i sin skrivelse,ser på den här frågan med.För det första konstateras att äggproducenternasjälva är villiga att delta i den verksamhet som ledertill att etablera golvhönsproduktion. Man gör det påstort allvar, och regeringen bör ta vara på det enga-gemanget. Regeringen och bör tafasta på den attityd som producenterna redovisar ochutnyttja den i det fortsatta arbetet.För det andra konstaterar vi mycket tydligt att manbör ompröva de begränsningar som ligger i attityd till att i en fältfas pröva ny verk-samhet. Vi menar alltså att och rege-ringen bör ompröva begränsningarna.För det tredje vill vi inte i någon väsentlig del om-pröva de beslut som är fattade utan står fast vid beslu-tet om en avveckling av burhönssystemen.För det fjärde är det mycket viktigt att tidigareläg-ga kontrollstationen ifrån 1997 till 1996, precis somAnn-Kristin redovisade.Vi har således i utskottet tagit det engagemangsom finns på allvar och redovisat det. Det är en viktigfråga. Vi anser att det är nödvändigt att regeringenskyndsamt följer de förändringar som sker, så att demål som är fastlagda kan uppnås.Med det anförda vill jag yrka bifall till utskottetshemställan.Anf. 150 ()Fru talman! Det här är en fråga som Miljöpartiethar engagerat sig mycket i. Vi kan med glädje konsta-tera att det nu börjar finnas ett aktivt intresse frånnäringens sida. Man börjar inse att den 1 januari 1999närmar sig med stormsteg.För att vi skall kunna lyckas med målsättningen attfå bort burhönsen till är jag heltövertygad om att näringen måste ta ett stort ansvar.Därför är det glädjande att se att näringen nu verkli-gen börjar engagera sig.Fru talman! Jag vill yrka bifall till hemställan i ut-skottets betänkande och avslag på reservationen.För är det mycket viktigt att vi nu ta-lar om för näringen att datumet, ,står kvar. Vi ser också problem med det som sker nu.Vi kan se att det finns problem med koccidios, kanni-balism och fjäderplockning, men vi är övertygade omatt man kommer att kunna lösa dessa problem till den1 januari 1999.Det är mycket viktigt att vi nu ser till att det satsaspengar på forskning och utveckling. Det finns en deltecken i den senaste budgeten som tyder på att rege-ringen inte riktigt vill satsa så mycket på jordbruks-forskningen som man har gjort tidigare. Just när detgäller dessa system är det viktigt att det finns pengartill forskningen, eftersom näringen också har en tids-press när det gäller att klara av det här.Man kan tycka att det har gått sedan 1988.Man kan tycka att näringen har fått på sig.Utvecklingen skulle kanske ha kommit längre omnäringen själv hade gjort en aktiv insats, men efter-som man nu tydligen börjar inse att det är bråttom ochvi kan se en snabb utveckling är vi övertygade om attdatumet, , kan stå kvar.Vi tycker att det är oerhört bra med den kontroll-station som finns 1996. Vi ser framtiden an med till-försikt, eftersom vi tror att det finns goda möjligheterför svenska äggproducenter att skapa sig ett systemför höns som kan vara en förebild för andra i världen.Detta kan visa att vi med bra djurskyddslagar ochsystem kan producera ägg till konkurrenskraftigapriser.Jag yrkar alltså bifall till hemställan i utskottetsbetänkande.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )10 § betänkande 1994/95:NU14Tilläggsbudget (prop. 1994/95:105 delvis)vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )11 § Kreditgarantier för fartygsfinansieringFöredrogsNäringsutskottets betänkande 1994/95:NU15Kreditgarantier för fartygsfinansiering (prop.1994/95:100 delvis)vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )12 § Avtal om avräkning vid handel med finan-siella instrument och valutaFöredrogsNäringsutskottets betänkande 1994/95:NU16Avtal om avräkning vid handel med finansiella in-strument och valuta (prop. 1994/95:130)vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )13 § revisorers förslag angåendetillsyn - innebörd och tillämpningFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1994/95:KU27Riksdagens revisorers förslag angående tillsyn - inne-börd och tillämpning (förs. 1994/95:RR9)vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )14 § Kommunallagsanpassning av kyrkolagenm.m.FöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1994/95:KU29Kommunallagsanpassning av kyrkolagen m.m. (prop.1994/95:129)Anf. 151 ()Fru talman! Det här betänkandet handlar omkommunallagsanpassningen av kyrkolagen. Jag delarden uppfattning som kommer till uttryck i reservatio-nerna 2, 3, 4, 5 och 6. För tids vinnande vid votering-en yrkar jag emellertid bara bifall till reservationerna3 och 6.Först skall jag ta upp den kyrkokommunala kom-petensen. I reservation nr 3 behandlas frågan omförsamlingarnas kompetens. I det här fallet handlardet om rätten att kostnadsfritt tillhandahålla de kyrkli-ga handlingarna dop, begravning, konfirmation ochvigsel.I en öppen folkkyrka borde det vara självklart attgudstjänster - det handlar ju om sådana - skall kunnahållas utan tvång på att man skall ta ut betalning. Ireservationen tas inte någon övergång till motsatsenupp, dvs. en absolut rätt för enskilda icke försam-lingsmedlemmar att kräva kyrkliga handlingar kost-nadsfritt. Däremot borde det vara en självklarhet attförsamlingarna själva skall ges rätt att avgöra hurgenerösa de vill vara. Det är bara på församlingsnivåsom man kan avgöra vad som är en skälig hantering.Det är viktigt att inte regler som är fastställda här iriksdagen blir ett hinder för den öppna folkkyrkansmöjlighet att ställa upp för sina medlemmar även omde i ett enskilt fall kanske tillhör en annan församling.Alltså bör församlingen ges rätt att bestämma dengrad av generositet som man vill tillämpa mot ickemedlemmar som har särskilda skäl när det gäller dekyrkliga handlingarna. Därmed yrkar jag bifall tillreservation nr 3.I reservation nr 6 tas kyrka-stat-frågan upp. mycket riktigt skriver ligger den frågan påregeringens bord . En avslutadremissomgång med anledning av Kyrkoberedningensbetänkande bearbetas i regeringskansliet.Redan nu står det emellertid klart att Kyrkobe-redningens förslag inte utan ganska omfattandekompletteringar kan ligga till grund för regeringsför-slag till kyrkomöte och riksdag. Beredningens förslaginnebär förvisso ett bevarat samband mellan stat ochkyrka, men hur detta skall åstadkommas, t.ex. uttryckti lag, är inte tillräckligt klarlagt. Innehållet i reserva-tion nr 7 går enligt min mening i en alldeles felaktigriktning. Det finns anledning att vara tydligare frånregeringens sida än vad beredningen har varit.Omfattningen av och innehållet i lagstiftningen äralltså en avgörande och viktig fråga. Frågan om hurden kyrkliga egendomen långsiktigt skall kunna ga-ranteras kyrkan är inte heller tillräckligt belyst. Lika-dant är det med frågan om begravningsväsendetsfinansiering. I en så viktig fråga som den om förhål-landet mellan staten och är det viktigtatt man inte förhastar sig. Tidtabeller får aldrig varaöverordnade sakfrågans lösning. Jag yrkar alltså bifalltill reservation nr 6.Anf. 152 ()Fru talman! Jag talar för utskottets majoritet. Dettabetänkande rör många frågor. Den övergripande frå-gan gäller en kommunallagsanpassning av kyrkola-gen. Den innebär egentligen en modernisering och enganska lagom - för att använda det berömda svenskaordet - anpassning av ordningar tillde demokratiska principer som i övrigt gäller ivårt land.I en motion avvisar denna anpassning.Det förefaller vara ett ganska märkligt sätt att hanteraden nödvändiga moderniseringsprocessen på.Annars kan man se många av dessa lagändringarsom tämligen formella justeringar, men de har också,som vi har hört av , väckt en lång radandra frågor. Somliga av dem har stöd av kyrkomötet.Somliga avvisas av kyrkomötet. I sig illustrerar justdetta de problem som finns med den dubbla demo-kratiska form som vi nu har med flera beslutsinstan-ser. kan man hävda ett och annat med stöd avkyrkomötet. Om inte det går kan man här i riskdagengöra ett nytt försök att få igenom sina förslag.Det finns några mer övergripande innehållsligafrågor. Det finns ett resonemang om medlemsbegrep-pet som i hög grad hänger ihop med hela frågan omden förändrade relationen mellan staten och kyrkan.Det är alldeles givet att det finns en lång rad problemsom måste lösas. En del av dem löses ganska välgenom de förslag som Kyrkoberedningen har lagtfram. Det kan hända att jag får anledning att åter-komma till detta.Det här ger också anledning att nu ta upp fråganom relationen mellan staten och . Detkommer att läggas fram förslag om dessa ändraderelationer. Det är bra. vill inte att rela-tionen ändras. Man tror att man kan undvika frågangenom att föreslå en folkomröstning.Men vi lever i en ny tid. Den gamla ordningenmed de stora monopolsystemen har tvingats gevika, och den religiösa mångfalden ökar.Detta ger givetvis konsekvenser också för . De av Kyrkoberedningen föreslagna princi-perna svarar väl mot en avvägd förändring. De histo-riska och kulturella banden kan upprätthållas, ochinom kyrkan får man äntligen chans att själv ta ansvarför och fatta beslut om sin egen verksamhet. Även omman inom frikyrkorna över lag inte tycker att förslagetgår tillräckligt långt, menar jag att det avvägda försla-get är på rätt nivå historiskt och kulturellt och därförförsvarbart.I övriga delar av betänkandet och i de motionersom behandlas där visas på en svårighet som knyteran till frågan om kyrkans frihet och beslutsmyndighetöver sig själv. Om man i lagstiftning vill rymma allade utmaningar och möjligheter som finns på olikaplatser i landet har man ett problem. Kyrkans ambi-tion är att driva äldrevård, ge internationellt bistånd,generöst ge service till medlemmar i grannförsam-lingar eller ge partistöd.Denna förslagslusta väcker en del oro och får migatt undra: Finns det så gott om resurser i att man tror sig klara av allt detta? Jag vet attdet inte är så, men kanske skulle motionärerna passasig litet, så att inte finansministern tror att det finns ettsådant ymnighetshorn i närstående organisationer.I måndags mötte jag representanter för den kyrkajag tillhör, . Det är en världsomspän-nande kyrka med 9,5 miljoner medlemmar. Man harnu på amerikanskt initiativ startat en utredning som,även om förutsättningarna och utgångspunkterna ärhelt annorlunda, på många sätt är en parallell till frå-gan om relationen mellan stat och kyrka. United Met-hodist Church finns i stora delar av världen, med olikaförutsättningar, resurser och utmaningar. Att där för-söka skriva samman en kyrkolag som passar i alla deolika sammanhang där man arbetar låter sig knappastgöras. ser man därför över dessa arbetsformer, föratt skapa såväl flexibilitet som handlingsutrymme,som man håller samman den stora, vidakyrkan.På motsvarande sätt måste anpas-sas till de förutsättningar som gäller och som ärolika i olika delar av landet.Fru talman! På den här vägen är det här betänkan-det ett litet steg, alldeles lagom mellan den stora för-ändring som kommer och den modernisering som nubehövs.Jag yrkar därmed bifall till utskottets hemställan.Anf. 153 () replikFru talman! Jag blir litet konfunderad när jag hören företrädare för ett annat samfund än det jag själv äraktiv i tala om dop, konfirmation, vigsel och begrav-ningar som exempel på service, vilken som helst. tycks inte ha lyssnat till vad jag sade imitt anförande. Jag påpekade då att detta är gudstjäns-ter, förrättningar som sker i gudstjänstens form.Yrkandet i motionen och det som tas upp i reser-vationen är inte någon allmän rätt för alla att springatill vilken församling som helst och ställa krav, utandet handlar om en möjlighet för en församling att haen något generösare attityd än den som lagen i dagtillåter. är det dessutom genom ett regerings-rättsutslag inte ens tillåtet att ha en sådan generositet.Om en människa som hela sitt liv har tillhört en för-samling av något skäl hamnar i en annan församlingoch strax därefter dör, får man alltså inte bjuda påbegravning. Det som tas upp i reservationen är möj-ligheten till en generösare attityd.Jag föreställer mig, , att deflesta samfund i , även de fria samfunden somhar betydligt sämre ekonomiska förutsättningar änSvenska kyrkan, har den generösa attityden. Jag tyck-er att man skall vara rädd om det.Medlemskapsfrågan och namnfrågan, som tas uppi en annan reservation, löses med det nya tillhörig-hetsförslaget, men detta behöver vi inte ta upp här.Anf. 154 () re-plikFru talman! Det här är en litet komplicerad fråga.Även om detta inte är rätt plattform för en sådan dis-kussion, kan man förstås rent teologiskt diskuterafrågan om vad de olika kyrkliga förrättningarnaegentligen per definition bör kallas. Det är då natur-ligtvis en poäng att som tala om demsom gudstjänster. Det låter då förfärligt märkligt omen grannförsamlingsbo inte kan få vara med vid engudstjänst.Men det är ju inte riktigt gudstjänsterna i allmän-het som frågan gäller, utan det som avses är den typav kyrkliga förrättningar som faktiskt kräver en merpersonlig hantering och ett annat tillvägagångssätt.Det är då inte så där alldeles förfärligt enkelt att här iriksdagen bestämma att detta generellt skall varamöjligt, antingen på vilket sätt som helst eller efternågon bestämd ordning. Det här är enligt min upp-fattning ett av de tydligaste skälen till att kyrkan be-höver ha frihet vad gäller sitt eget fögderi, och dettalar då för en förändrad relation mellan stat och kyr-ka.Flera församlingar i landet har genomfört ettganska avancerat clearingsystem vad gäller begrav-ningsväsendet. Det finns naturligtvis möjligheter attutveckla de här systemen, men det är inte riktigt detsom frågan nu handlar om. Vad det handlar om är attriva gränshinder, och det är jag för, men då måsteman veta hur det skall lösas kostnadsmässigt.Anf. 155 () replikFru talman! Jag märkte redan i att han har missförstått frågan. Hanblandade nämligen då ihop detta med andra motioneri vilka talas om rätten att driva ålderdomshem, kyr-kans rätt att ge bistånd och annat. Men det är inte detvi pratar om . handlar det faktiskt om en möj-lighet, inte en generell rätt för någon att ställa kravmen en möjlighet för den lokala församlingen att,naturligtvis inom ramen för den budget som har fast-ställts, vara generös. Det är det det handlar om. Det ärfråga om praktisk decentralisering.Det är ingen poäng, , att kalladet här för gudstjänster. Det är fråga om kyrkligahandlingar som sker i gudstjänst. Eftersom är ett trossamfund och eftersom man utför dehär handlingarna i samband med en gudstjänst, menarjag att man skall benämna saker vid deras rätta namn.Det är därför det är så främmande att vi här i riksda-gen har beslutat om regler som gör att detta faktiskt ärförbjudet. Det är bara det jag pratar om.Jag tror alltså inte att vare sig finansministern ellernågon annan behöver vara rädd för att det här kom-mer att handla om stora kostnader. Det är inte det dethandlar om, men jag kan i och för sig se poängen iPär-Axel påpekande, eftersom det dras inpengar ganska friskt just . Jag tror alltså inte attdetta tillnärmelsevis kommer att kunna bli ett argu-ment i den här frågan. Det handlar bara om att ge denlokala församlingen rätt och möjlighet att fungeragentemot sina medlemmar såsom man bör fungera närman tar ansvar i så viktiga frågor.Anf. 156 () re-plikFru talman! Jag tror inte att jag har missuppfattatjust den här frågan. Att jag sedan valde att baka ihopett antal sådana här servicefrågor - om jag får fortsät-ta att kalla dem så - hänger, som väl vet, ihop med att det finns kostnader för-enade med detta.Jag skulle ändå vilja återkomma till själva defini-tionen. Det är faktiskt inte fråga om gudstjänster i denbetydelsen att någon sitter i sin bänk och lyssnar -vilket man inte heller gör så mycket här i -utan det handlar om en speciell, personligt inriktadservice som människor kan tänkas förvänta sig.Frågan om begravningsväsendet har lösts delvisgenom ett clearingsystem, och givetvis borde ett så-dant system kunna användas också i en mer totallösning. är ju klart medveten om att detinte är alldeles enkelt att börja byta praxis, för dåställer man ju plötsligt alldeles nya krav, och manskapar ett slags generell förväntan på hur det här skalllösas. Då kan det också bli en oerhörd obalans rentkostnadsmässigt mellan olika församlingar.Så vi skall nog inte förenkla den här frågan i över-kant. Till slut handlar det om pengar. Den service ochde gudstjänster som medlemmarna kan förvänta sig ärnaturligtvis i första hand knuten till den egna försam-lingen. Så är ju själva strukturen uppbyggd.Anf. 157 ()Värderade talman! Jag har väckt en ganska omfat-tande motion med anledning av regeringens proposi-tion 1994/95:129 Kommunallagsanpassning av kyrko-lagen m.m. Trots att min motion på alla punkter före-slås bli avslagen, ämnar jag inte yrka bifall till någondel av den. Jag vill dock göra några kommentarer medanledning av utskottets behandling av ärendet.Jag hör till dem som önskar att Svenska kyrkanskall befrias från staten. För mig innebär den inställ-ningen inte att jag menar att riksdag redan nuskall avhålla sig från att fatta beslut om Svenska kyr-kan. Jag anser att vi så mycket som möjligt skall sti-mulera våra kyrkopolitiker att ta ansvar för kyrkoför-samlingarnas verksamhet och förvaltning så att detfinns en engagerad och rutinerad grupp, som är be-redd att ta över helt när blir en själv-ständig och från staten fri kyrka.