prot · GI09119 · 1995-06-13 00:00:00 — Vi får väl alla ta ställ-ning till dem, i regeringsställning eller inte.Till sist vill jag ta upp reklamskatten. har uppfattningen att reklamskatten bör avskaf-fas, av skäl kända både för och mig. Hurvärderar uppfattning idenna fråga?Anf. 94 () replikFru talman! Jag kan i alla fall svara på frågan vemsom är minst populistisk. Det är den som ger det rakabeskedet till att just nu behövs både skatte-höjningar och kraftfulla besparingar för att få ordningpå ekonomi. Det är den som är minst popu-listisk. Sedan får andra recensera resten.Vad gäller det som sades om regeringsställningvill jag säga följande: är i opposition. Väns-terpartiet är i opposition. Socialdemokraterna är iregeringsställning. Med det menar jag att det i dennafråga, dvs. koldioxidskatten, inte räcker att bara dis-kutera med socialdemokraterna här i kammaren. Dekan nog ibland vara mer förståndiga än socialdemo-kraterna i . Jag vågar mig på denutsagan, efter att ha varit i skatteutskottet.Carl tog också upp reklamskatten.Det finns stora tekniska problem med den nuvarandereklamskatten. Min stora poäng är att reklamskattenskall breddas till att omfatta nya etermedier. Det ärväldigt vanligt i våra grannländer på kontinenten har reklamskatt på etermedier.Anf. 95 () replikFru talman! Jag tror att väljer en felak-tig väg när det gäller att bredda reklamskatten. Den ärtekniskt svår att hantera. En breddning tror jag görden ännu mer komplicerad. Det raka beskedet i detavseendet är att reklamskatten bör avskaffas. De in-täkter som den genererar kan man få in på andrasätt. Det är jag övertygad om. Alternativt får manägna sig åt ytterligare besparingar. Som Bäckströmvet kostar denna skatt mycket att administrera. Sådanaskatter är inte bra.Anf. 96 () replikFru talman! Skatter som är svåra att administreraär inte bra. Det har rätt i. Därför börman se över den. Därför har vi haft en reklamskatteut-redning. Jag är helt med på noterna att vi kan göra omskatten, för mediesituationen förändras . Detbehövs nytt utredningsarbete. Men min stora poäng äratt om vi skall ha kvar som enlevande storstadstidning behöver vi ett finansielltutrymme för att klara presstödet.Jag vill ha kvar en fri moderat storstadstidning iStockholm. Då behöver vi resurser för att finansieraden, för marknaden klarar inte att bära den tidningen.Jag vill ha kvar den, och då behöver vi en reklamskattför att finansiera det.Anf. 97 ()Fru talman! Detta betänkande syftar, som fram-gått, till att tala om hur vi skall finansiera medlemska-pet i den europeiska unionen. Vi hade naturligtvishelst sett att vi slapp delta i finansieringen. Men ärsituationen som den är. Jag delar att man får vara med och ta ansvar ochgöra det bästa som är möjligt av situationen.Det finns en lång rad olika förslag i betänkandet.Där tas också upp många motioner från den allmännamotionstiden. Framför allt finns en hel del reservatio-ner från . Jag tänkte försöka uppehållamig kort vid varför det ser ut som det gör och varförvåra förslag på en del punkter ganska drastiskt skiljersig från dem som läggs fram i betänkandet.Först och främst kan man konstatera att vi kanställa oss bakom de flesta av förslagen till hur manskall finansiera medlemskapet, en kostnad på 20 mil-jarder. En del tycker vi är sämre. En del kan vara okejsom de är.Egentligen kan man tänka sig att dessa pengarkunde ha tagits in i alla fall, för att finansiera annat.Vi har länge drivit tanken att man skulle förändraskattesystemet på ett ganska genomgripande sätt,genom att minska skatten på arbete och höja skattenpå miljöstörande verksamheter, energi och råvaruut-tag. Fler och fler partier kämpar hårt för den tanken.Det blir en allt bredare uppslutning kring grundtan-ken. Det manifesterades senast vid gårdagens tillkän-nagivande av konvergensprogrammet, som ett antalpartier står bakom. Under avsnittet Miljöhänsyn i denekonomiska politiken kan man läsa följande: "Sverigeeftersträvar att bland annat tillgodose miljöhänsynengenom en ändring av skattestrukturen, så att skattebe-lastningen på arbetskraften lättas och beskattningenpå miljöstörande utsläpp ökas - så kallad skatteväx-ling." Som exempel nämns att man skall försöka har-monisera koldioxidskatten, för att minska problemenmed klimatförändringar.Man hänvisar också till den skatteväxlingsutred-ning som arbetar. Det är många som hänvisar till denoch säger att vi måste vänta på utredningen och se vadden kommer fram till. Men i konvergensprogrammetstår också att man prövar frågan omhur en växling skall gå till och inte om en växlingskall komma till stånd. Vi tycker naturligtvis att det äroerhört positivt att man har kommit så långt att man iett dokument från regeringen av detta slag markerardet på ett så kraftigt sätt.Jag skall uppehålla mig vid några av de förslagsom läggs fram. Det gäller t.ex. koldioxidskatten. Viför fram förslag som innebär mycket kraftigare höj-ningar av koldioxidskatten än de förslag som framförsi betänkandet. Varför gör vi det? Jo, det beror på attvåra ambitioner när det gäller skatteväxling går be-tydligt längre än andras. Vi vill gå litet raskare fram.Då blir alla våra förslag som gäller höjning av ener-giskatter mer drastiska. Det skall ses i perspektivet aven växling mot lägre skatt på arbete. Det är en förkla-ring till skillnaden. Principen står vi naturligtvis bak-om.Jag vill nämna en annan fråga. Det är industrinsenergianvändning och skatten på den. Några bekym-rar sig för att det kommer att slå undan benen för endel av vår energiintensiva industri om man höjer den-na skatt. Det är en oro som vi i och för sig kan dela.Vi har ett eget förslag till hur man skall komma tillrätta med detta problem.Vi har i en motion föreslagit ett tak på energiskat-tehöjningen som innebär att man, om man får en totalenergikostnad som överstiger av produktions-kostnaden i företaget, inte skall behöva ge mer skattän så. Men - och det är ett viktigt men - det skall varakopplat till att man visar att man har ambitionen attsänka sin energiförbrukning. De nuvarande reglernasäger bara att man slipper betala skatten om energi-kostnaderna brakar i väg. Det ger inte de incitamentsom industrin behöver för att ta till sig ny teknik ochsänka energiförbrukningen. Vi hade i och för siggärna sett att ett sådant förslag hade antagits.Jag skall också kommentera ett avsnitt som hand-lar om ett förslag om att höja försäljningsskatten påfordon. Vi är egentligen inte riktigt säkra på att det ären bra lösning. Det kan finnas en risk för att viljan attbyta ut gamla fordon minskar om man höjer försälj-ningsskatten på fordon. Därmed får man inte ut bättrebilar med renare återvinningsbara motorer.Vi hade hellre sett att man lade denna höjning påfordonsskatten, som gör att det totalt sett blir dyrareatt äga en bil. Det är inte helt ologiskt. Ju större andelsom är fast kostnad och ju mindre andel som är rörligkostnad, desto svårare blir det att motivera att manäger en bil. Det är alltså lättare att gå över till andratransportmedel. Det hade varit en fördel om man hadelagt beskattningen på det sättet.En tredje fråga som jag vill kommentera, som harrönt ett visst medialt intresse , ärfrågan om båtskatt. Vad som inte framgår av betän-kandet är att vi även från har lagt fram ettförslag om att man borde införa en båtskatt. Att detinte har kommit med beror förmodligen på en defini-tionsfråga. Vi har föreslagit att avgiften skall relaterastill ett register. Det är helt klart i motionen att det viavser är att det båtregister som fanns skall återinföras.Man skall använda det som underlag för att beskattaäven fritidsbåtar, kopplat till det förslag som fanns engång i tiden.Vi tycker inte alls att det är en orimlighet eller attdet skulle vara något slags avundsjukeskatt. Det ärtvärtom snarare en rättviseskatt. Ingen kan medgott samvete påstå att båtarna inte på något sätt gerupphov till störningar eller kostnader för övriga sam-hället. Det finns i stort sett inte någon verksamhet somär beskaffad på det sättet.Vi tycker att det är ganska rimligt att båtägarna ärmed och tar sitt ansvar och betalar för att vi skallkunna komma till rätta med de problem som finns.Jag skall för tids vinnande inte yrka bifall till allade reservationer vi har vad t.ex. gäller en hel radpunktskatter, utan nöja mig med att yrka bifall tillvåra reservationer nr 19 och nr 29. Vi står självfalletbakom alla de reservationer som finns, men vi inserockså att det , med tanke på inställningen tillskatteväxling, är föga troligt att de skulle vinna bifallhär i kammaren.Anf. 98 ()Fru talman! har att behandla yt-terligare en proposition om delfinansiering av med-lemskapet i EU. Självfallet kan vi vara överens om attavgiften skall finansieras fullt ut, liksom alla övrigaåtaganden som vi beslutar om i denna kammare. Mensättet att finansiera medlemsavgiften ger närmastbelackarna av fördelarna med ett EU-medlemskapvatten på sin kvarn. EU-medlemskapet framställs somen budgetbelastning.Det är till att börja med viktigt att slå fast att den-na avgift är väl använda pengar för . Det är eninvestering som kommer att ge en mycket bra utdel-ning för svenska folket. Det ger oss möjlighet attpåverka i stora frågor som sträcker sig över nations-gränserna, inte minst på miljöområdet och när detgäller relationerna mellan i- och . Dess-utom bidrar vi genom vår medlemsavgift till att för-bättra villkoren för en positiv utveckling för folken icentral- och östeuropeiska länder som startat proces-sen mot medlemskap i den allt större europeiskaunionen.I proposition 1994/95:40 redovisar regeringen sinprincipiella inställning att EU-medlemskapet bordefinansieras genom en belastning inom olika områdensom gynnas av medlemskapet. Från principiella ut-gångspunkter är detta ett felaktigt synsätt.Kristdemokraternas hållning, som bygger på enprincipiell syn på budgetens utformning, innebär attEU-avgiftens finansiering inte skall öronmärkas ge-nom specifika skattehöjningar eller besparingar. Denskall i stället finansieras inom ramen för det ordinariebudgetarbetet.Öronmärkningsprincipen är ett nytt och ovälkom-met inslag i statsbudgeten. Lika litet som exempelvisSveriges andel av FN:s budget fordrar specialdestine-rade skatter fordrar EU-avgiften öronmärkt finansie-ring. Hur skulle det se ut om vi börjar med öron-märkning av olika utgiftsposter - bostadsbidrag, För-svaret, Polisen osv. ?Vi anser emellertid att finanser behöverförstärkas främst genom besparingar men även genominkomstförstärkningar och anser av detta skäl att vissaav de skattehöjningar som föreslås bör accepteras.Här avses förslaget om breddad fastighetsskatt, höjdkoldioxidskatt, vissa ändringar i industrins energiskat-ter, höjningen av försäljningsskatten på motorfordonoch de ändrade reglerna för bränsle i arbetsfordon. Idessa delar har vi därför inga yrkanden.Fru talman! avvisar förslagetom en halvering av utrymmet för privata pensioner.Den ekonomiska krisen har gjort att många människorär osäkra på om de offentliga pensionsåtagandenaverkligen kommer att hålla. Intresset för komplette-rande privata pensioner har därför ökat.Vi anser att det är viktigt att man i denna situationhar en positiv syn på de privata pensionerna som ettalternativ och en komplettering av den allmänna pen-sionen och tjänstepensionerna.Flera debattörer efterfrågar fasta spelregler. Idagens debatt var det som stod fördetta inlägg. Fasta spelregler är synnerligen viktigtinom pensionsområdet.Pensionsreformen innebär bl.a. att den s.k. livsin-komstprincipen införs som den väsentligaste grundenför intjänande av pensionsrätt. Givet att många män-niskor önskar en pension i viss relation till lönen årennärmast före pensioneringen kommer behovet avfrivilligt pensionssparande att öka. Detta var de fempartier som deltog i överenskommelsen medvetna om.Därför är det mycket märkligt att två av dessa partiernu står bakom ett förslag om en begränsning av ut-rymmet för det frivilliga pensionssparandet.Från principiella utgångspunkter finns det intenågra invändningar mot det privata pensionssparan-det. Skattereglerna har alltid givit ett visst utrymmeför att spara arbetsinkomster till pensioneringen.Detta uppnås genom att sparandet är avdragsgillt ochden utfallna pensionen skattepliktig. Avdragsrättenutgör således inte någon skatteförmån, utan är endasten metod för att spara arbetsinkomster. Samma prin-cip gäller för övrigt inom den allmänna pensionering-en.Regeringens negativa syn på privat pensionsspa-rande och den hast med vilket förslaget genomförspåverkar även den som inte direkt berörs av förslaget.Man kan utgå ifrån att många inte bara överväger attminska sitt sparande i traditionella svenska formeroch övergå till annat svenskt sparande utan i ställetväljer utländska försäkringar, främst kapitalförsäk-ringar.Regeringen menar att det är en fördel om förslagetleder till en minskning av det totala sparandet. Det ären felsyn. Ett stort sparande är angeläget för att sä-kerställa tillgången till kapital för att motsvara deinvesteringar som är nödvändiga för att klara förnyel-sekraven inom näringslivet och för att i ett längreperspektiv klara sysselsättning och välfärd. Att angri-pa det höga sparandet är fel, även om den mycketkraftiga omsvängningen från extremt lågt sparande tillett sparande som i ett internationellt perspektiv inte ärpå en påfallande hög nivå bidrar till omställnings-problem. Dessa problem får dock inte tas som skäl föratt försämra villkoren för sparande. Kristdemokrater-na avstyrker regeringens förslag om begränsning avavdragsrätten för privata pensioner.Låt mig sedan gå över till frågan om de attraktivaområdena.I skärgården och andra områden som berörs avkraftiga höjningar av fastighetsvärdena utgör denhöjda fastighetsskatt som följer av detta förhållandeett problem. Problemet har berörtsinom ramen för olika utredningar, men någon lösninghar inte presenterats.Regeringen bör nu prioritera arbetet med att finnaen lösning på de problem som fastighetsskatten förmed sig i vissa attraktiva lägen, vilket flera har in-stämt i här . föreslår att riks-dagen hos regeringen begär en utredning med uppgiftatt göra en förutsättningslös genomgång av fastighets-beskattningens effekter på bl.a. skärgårdsbefolkning-en och ange möjliga lösningar.Jag vill också ta upp frågan om fastighetsskatt påtomträtter.I dag har vi en orimlig ordning som innebär att entomträttsinnehavare skall betala fastighetsskatt förmark som han inte äger utan endast innehar mednyttjanderätt. Den grundläggande principen vad gällerfastighetsskatt är att skatten tas ut av ägaren. I enlig-het med detta bör naturligtvis tomträttsinnehavarenbetala skatt för den byggnad som han äger, men inteför marken.Regeringen bör lämna förslag om de re-gelförändringar som behövs för att tomträttsinnehava-ren inte skall behöva betala fastighetsskatt för tomt-rättsmarken.Fru talman! Miljön förorenas utan att den som or-sakar det får stå för de verkliga kostnaderna. Mil-jöproblemen har alltmer övergått från punktutsläpptill diffus miljöpåverkan förorsakad av konsumtions-och livsmönster samt utsläpp till luft, mark och vattengenom ett stort antal små källor. En förändring kaninte ske utan medverkan från många enskilda männi-skor. Det förutsätter att incitament skapas som påver-kar enskildas beteende.Ekonomiska styrmedel är ett sådant verksamt me-del. Även om internationellt sett har en rela-tivt sträng miljölagstiftning finns det fortfarandemycket kvar att göra på miljöområdet. En effektivmiljöpolitik kan förvisso innebära problem på kortsikt för vissa branscher, men den kan med-föra att nya marknader öppnas och sysselsättningskapas inom andra branscher.Beskattningen bör omfördelas inom ramen för nu-varande skattetryck från arbetskraft till miljöbelastan-de utsläpp, begränsade naturresurser och energi. Detär dags för en ny skattereform med en omfattandeskatteväxling med sänkta skatter på arbete, exempel-vis arbetsgivaravgifter, och höjda skatter påt.ex. koldioxid, kväveoxider, svaveldioxid, avfall,m.m. Det skulle skapa motiv och incitament för enmiljövänligare produktion och konsumtion.Utrymmet för en skatteväxling kan mot bakgrundav internationella studier uppskattas till minst 20-30miljarder kronor. Det motsvarar en sänkning av ar-betsgivaravgifterna ellerslopande av tjänstemomsen. De nya jobben måsteskapas i den privata tjänstesektorn och i andra fram-tidssektorer. En sådan sektor är miljön. Här finnsmöjligheter till en mångfald olika arbeten. Arbetstill-fällen kopplade till kretsloppssamhället kan växa framsom t.ex. återvinningsindustri och ny och småskaligenergiteknik med inhemska och förnybara energikäl-lor. Den internationella marknaden för olika formerav miljöteknik växer också snabbt. En skatteväxlinginnebär dock att näringslivet i stort miljöanpassas,och stora delar gynnas genom lägre arbetsgivaravgif-ter.Erfarenheter från så gott som samtliga övrigamarknader visar att det är mycket sällan företag blirframgångsrika internationellt med produkter som inteförst producerats för hemmamarknaden. En skatte-växling, och i övrigt en effektiv miljöpolitik, skullebidra till en utveckling av miljö- och energiteknik iSverige som skulle skapa förutsättningar för attsvenska företag att nå internationella framgångarinom miljöområdet och därmed skapa nya arbetstill-fällen i Sverige.En reform i denna storleksordning kräver en bredparlamentarisk uppslutning. Det är nödvändigt för attskapa den långsiktighet och förutsägbarhet som såvälföretag som privatpersoner har rätt att kräva för att fåtid för anpassning. Särskilda regler och övergångspe-rioder kan vara nödvändiga, bl.a. för svensk basin-dustri.Under /96 inleds enligt kristde-mokraternas förslag en skatteväxling. Arbetsgivarav-gifterna minskar fr.o.m. den 1 januari1996, och en nettodeponiskatt, avfallsskatt, införsfr.o.m. med den skattesats som föreslagit. bör i olikainternationella organ - EU, , , etc. - verkaför att skattesystemen får en miljöprofil genom exem-pelvis skatteväxling från arbete till miljöbelastning.Det är ytterst angeläget att regeringen kraftfullt ämnarstödja arbetet inom för skatteväx-ling på EU-nivå. EU-länderna har också att brottasmed hög arbetslöshet samt miljöförstöring. I en idenna kammare ställd fråga av kristdemokra-ten svarade miljöminister regeringen intar en positiv hållning till skatteväx-ling. Det tycker jag är bra.Fru talman! Den parlamentariska utredning somhar i uppgift att lämna förslag till hur en skatteväxlingför miljön kan utformas bör få i uppgift att utredaskatteväxlingsmöjligheterna även på trafikens områ-de, exempelvis att momsen på kollektivtrafik sänksoch avskaffas. Biobränslen bör skattebefriasäven vid låginblandning. En skatteväxling på trafikensområde bör vidare innebära en successiv höjning avkoldioxidskatten på drivmedel.Totalt sett måste styrmedlen på trafikens områdeleda till kraftigt förbättrad bränsleeffektivitet i helafordonsparken, att alternativa bränsleslag gynnas ochkollektivtrafikens andelar av trafikarbetet ökar påbekostnad av privatbilism. Höjningarna av skatten påtransporterna, främst bränslet, skall motsvaras av ensänkning av skatten på arbete.Tydliga mål bör fastställas för att utvecklingenskall drivas i rätt riktning och öka aktörernas möjlig-het att arbeta med god framförhållning. Ett tydligt målbör vara att minst hälften av alla bilar drivsmed annat än fossila bränslen. En tydlig strategi förhur detta mål skall nås bör utarbetas.Jag har tidigare talat om avfallsskatten. Kristde-mokraterna anser att en sådan avfallsskatt bör införasi enlighet med förslag. Denmodell som bör väljas är en s.k. nettodeponiskatt. Denfungerar så att skatten baseras på de invägda avfalls-mängder som vägs in för deponering eller förbränningunder , reducerat med de mängder somvägts ut , dvs. gått ut på enkretsloppsmarknad. På detta sätt beskattas endastdeponins tillväxt.Skatten bör omfatta alla deponier med en tillåtenmottagningsplikt överstigande . För attinte detta skall leda till en överflyttning av avfall tillmindre deponier bör ett fribelopp om införasför samtliga skattskyldiga deponier. Skatten bör om-fatta både s.k. konsumtionsavfall, vilket definierassom hushållsavfall, park- och trädgårdsavfall, bygg-och rivningsavfall, icke branschspecifikt avfall ochslam samt produktionsavfall. Produktionsavfall ärsådant avfall som är knutet till produktionsprocessen,dvs. branschspecifikt avfall.Avfallsskatten är ett första steg i en kristdemokra-tisk skatteväxling där skatten oavkortat skall gå tillmiljöförbättrande åtgärder och till en sänkning avarbetsgivaravgiften. Om man sätter skattesatsen till0,av basbeloppet per ton avfall och skattesatsenför avfall som går till förbränning på av basbe-loppet, inbringas ca 2 miljarder per år.Till slut vill jag säga några ord om båtskatten.Med anledning av att det finns fem olika motioner omen båtskatt har utskottet utan någon som helst moti-vering förordat att regeringen bör pröva frågan i sam-band med överväganden om ett fritidsbåtsregister.Enligt mening saknas det skäl föratt ta upp denna tanke till särskild prövning. Fri-tidsaktiviteter av olika slag subventioneras i storutsträckning av allmänna medel, men detta gäller intei fråga om båtsporten. De avgifter som kan tas ut iform av hamnavgifter, priser på sjökort m.m. tordemer än väl täcka kostnaderna för denna verksamhet.Därtill kommer den skatt som båtägarna erlägger fördrivmedel och som blir mycket hög i förhållande tillfärdsträckan och till de jämförelsevis små samhällsin-satser som båtsporten drar med sig.Jag står bakom samtliga reservationer som harkristdemokratisk beteckning men yrkar endast bifalltill reservationerna nr 1, 30 och 62.Låt mig också säga några avslutande ord till RolfKenneryd, som talade om att påverka i sak. Det ärviktigt att påverka i sak, men det finns olika sätt attgöra det. Det finns saker som händer utanför detta hussom inte handlar om regeringsförhandlingar, men därman ändå driver opinion för vissa frågor. Där menarjag att fler partier har varit verksamma att driva opi-nion mot förslaget om fastighetsskatt på jord- ochskogsbruk. Om tror att endast det har påver-kat fastighetsskatten i får de väl tro det. Menjag tycker inte att det är rimligt att framställa det pådet sättet.Anf. 99 () replikFru talman! Jag kan inte avhålla mig från att ställaen fråga till som en i raden avtalare som påpekar att finansieringen av EU-medlemskapet strider mot svensk beskattningsprincipoch är ett ovälkommet sätt att behandla skatter på,dvs. att man öronmärker pengarna på det här sättet.Jag måste fråga : Är inte dettaegentligen bara en fråga om hur man väljer att defini-era detta? Om man i ett visst statsfinansiellt läge be-stämmer sig för att ytterligare spä på kostnadssidanmed 20 miljarder, är det då inte rimligt att man ocksåanger hur man har tänkt sig att förstärka inkomstsi-dan? Det behöver inte nödvändigtvis tolkas som attpengarna är öronmärkta, utan man anger hur det skallfinansieras.Sedan måste jag också fråga: Hörde jag rätt närMichael sade att avfallsskatten skulleoavkortat gå till miljöförbättrande åtgärder? Är intedet i så fall att öronmärka skattemedel?Anf. 100 ()replikFru talman! Jag vet inte hur noga på mitt anförande. Om man har en öron-märkningsprincip lyfter man fram det som en belast-ning på statsbudgeten. Detta är ett ovälkommet inslag.Det är mycket mer rimligt att ta det i helheten överstatsbudgeten.Avfallsskatten ingår som en del i den skatteväx-ling som föreslår. Där finns detmånga delkomponenter.Anf. 101 () replikFru talman! Jag sade att jag stödde den här pro-positionen. Då bör man ju rimligtvis även stödja den ikammaren och stödja vännen argument.Jag börjar med pensionsavdragen. MichaelStjernström säger att detta inte är en skatteförmån.Om det inte är det, , föreslåralltså ni kristdemokrater att man tar bort de nuvaranderegler som finns. Man skall få dra av hur mycket somhelst. är det ett basbelopp, och det är förinkomster mellan 10 och 20 basbelopp. Men om detinte är någon skatteförmån kan man ta bort alla dessaregler, eller hur?Det är bara som intar den härpositionen.