prot · GJ097 · 1995-10-12 00:00:00 — Han konstaterar att bara 7 av 24 länsar-betsnämnder har tecknat avtal, och i några län harman inte ens ramavtal med kommunerna. Det är såilla att arbetsmarknadsministern varnar för att ung-domsarbetslösheten kan bli föremål för ett . Statsrådets egna ord är träffande och ekarihåligt i tomrummet.Hur får vi då en fungerande arbetsmarknad?Ja, fru talman, man kan inte se detta isolerat. Jaghar påstått att den linje som vi i Folk-partiet hävdar måste finnas i botten när det gällermänniskors möjligheter att få jobb. Den linjen vilar påtre ben som det tål att upprepas: en aktiv arbetsmark-nadspolitik, ett positivt näringsklimat samt sunda ochsanerade statsfinanser.Vi lever dock med en märklig paradox i vårt ar-betsliv. Arbetslöshet beror inte främst på arbetsbrist.Det är i stället några andra brister som vi måste åtgär-da: bristen på lönsamhet, bristen på pengar i offentli-ga kassor och bristen i fråga om vårt sätt att hanteraarbetslivet.Alla dessa brister måste undanröjas för att vi skallfå ett fungerande arbetsliv, och det är bråttom. En deltecken tyder nu på att man också i regeringskretsenhar börjat tänka om.Det behövs nu en rejäl tempohöjning för att medgemensamma tag nå en bättre balans på arbetsmark-naden. Det gäller att satsa på ett näringsliv som gene-rerar nya arbetsplatser och också att ny teknik får varamed och stärka den tjänstesektor som behöver utveck-las.Min uppmaning till blir i dag:Plocka fram ur garderoben en del av de framgångsrikaåtgärderna från förra regeringsperioden! Jag tänker dåsärskilt på ungdomspraktiken. Det gäller också dettamed att återställa "återställarna" beträffande arbetsrät-ten. Det gäller också den statliga a-kassan. Det skullebli en fortsättning på en dokumenterat god försökspe-riod.Vad vi behöver är åtgärder som underlättar ochger ökad flexibilitet - till glädje för enskilda männi-skor som behöver ett jobb och till glädje för vår sam-hällsekonomi - just för att fortsatt hävda en god väl-färdspolitik.Anf. 144 HANS ()Fru talman! Arbetsmarknadsministern har givit uten liten skrift, Rekord i nya jobb. Han säger där: Ar-betslösheten är den största orättvisan i dagens Sveri-ge.Detta är sant. Ta det på allvar!Anders säger också: känner vi enljummen medvind i ryggen.Detta är inte sant. Det är sant att tillväxten ökar.Det sade jag här i debatten här. Det ärockså sant att sysselsättningen ökar, men massarbets-lösheten har bitit sig fast.Jag är väldigt rädd för att det har skett en tillvänj-ning till massarbetslöshetens samhälle och för att deåtgärder som man tittar på framför allt är avsedda attslå mot de arbetslösa. Det handlar där om att ifråga-sätta deras vilja, att utmåla dem som lata och att skaf-fa fram regler som gör dem allt maktlösare. avden typen förslag i debatten är mycket stor.Jag har glatt mig åt en artikel i av bl.a. AMS-chefen , somkunde punktera en del av de s.k. forskarrapporternasimplikationer och konsekvenser.Ett perspektivskifte måste komma till stånd, så attvi kommer tillbaka till synen att det är ett samhäll-smisslyckande när arbetslösheten är som den är. Detfinns politiska möjligheter att få ner arbetslöshetenoch få en ökad sysselsättning. Politiker måste ta sittansvar.När det gäller detta med att kommunerna saknarpengar för att kunna behålla anställningar och betalaskäliga löner till kvinnor handlar det om att politiker idenna riksdag har sett till att kommunerna berövatsekonomiska resurser för välfärdsutveckling. Så är dettänkt att fortsätta, enligt kompletteringspropositionenslångtidsprognos och enligt KI:s prognos.Den kommunala sektorn kommer att dra en alltmindre andel av BNP 1995, 1996 och 1997. Det ingåri en politisk plan. Vi är helt emot denna.Det gäller, tycker jag, att vara väldigt klar över attarbetslöshetens orsaker inte är att vi har en för storoffentlig sektor och inte är att vi har ett för högt skat-tetryck. Jag tror mig veta att flertalet ekonomer i dagär på väg mot en sådan syn. Jag hoppas att här kom-mer att finnas en möjlighet att vrida vapnen ur hän-derna på den borgerliga agitationen.Massarbetslösheten är här. Jag skall inte rabblasiffror. Jag avgav ett omdöme i debatten ,och jag har samma omdöme : Det är utomor-dentligt allvarligt att arbetslösheten omfattar 10 000fler än , som åtgärdernaomfattar 56 000 färre. Det är allvarligt att just kompe-tenssidan, utbildningssidan, arbetsmarknadsutbild-ningen och utbildningsvikariaten - vilka vi bordeprioritera - är de områden där den största minskning-en skett.Lika oroande är att det sker en så kraftig minsk-ning beträffande beredskapsarbeten och andra inslagsom skulle kunna förhindra utslagning och utförsäk-ring och som i stället skulle kunna ge arbetslösamänniskor sysselsättning. Däremot ökar den passivautbetalningen.Vi sade att regeringens politik inte räcktetill. Volymen var för låg, och för litet resurser ställdestill AMS förfogande. Alla kommuner kan se attdet finns mindre pengar hos arbetsförmedlingar-na. Alla län kan se att saknar resurser.Jag har ställt några frågor ochfått svar, men jag upprepar vad jag sagt. Trots allt trorjag nämligen att regeringen tänker om. Det gäller t.ex.lönebidragen. De finns inte tillgängliga för att använ-das exempelvis till att få långtidsarbetslösa som äröver i jobb. Lönebidragen finns inte tillgängligaför att placera ut handikappade, trots att det finnssådana platser. Det beror på att regeringen, med Cen-terns goda minne, drog tillbaka pengar.Sätt tillbaka pengar, så att de handikappade kan fårimlig social sysselsättning!På ungdomssidan har jag varnat för att man intebara kan fly från ansvaret och säga: Det här får kom-munerna fixa tillsammans med länsarbetsnämnderna.Jag tror att nu delar min uppfatt-ning.Jag är positiv till det kommunala engagemanget,men jag är mycket negativ till att man flyr ansvaret pådet sätt som regeringen gjort. Det har blivit just dencirkus som vi varnade för: Ungdomarna ramlar mellanstolarna.I fråga om kompetensutvecklingen har jag nämntatt det blivit en minskning för flera åtgärder. Det blevheller ingenting av det som vi krävde inte minst förkvinnor och lågutbildade arbetslösa, nämligen ettkraftfullt kompetensutvecklingsprogram. Det diskute-ras på seminarier, men vi kräver åtgärder nu! Detgäller kvinnornas situation. Det gäller deltidsarbetslö-sa som fått en regelförändring som gör att flera avdem kommer att gå ut i heltidsarbetslöshet -detta i stället för att de får rätt till ökad arbetstid.Vi har pläderat för en annan arbetsmarknadsstruk-tur, nämligen att man i arbetslivet och näringslivet tarett väsentligt större ansvar både för introduktionen iarbetslivet med praktiktjänstgöring och lärlingssystemoch för kompetensutvecklingen. Det finns pengarinom ramen för näringslivet. Vinsterna är ju rekordar-tade. Det vore inte konstigt att ha en sådan vinstdis-position som ger upphov till ökad kompetensutveck-ling.Sist men inte minst tänker jag på det statliga ochkommunala ansvaret, dvs. den offentliga sektorn. gör man sig av med folk, trots att behoven finnsoch trots att människor gör utomordentliga arbetsin-satser.Anf. 145 () replikFru talman! Det är intressant att höra att en del avHans Anderssons synpunkter överensstämmer medvåra. Bl.a. avser jag det sista som han sade om kom-petensutvecklingen och om att vi kanske borde införalärlingsutbildning.Däremot blir jag litet bekymrad - dock inte förvå-nad - när säger att höjda arbetsgi-varavgifter och höjda skatter inte är något bekymmerför företag eller anställda.Menar att vi genom att höjaskatter och arbetsgivaravgifter skapar fler jobb? kan inte mena det. Det vore ändå intres-sant att få höra synpunkter i detavseendet.Anf. 146 HANS () replikFru talman! Ja, kan få höra min upp-fattning. Jag skall fatta mig ganska kort.När det gäller jobben var vårt inslag att sänkaskatten för att skapa fler jobb. vetmycket väl att vi har presenterat system för en ar-betsgivaravgiftssänkning om arbetstiden reducerasoch högre sysselsättning garanteras. Vi har föreslagitsänkta arbetsgivaravgifter om man etablerar kompe-tensutveckling i företagen. Det har vi väntat på årefter år.Vi har däremot föreslagit vinstdisposition, dvs. attpersonal får en möjlighet att ha inflytande över deöverskott som skapas i näringslivet så att de kan in-vesteras i personalens kompetensutveckling.Men har helt missförstått situationen,för han sade i sitt huvudanförande att det går åt pep-parn nu och att varslen ökar. Ja visst, men hela denvarselökning som har observerat ipressmeddelandet kommer från den offentliga sek-torn, där gör sig av med offentligtanställda, framför allt kvinnor. Ni vill inte lägga ettöre för att finansiera de resurserna.Anf. 147 () replikFru talman! Sänkta arbetsgivaravgifter genomsänkt arbetstid. Det innebär att grundtesen fortfarandeär att höjda skatter ger fler jobb. Kopplingen liggeralltså i att om man sänker arbetsgivaravgiften sänkerman arbetstiden. Men det innebär inte att man pånågot sätt får en ökning av den totala arbetstiden,snarare tvärtom.Det råder väl inget tvivel om att varselökningensker på den offentliga marknaden. Det vet vi också.Men skillnaden i synsätt mellan ochmig är ju att jag inte tror att den offentliga sektornkommer att öka. Vi moderater tror att den offentligasektorn behöver bantas. Den offentliga sektorn behö-ver få konkurrens. Många av de jobb som utförsinom den offentliga sektorn kan utföras inom denprivata sektorn. Det är väl en uppfattning som givetvisinte delar. Men jag tror att det är ennödvändig omstrukturering som på det här sättet skerinom den offentliga sektorn.Anf. 148 HANS () replikFru talman! Det var ett förvirrat inlägg. Det vetväl jag att och högern alltid har velat draned på den offentliga sektorn. Där behöver ni integläfsa så mycket. Ni får ju precis det ni vill. Denoffentliga sektorn dras ned . Det är den sektordär sysselsättningen minskas, dag för dag, procentu-ellt tiondel för tiondel, skulle jag kunna travesteraarbetsmarknadsministern. Avsikten enligt KI:s pro-gnos är att fortsätta så 1995, 1996, 1997. Vi är heltemot detta, och vi är helt emot att man drar ned påden viktiga vården, omsorgen och välfärden, somredan sitter mycket illa till.När det gäller skatter har vi också föreslagit enkraftfull skattesänkning på tjänstesidan. Det var ett avvåra huvudteman för att gynna sysselsättningen. Där-emot har vi också föreslagit en höjd bolagsskatt, dvs.de överskott som uppkommer skall också beskattas påett progressivt sätt.Sedan vill vi inte göra oss av med pengarna på ettlättfärdigt sätt. Vi vill använda dem för investeringar,för kompetensutveckling, för att förstärka konkur-renskraften, industri- och näringsliv, men också of-fentlig sektor. Det tror jag är framtiden. Jag tror attdet talar för egentligen bara är att avideologiska skäl riva ned den offentliga sektorn. Vihar sett den utvecklingen. Den har skapat alltmerarbetslöshet.Anf. 149 ()Fru talman! Situationen på arbetsmarknaden ärsvår. Antalet lediga platser ökar inte i den takt somskulle behövas för att få fler människor i arbete.BNP har ökat, vilket främst beror på exportin-dustrin. Men trots detta faktum ökar inte sysselsätt-ningen. Vi i vill visa på gröna lösningar.Inom den nya sektorn med s.k. gröna jobb kom-mer behov av arbetskraft att uppstå, och, fru talman,gröna jobb är ett av de tre områden som jag vill taupp i dagens allmänna debatt. Rapporter, främst ut-ländska sådana, visar att investeringar i miljön inne-bär ett ökat antal arbetstillfällen.I ett kretsloppssamhälle minskas uttaget av råvaroroch återanvändning av produkter blir nödvändigt.Återanvändning och återvinning är mer arbetsinten-sivt och kräver en ökad arbetsstyrka.En skatteväxling, som förordar, medsänkt arbetsgivaravgift gör det lönsamt för företagenatt anställa fler människor och möjliggör en omställ-ning mot ett mer uthålligt samhälle.En satsning på produkter som är bra för miljön in-nebär viktiga konkurrensmedel. De företag som inserdetta och gör strategiska investeringar kommer attvinna på dessa i framtiden.Konkurrensfördelar inom miljöområdet finns ock-så på tjänster och service. Genom att svenska företagsatsar på miljöteknik kan vinna konkurrens-fördelar genom att gå före och genom att svenskaföretag får exportera.Worldwatch Institute skriver: "Företag och statersom inte utnyttjar möjligheterna att göra strategisktriktiga investeringar i ny teknik, nya produkter ochprocesser kommer att hamna på efterkälken och gåmiste om de arbetstillfällen dessa nya industrierkommer att skapa. - - - Om uthållig utveckling blirlönsam, kommer de flesta företag att sträva efter det-ta. "Fru talman! har just dessa förutsättningar.Vi har en hög utbildningsnivå för att kunna produk-tutveckla. Vår miljömedvetenhet har fått ökad breddoch förankring de senaste åren.Genom den svaga kronan har svenska företag ettförsprång på världsmarknaden och kan genom ökadsysselsättning bidra till att få ner arbetslösheten.Fru talman! Satsningar på förnyelsebar energi gerjobb. Skulle en investering i större skala på vindkraftkomma till stånd skulle ca 10 000 årsarbeten skapas.Sverige passar utmärkt för vindkraft med långa kust-sträckor och lediga utrymmen för vindkraftverk.Ökat antal solceller och solfångare beräknas ge3 000 årsarbeten och energieffektivisering ger 1 500arbeten per besparad terrawattimme.Slutsatsen blir att nya jobb bör komma inom dengröna sektorn, och att bör bli ett föregångs-land.Fru talman! Mitt andra ämne gäller arbets-tidsförkortning, som vi inom har förordatunder . En arbetstidsförkortning innebär delar på jobben och att fler människor kan fåarbete. Därför vill jag vända mig till arbetsmark-nadsminister och säga att Miljö-partiet är öppet för åtminstone ett försök i större skalamed arbetstidsförkortning under ett eller två år.Sverige är ju ett av de länder som har den högstaarbetstiden i . Vårt nära grannland Danmarkhar en veckoarbetstid sedan 1990.Danmark är jämförbart med vad gäller ande-len sysselsatta i industrin och förvärvsfrekvensen förkvinnor och män.I infördes , vilket metallfacket, som är det största iTyskland, började kräva . Vägen till korta-re arbetstid har gått stegvis med en förkortning till38,5 timmars veckoarbetstid 1984 och 36 timmar1993 med full lönekompensation.Stora fördelar med arbetstidsförkortningar enligtdet stora metallarbetarfackets grundligt genomfördastatistiska forskarrapporter är produktivitetsökningar,väsentligt minskad sjukfrånvaro och sysselsättning-sökning. Forskningen sträcker sig över 10 år.I de försök som har genomförts i , främstinom offentlig sektor, har sjukfrånvaron sjunkit vadgäller såväl psykisk som fysisk ohälsa. I stället för attavskeda människor har man delat på jobben och kun-nat behålla sin personal, och detta inom befintligbudget.Jag har tidigare i denna kammare talat om bygg-nadsindustrin och pekat på hur en arbetstidsförkort-ning skulle medverka till färre arbetsskador och bättreutnyttjande av arbetsmaskiner. Arbetsskadorna, dåfrämst belastnings- och förslitningsskador, leder tillatt av byggnadsarbetarna arbetar till 65års ålder.Fru talman! Jag vill åter vända mig till arbets-marknadsministern och göra arbetsmarknadsministernuppmärksam på att under allmänna mo-tionstiden väckte en motion om arbetsbyte.Vi föreslog att människor skulle kunna ta tjänst-ledigt och bereda en som äranmäld arbetslös arbete. Den som på så sätt tartjänstledigt skall erbjudas av ordinarie arbets-löshetsersättning. Reformen skulle gälla ochsedan omprövas utifrån läget på arbetsmarknaden.Vårt grannland har just beslutat om attunder en försöksperiod ge arbetslösa ettsådant tidsbegränsat arbete. ställer sammakrav som vi i gör i vår motion, att enarbetslös måste bli anställd i stället för den tjänstledi-ge. Detta krav på tjänstledigheten hade inte Danmark.Så, arbetsmarknadsminister , i den ar-betslöshetssituation som nu befinner sig imåste vi söka nya lösningar och vi i fö-reslår att man på försök inleder en arbetstidsförkort-ning och ger människor ett sabbatsår mitt i livet. På såsätt ger man fler människor arbete.Anf. 150 ()Fru talman! har vi från kristde-mokraternas sida försökt få arbetsmarknadsministernatt agera så att han skulle kunna uppfylla det egnapartiets vallöften. Det har handlat såväl om det gene-rella löftet att arbetslösheten skulle vara nere vid 5 %redan i år som om att alla arbetslösa ungdomar skulleha arbete . Det har också handlatom att inte kasta ut kommunalt anställd personal iöppen arbetslöshet. Socialdemokraterna lovade ivalrörelsen att man inte skulle röra verksamheterna ikommuner och landsting.I dag kan man konstatera att ansträngningarna harvarit rätt så fåfänga. Arbetsmarknadsministern harlagt fram förslag efter förslag som slutat i misslyck-anden och som definitivt inte lett till att arbetslöshetenpå ett påtagligt sätt har minskat. Man har på punktefter punkt verkställt den politik som gett resultat somgår tvärtemot vad hans parti utlovade i valrörelsenförra året. Resultatet är förskräckande.Vi noterar nu en högre öppen arbetslöshet än vidmotsvarande tidpunkt . Det har redanlyfts fram av andra i debatten.Antalet öppet arbetslösa uppgick i slutet av sep-tember till 371 000 personer. Det är alltså . Dentotala arbetslösheten, inklusive de som är i åtgärder,är . Antalet varsel ökade kraftigt i september,bl.a. Jag har ett färskt exempel frånmin hemkommun som har varslat 500personer. har ,mitt hemlän, varslat 833, och fler varsel planeras.Detta under en socialdemokratisk ledning i regering-en, i och kommunen.Misslyckandet vad gäller ungdomarna är, som jagser det, den stora tragedin. I stället för att arbeta aktivtmed lärlingssystem och underlätta ungdomars inträdepå arbetsmarknaden såg jag nu att arbetsmarknads-ministern skyller ungdomarnas arbetslöshet på kom-munerna. Det är för dåligt, skall citera en artikel i i går. Därskriver : "Ungdomsarbetslöshetenär alltför allvarlig för att bli föremål för något mellan kommuner och länsarbetsnämn-der." Jag måste säga att jag häpnar litet över det härsättet att försöka lägga över ansvaret på andra, ettansvar som ministern själv skall bära.Fru talman! Det är dock inte som skall stå i skamvrån. Det är hela regering-en som ansvarar för politiken. Det räcker inte att, sommånga tydligen vill, göra arbetsmarknadsministernarbetslös. Det är innehållet i regeringens politik sommåste ändras.Från sida har vi under somma-ren i två rapporter presenterat "13 rätt för tillväxt"och ett dussin förslag för framtidsjobb, totalt 25punkter för att snabbt få fler i arbete. Flera av dessapunkter har berörts tidigare under debatten i dag.Jag skulle ändå vilja ta fram några exempel som inte diskuterats så mycket. Det första är att delaupp . På den här punkten kanjag citera arbetarrörelsens stora tidning . Där skriver man på ledarplats:"Arbetsmarknadsminister haranledning att ställa sig frågan om inte han bör ta itumed AMS som gjorde med SÖ." Detär som att läsa innantill ur den arbetsmarknadspolitis-ka rapport som vi presenterade i somras.En annan punkt gäller att styra in arbetsmark-nadsutbildningen i det reguljära utbildningssystemet.En tredje punkt: Utveckla lärlingssystemet medvarvning av praktik och teoristudier. Det har ocksåvarit uppe här tidigare. hartittat närmare på det tyska systemet, som innebär att1,5 miljoner ungdomar är lärlingar. Den absolutamerparten av dessa har jobb efter lärlingstidens slut.Jag tycker att ministern verkligen skall titta närmarepå det systemet.En fjärde punkt: Sabbatsårsmöjligheten bordeprövas för att fler skall kunna få fotfäste på arbets-marknaden.En femte punkt: Möjliggör arbetsdelning inom of-fentlig verksamhet. Vad gäller den här punkten harjag en fråga till arbetsmarknadsministern. När vi be-handlade arbetsmarknadsutskottets betänkande påförsommaren utlovades insatser på den kommuna-la sidan. Det står så här: I den nuvarande propositio-nen anges att de kommuner som kommit längst i arbe-tet med ett aktivt engagemang i den lokala arbets-marknadens utveckling bör i dessa avseenden gessärskilda möjligheter för att kunna visa vägen för enfortsatt utveckling. Några pilotprojekt bör kunnastarta . Hur pilotprojekten skall se ut ellerutformas är inte klart utan bereds fortfarande av rege-ringen.Några pilotprojekt bör kunna starta ,skrevs det. Då skulle jag vilja ha en redovisning i dagav de här projekten, var de genomförs, hur de funge-rar och om arbetsdelningstanken finns med i detsammanhanget.Fru talman! Avslutningsvis: I har viett socialdemokratiskt kommunalråd som heter GöranFärm och är ett för ministern förmodligen inte obe-kant namn. Han har kritiserat regeringen mycket kraf-tigt och hävdar att regeringens arbetsmarknadspolitiksaknar linje. Mot bakgrund av den starka internakritiken inom socialdemokratin och den faktiska si-tuationen med fortsatt massarbetslöshet vill jag frågaom ministern är beredd att sätta sig ner med opposi-tionspartierna för att försöka finna en gemensam linjei arbetsmarknadspolitiken, en linje som skulle kunnage fler arbetslösa möjlighet att få ett arbete.Anf. 151 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Till att börja med vill jag säga att jagtycker att det är trevligt att åter är samladoch vi kan starta diskussionen. I och för sig är debat-ten sig lik från juni.I söndags var sedan den socialdemokra-tiska regeringen tillträdde i . Jag vill börja av debatten med att påminna om hur det såg ut ioktober 1994.592 000 jobb hade gått förlorade under 90-talet.Vart åttonde jobb hade försvunnit. Under de borgerli-ga regeringsåren hade antalet långtidsarbetslösa näratiodubblats från 12 000 till 119 000. Arbetslöshetenbland ungdomar hade stigit från 25 000 till nästan100 000 personer.Jag skall inte använda min tid här till att talaom det borgerliga misslyckandet. Men låt mig engång för alla slå fast att de borgerliga försöken att slåsig fria från all skuld i fråga om arbetslösheten klingarfalskt. Det klingar falskt i mina öron, och det klingarfalskt hos de arbetslösa. Jag ber er att bära den insik-ten under resten av den här debatten.Fru talman! Det har gått , och vi kan avlä-sa de första signalerna om att vi börjar stå på fastmark. Vi kan kassera in den största sysselsättning-sökningen . Nära 100 000 jobb har kommittill . Det betyder att sysselsätt-ningsökningen i under det här året är dubbeltså snabb som genomsnittet för . är 22 000 färre långtidsar-betslösa än . Ungdomsarbetslöshetenär på väg ner. var 40 000 ungdomar färreöppet arbetslösa eller i åtgärder jämfört med för ett årsedan.Tro för skull inte att jag är nöjd med detta.Visst är det ett steg i rätt riktning, men än är det långtkvar innan vi återigen blir bäst i klassen på syssel-sättning. För så var det, var under många årvärldsmästare i sysselsättning. Inget annat land slogoss. Det är den viktigaste förklaringen till det svenskavälståndet. I inget annat land i världen har viljan,möjligheten och förmågan att göra rätt för sig genomett arbete varit större. Vi tillhör fortfarande världseli-ten på detta område, men vi har förlorat tätpositionen.Vad var det som gjorde till det bästa lan-det i världen att leva och bo i? Jag tillhör dem somtror att förklaringen finns att hämta i det starka svens-ka sambandet mellan å ena sidan tillväxt och å andrasidan fördelning, mellan ökade resurser och rättvisa,mellan utvecklingen i näringslivet och välfärden, kortsagt i den jämlika balansen mellan marknad och poli-tik.Låt mig ta några exempel.För det första: Genom att vi i har jämnatinkomsterna och förmögenhetsklyftorna har mångamänniskor haft möjlighet att skaffa sig en relativt höglevnadsstandard. Det har naturligtvis bidragit tillvälståndet. De svenska företagen har haft en starkhemmamarknad.Vanligt folk har kunnat köpa bil, video och mik-rovågsugn. Med en stark hemmamarknad följde starkaoch växande företag.För det andra: Genom att bygga upp en stark ge-mensam sektor gjorde vi det möjligt också för kvinnoratt gå ut på arbetsmarknaden. Med trygg barn- ochäldreomsorg som utgångspunkt kunde svenska kvin-nor göra sig ekonomiskt oberoende genom ett arbete iprivat eller offentlig sektor, ett arbete som gav lön.Därmed bidrog de till att öka tillväxten, både med sittarbete och med sin konsumtion.