prot · GJ0936 · 1995-12-12 00:00:00 — Och senast fattade vi här i riksda-gen ett beslut om att ge elbilar och hybridbilar skatte-befrielse , just för att uppmuntra för-säljningen av sådana.Men när det gäller fastighetsskatten gäller tydligenmotsatsen. Här beläggs energi- och miljöriktiga inves-teringar med högre skatt, så att den besparing somfastighetsägaren eventuellt skulle göra på en investe-ring i en värmepump, som eventuellt kombineras medt.ex. en solfångare eller en biobränslepanna, skallskattmasen ta hand om.Det är ju detta som retar folk så mycket, att inves-teringar som t.o.m. uppmuntras med bidrag nu skallbeskattas. Detta ger dubbla budskap.Finansministern försvarar i sitt svar den högrestandardpoängsättningen för miljöinvesteringar medatt ett sådant hus rimligtvis avspeglar en högre stan-dard och bör vara attraktivare på marknaden.Ja, det hade ju varit önskvärt att det var så, mendet är inte alltid så. Och med denna straffbeskattningblir det ju ännu mindre på det sättet. Skatten förtar ju iviss mån intresset för ett sådant hus. Det blir ju ingetincitament att öka omställningen från oljeeldning tillandra alternativ.Det är också precis vad fastighetsmäklarna kanverifiera, både dem som jag själv har talat med liksomden mäklare, , som intervjuades i ettradioinslag och som sade samma sak, nämligen att etthus värde inte avgörs av om det har gjorts energiin-vesteringar eller inte utan att det mer handlar omsådant som åldern på vitvaror och andra saker.Det kan t.o.m. vara så att en biobränslepanna somär attraktiv för den ene kan vara ett köphinder för denandre, och därigenom sänka husets värde. Det kräverju trots allt mer av arbetsinsats för att få fram dengoda värmen i ett sådant hus. Att då dessutom fåbetala skatt för den arbetsinsatsen kan ju avskräckavem som helst.Det är väl dessutom så, fru talman, att det finnstvå dimensioner i miljöinvesteringar av det här slaget,nämligen att de kan ha ett värde på det personligaplanet för den som gör investeringen - att han ellerhon vill känna att han eller hon gör en insats för mil-jön eller att det för honom eller henne finns någotekonomiskt incitament att byta ut sin gamla oljepannamot ett värmepumpssystem - men att det också finnsett intresse från samhället att han eller hon gör inves-teringen. Han eller hon gör ju faktiskt en insats ävenför vår gemensamma miljö när han eller hon på dettasätt minskar koldioxidbelastningen. Det måste ju varasamhällets uppgift att uppmuntra sådana insatser.Även om finansministern anser sig ha rätt när hanbeskattar det personliga intresset här, måste han ändåhålla med mig om att det inte kan vara rätt i det andraperspektivet, koldioxidperspektivet. Eller kan detmöjligen vara så illa att finansministern rent av ser enskatteförlust varje gång någon byter ut sin oljeslukan-de panna mot någonting annat och att det är dennaskatteförlust som måste skyddasig emot?Får jag fråga finansministern om det även är såda-na tankar som ligger bakom denna straffskatt på mil-jöinvesteringar, nämligen att skatteintäkterna på eld-ningsolja inte får minska.Vi kommer inte att få någon större fart på alterna-tiva uppvärmningsformer och andra miljöinvestering-ar, även om vi alla vet hur angeläget det är att finnaalternativa uppvärmningsformer. Samhället ger härdubbla budskap och visar på en dålig samordningmellan olika myndigheter. Se bara på debatten omkärnkraften, där nu t.o.m. finansministern själv haruttalat sig för en avveckling till 2010. Då måste vi juha andra alternativ framme. Det får vi inte genom attskatta bort de försök som görs.Jag vill bara utveckla frågan och höra om rege-ringen har några andra funderingar på att främja denhär typen av investeringar genom nya bidragssystemeller andra former av stödsystem. Kommer man attgöra det?Anf. 54 Finansminister ()Fru talman! Jag är i den bekväma positionen attjag inte har några nya bidrag att lova ut. Därmedkanske vi kan stänga den debatten för . Dock stårvi inför ett energipolitiskt beslut och vad det kan föramed sig i form av satsningar och stimulanser. Detåterstår att se.Sedan kan jag förstå om interpellanten tycker attdet verkar ologiskt och känns konstigt att man straffarett samhällsnyttigt beteende osv. som vi så ofta hör.I detta sammanhang korsas två principer. Det äringet tvivel om att när man exempelvis byter fönster ien fastighet, renoverar en fasad och byter värmesys-tem - sådant som faktiskt skall göras av och till - och,som om det sker på ett visst sätt, kanske ger fastighe-ten högre standardpoäng, så kan varje sådan investe-ring mycket väl beskrivas också som en miljöinveste-ring.Troligen är den nya fasaden av en sådan beskaf-fenhet att den läcker mindre och har ett högre K-värde, som teknikerna skulle säga. Troligen har dennya pannan en högre verkningsgrad, drar mindre oljaoch har en högre och bättre driftsekonomi - eller harkanske rent av bytts ut mot en värmepump. Allt dettaär sådant som vi vill skall göras och som rimligenockså ligger i fastighetsägarens intresse. Det höjernaturligtvis hans fastighets värde och förbättrar drifts-ekonomin påtagligt. Kanske man bestämmer sig föratt skaffa nya vitvaror därför att de gamla är slut, ochdå får man också en högre standardpoäng. De nyavitvarorna ha säkert en mycket lägre energiförbruk-ning och bidrar på så sätt positivt till en förbättradmiljö.Om man skulle undanta alla de standardförbätt-ringar som görs på fastigheter och som man skullekunna beskriva som miljöförbättringar, tror jag att detskulle vara ganska få kvar. Då skulle man i den me-ningen få svårt att följa fastigheternas värdeutvecklingi förhållande till de investeringar som görs.Taxeringsvärdet speglar ju ett marknadsvärde.Alla miljöinvesteringar kanske inte uppskattas påmarknaden. Som exempel kan jag nämna den somförvärvar ett hus som har en kombinationspanna därman kan använda både olja och el samt fast bränslemen som gett för den som köper den standardpoängav sådant slag att det inte är värt någonting, därför attvederbörande inte kan utnyttja den eldningstekniken.Det är ett exempel på sådant där intressena drar åtolika håll. I den schabloniserade värld som man rörsig i när man håller på med fastighetstaxering är detså. Det har att göra med fastigheternas värde, gör dembättre och mer attraktiva. Eftersom fastighetsskattenär en kapitalskatt där man beskattar det kapital somfinns i fastigheten är det rimligt att det återspeglas ibeskattningen. Det är så det är tänkt.Jag tror inte att någon som gör en investering avdet här slaget kalkylerar in fastighetsskatten för att seom han får en extra standardpoäng i kommande taxe-ring på grund av en viss förändring. Man gör en för-ändring därför att den har ett mycket större genomslagi husets ekonomi än vad den lilla förändringen i fas-tighetsskatten medför, eller också gör man den heltenkelt av det skälet att man tycker att det är rätt attgöra det. Man känner sig bättre till mods av att bo i enfastighet som inte bidrar till att bygga upp vår gemen-samma miljöskuld.Sorterar man bort överdrifterna i frågan tror jag kommer till en kärna, där man kan konstatera attväldigt mycket av det som görs i form av för-bättringar i fastigheter mycket väl kan beskrivas sommiljöinvesteringar. Skulle allt som är miljöinveste-ringar tas bort i sammanhanget skulle vi hamna i enfastighetstaxering som i stället gjorde halt. Ändå kun-de vi se att fastigheternas prisutveckling fortsatte,därför att de då blir mer värda på marknaden, och detär marknadsvärdet som taxeringen skall avspegla.Anf. 55 ()Fru talman! Finansministern säger att mycket avde investeringar som görs i fastigheterna är av energi-besparande karaktär. Ja visst, men de beläggs inteheller med någon skatt, utan det är de investeringarsom specifikt gjorts för att förbättra miljön som be-läggs med en extra skatt. Jag tycker ändå att jag mär-ker att ser problemet med korsandeintressen i lagstiftningen. Det är precis så det är. Närman ser att intressen går mot varandra borde manförsöka lösa problemen.Vi måste initiera, och göra det kraftfullt, den härtypen av investeringar i fastigheterna. Kanske börjarfolk resonera så här: Jag byter min oljepanna mot envärmepump eller en solfångare innan jag byter någotannat i huset, målar om det osv. Det är den typen avincitament som jag efterlyser. Det saknas i fastig-hetstaxeringen, det blir tvärtom.Swimmingpool måste ju anses vara standardhö-jande i högsta grad, men den finns inte med i taxe-ringsblanketten. Det kanske den borde göra.Jag har en fråga som jag egentligen försökte ställatill miljöministern som jag får ställa till finansminis-tern: Tycker finansministern eller regeringen att den-na beskattning av miljöinvesteringar rimmar väl meden ansvarsfull och framåtsyftande miljöpolitik i enlig-het med ?Finansministern säger att inga nya bidrag finns attdela ut. I ett radioinslag har enav finansministerns närmaste medarbetare förklaratatt man kan tänka sig något bidragssystem för attfrämja den här typen av investeringar. Det bör skeutanför fastighetsbeskattningens område genom bi-dragssystem och andra stödåtgärder.Anf. 56 Finansminister ()Fru talman! Jag har ingen anledning att kommen-tera det senast sagda. Jag kan bara konstatera att fas-tighetstaxeringen skall avspegla fastighetens värde.Det är en kapitalbeskattning.Peter tar upp den berättigadefrågan att också föra in swimmingpool i underlaget.Det är kanske någonting som vi får titta på; det tar jagtill mig som ett förslag.I övrigt tror jag faktiskt inte att vi kommer särskiltmycket längre, utan det är två intressen som korsarvarandra. Å ena sidan vill man stimulera, å andrasidan skall man ha ett korrekt värde på den fastighetdär en investering gjorts. Jag kan för min del konsta-tera att det är säkert få investeringar på energiområdetsom inte innebär en något högre fastighetsskatt. Det ärofta långt mycket bättre att göra dessa investeringarjämfört med att störas av en justering av fastighets-skatten. Särskilt gäller det naturligtvis när man byterut äldre uppvärmningsanläggningar mot nyare, som juhar helt andra verkningsgrader. Jag tror att en klokfastighetsägare mot den bakgrunden inte behöverfrukta fastighetsskatten, utan han skall naturligtvisgöra den korrekta investeringen.Anf. 57 ()Fru talman! Jag får tyvärr konstatera att finans-ministern och jag inte riktigt delar synen på den härtypen av taxering för att stimulera miljöinvesteringar.Jag har ett annat exempel. Försvarsdirektören iMalmöhus län skrev på ett tidigt stadium, innan rege-ringen godkände årets blankett, till rättsenheten hosskattemyndigheten och påpekade att när snön vräktener blev vi varse vårt samhälles sårbarhet, och detkanske inte bara vid snöfall utan vid kriser och ikrigssituation. Den här typen av investeringar i ener-gifönster, kakelugnar, vedpannor osv. är någontingsom civilförsvaret välkomnar. Det minskar den sår-barhet som vi har fått ett utmärkt exempel på för baranågra veckor sedan.Detta föranledde inte någon reaktion från sida. Hur ser finansministern på det här pro-blemet?Anf. 58 Finansminister ()Fru talman! Jag märker att interpellationen harvidgats något, så att den nu också gäller civilförsvar-saspekter. Jag önskar att jag kunde vara generös ochsäga att jag gärna såg att man också där gav en dusörtill den som vill göra den typen av investeringar. Mendet är tyvärr inte min roll just . Jag har ju, somPeter känner till, uppgiften attförsöka få ordning på statsfinanserna. Det är väldigtmånga som rycker och sliter från båda sidorna. Detfinns de som tycker att skatterna är för höga och villatt de skall sänkas. De har många goda argument föratt få ned skatterna, och det finns det en exponent förnu. Och jag är ganska säker på att jag snart möter demsom tycker att besparingarna är för stora och vill taigen dem i stället. Jag måste faktiskt hålla emot. Trotsatt befälhavare, civila eller militära, gör inlägg i de-batten låter jag mig inte bevekas.Fastighetstaxeringen på det här området liggerfast. Vi får se vad myndigheten nu drar för slutsatserav det som har skett. Jag tror att kloka människor somvill förbättra sin fastighet från miljösynpunkt kommeratt göra det. Jag tror också att de allra flesta miljöin-vesteringarna med bred marginal kommer att slå denjustering av fastighetsskatten som eventuellt kankomma att ske till följd av att man räknar upp förmö-genheter speglat till taxeringsvärdet.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkanden /96:KU14och betänkande 1995/96:UU37 § BordläggningAnmäldes och bordladesKonstitutionsutskottets betänkanden1995/96:KU15 förvaltningskontors redo-görelse för /951995/96:KU17 Justitieombudsmännens redovisningav sin verksamhet till 1995/riksmöteFörsvarsutskottets betänkande1995/96:FöU2 örlogsvarvs framtid, m.m.Trafikutskottets betänkande1995/96:TU12 Nya förutsättningar för järnvägstrafi-kenJordbruksutskottets betänkande1995/96:JoU15 Åtgärder för att främja företagensdeltagande i system för miljöstyrning och miljö-revision, m.m.8 § Kammaren åtskildes kl. 17.32.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början till 2 § anf.31 (delvis) ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.