prot · GI09119 · 1995-06-13 00:00:00 — I reservation nr 11 lägger vi modera-ter fram en ny modell för konsumentverk-samhet. Det är en modell som vi tror kan bli mycketeffektivare, nå konsumenterna på ett bättre sätt ochdärför också komma alla till del på ett enklare sätt. Vimoderater anser att det statliga engagemanget vadgäller konsumentverksamhet skall minska och att detkommunala ansvaret skall öka. Närheten till konsu-menten är ett viktigt inslag i god konsumentpolitik. Vimenar att den s.k. finska modellen borde kunna utgöraen förebild för den kommunala konsumentverksamhe-ten också i Sverige.De riktlinjer som regeringen i sin proposition fö-reslår skall ligga fast har sin grund gamlabeslut. Under dessa år har utvecklingen inom mångaområden gått från centralisering till decentralisering.Kommunerna har fått ett eget ansvar i förhållande tillstaten i de flesta frågor som ligger kommuninnevå-narna nära. Jag kan bara nämna ÄDEL-reformen,omhändertagandet av psykiskt störda och kommunali-seringen av lärartjänsterna. ges dessutom ingaspecialdestinerade medel till kommunerna, utan de fårmedel i en påse och avgör själva inriktningen föranvändningen. Kommunerna har alltså fått eget an-svar.Det är angelägnare än någonsin att låtakommunerna själva få bedöma det framtida behovetav konsumentpolitik. Vi vet att många kommuner , genom konsumentsekreterare eller socialsekrete-rare utför ett mycket gediget rådgivningsarbete, inteminst i budgetfrågor. Dessa goda erfarenheter och målkan aldrig uppnås genom statliga direktiv. Vi vetockså att många har lätt att ta kontakt med någonföreträdare för den egna kommunen just i sådanafrågor. Det ligger i allas intresse att lösningen blir såbra som möjligt och godtagbar för alla parter. Person-kännedom kan ha stor betydelse i många fall. Där-emot anser vi inte att man bör lagstifta. Det bör an-komma på varje kommun att avgöra hur man villutforma sin konsumentpolitik och var den i så fallskall ligga.Den moderata jordbrukskommittén har i en mo-tion framhållit vikten av att frivilligorganisationerna,de som aktivt arbetat med konsumentpolitiska frågor,får insyn i myndigheternas arbete. Vi anser att rege-ringen bör ge särskilda direktiv till myndigheterna, såatt en insyn generellt kan komma till stånd. För attkonsumentorganisationerna verkligen skall kunnapåverka i konsumentpolitiska frågor måste deras syn-punkter tas till vara.Regeringen föreslår ju att vissa områden skall pri-oriteras. Man lyfter t.ex. fram åtgärder som främjarkonsumentintressena i det internationella samarbetet.Därför borde man från utskottets sida helt ha kunnatstödja vår uppfattning att konsumentorganisationernaskall få insyn i myndigheternas arbete med dessafrågor. När det gäller det internationella arbetet finnsockså vissa risker förknippade med nuvarande ord-ning. Det ankommer ju på regering och riksdag attutforma den politik som skall bedriva i EU.Men alla vet att med ett stort statligt verk som för-handlar utomlands finns det vissa risker för"maktförskjutning".Herr talman! Utskottsmajoriteten säger sig semycket positivt på den utredning som regeringentillsatt. I betänkandet sägs följande: "Härigenom ska-pas möjligheter att vitalisera och utveckla det konsu-mentpolitiska engagemanget genom de frivilliga kon-sumentorganisationerna som nya organisa-tioner kan komma att initieras. Utskottet förutsätter attde frågor som tas upp i de nu aktuella motionernakommer att bli föremål för ytterligare övervägandeninom ramen för utredningsarbetet. "Det är bra att man vill stärka de frivilliga organi-sationerna. Det är bra att man t.o.m. säger sig viljainitiera bildandet av flera. Men varför måste man haen utredning? Utredningen i en nytid lade fram sitt betänkande SOU 1994:14 så sentsom . Vi moderater anser att utredningen börläggas ned. De frågor som utredningsuppdraget avserkan mycket väl lösas inom nuvarande forskningsor-ganisationer. Vi anser inte att en utredning skall ha tilluppgift att arbeta fram förslag till hur forskning skallbedrivas. Det bör vara en uppgift för forskarna att taställning till.Herr talman! Det är viktigt att man även inomkonsumentområdet tar till vara den nya informations-tekniken. Med den kan man snabbt nå ut till ansvarigamed aktuell information. Det kan gälla farliga tillsat-ser i mat, brister eller dolda fel i barnleksaker eller enallmän upplysning om testresultat. Fler och fler kon-sumenter får tillgång till snabb information genomden nya infotekniken och dessutom på ett billigt sätt.Det är därför vi moderater anser att staten skall med-verka till en utbyggnad av den del av infrastrukturensom är en förutsättning för informationstekniken. Vianser att utskottet borde uppdra åt regeringen att getilläggsdirektiv till att, för att sä-kerställa att så sker, ge lösningsförslag som innebäratt staten helt eller delvis tar på sig ansvaret för att enerforderlig utbyggnad av denna infrastrukturella delkommer till stånd.Vi moderater anser, vilket jag även tidigare påpe-kat, att det statliga engagemanget inom konsumen-tområdet borde föras över till andra aktörer. Dessaborde, åtminstone , kunna bedriva en mycketeffektivare, billigare och mera framgångsrik konsu-mentpolitik än vad staten någonsin kan göra. Erfaren-heter från många länder både inom och utom Europavisar att så är fallet. Vi anser även att Konsumentver-ket i första hand måste öka sin intäktsfinansiering.Vissa verksamheter som verket nu ägnar sig åt bordehelt kunna utgå. Ett exempel är provningsverksamhe-ten. Det är ett område där många branscher och fri-villigorganisationer utövar en stor verk-samhet. Resultaten publiceras i massupplagor, uppla-gor som verkligen når allmänheten.Herr talman! Jag vill särskilt ifrågasätta ett mo-ment i verksamheten. Av en mängd olika skäl kan detverkligen ifrågasättas om den nuvarande ordningenmed en konsumentombudsman som chef för är lämplig. Egentligen är det mer än baraen fråga om lämplighet. Konsumentombudsmannenkan i sin egenskap av part i åbe-ropa regler som han i sin egenskap av generaldirektörför själv har utfärdat. Detta anser vimoderater vara oacceptabelt ur rättssäkerhetssyn-punkt. Här borde det verkligen finnas behov av enutredning. KO borde, enligt vårt synsätt, ha en heltsjälvständig ställning gentemot . AttKO i egenskap av åklagare kan åberopa regler somhan själv i egenskap av generaldirektör för verket harutarbetat torde kollidera med grundläggande rättsligaprinciper.Herr talman! Många kommuner löser självaen stor del av de tvister som uppkommer mellan kon-sument och näringsidkare. Många tvister löses ävengenom branschorganisationernas egna organ. Allt flersådana inrättas. Man kan därför ifrågasätta om verkligen fyller enfunktion , speciellt med tanke på de nya förslagangående grupprättegångar som är ute på remiss.Allmänna reklamationsnämndens blotta existens kanfaktiskt verka hindrande för att fler branschvisanämnder för reklamationsärenden inrättas. Vi anserdärför att bör avskaf-fas. Den behövs helt enkelt inte längre.Herr talman! Vi i Moderata samlingspartiet anseratt redan nu borde kunna besluta om såvälvissa anslagsminskningar för delredan kommande budgetår som vissa besparingsåt-gärder inom hela konsumentområdet för de följandebudgetåren. Besparingarna skall enligt vårt förslaguppgå till 1998, inte minst med tankepå det statsfinansiella läget men även mot bakgrundav de konsumentpolitiska mål och de principiellasynpunkter på lagstiftningen som vi har lagt fram.Vi menar att det är viktigt att det framtida lag-stiftningsarbetet på konsumentområdet är inriktat påatt främja individernas valfrihet. Lagstiftningen skallsäkerställa att fria och självständiga konsumenter ochproducenter kan mötas på de marknadsplatser och påde villkor som de själva väljer. Lagstiftningen skallinnehålla de restriktioner som behövs, både för kon-sumenter och producenter, för att förhindra beteendensom på ett uppenbart sätt strider mot den allmännarättsuppfattningen.Avslutningsvis, herr talman, vill jag bara kort be-röra en del av det särskilda yttrande vi lagt fram. Detgäller EU:s skaderapporteringssystem EHLASS.Insamlade skaderapporter m.m. är en värdefull kun-skapskälla i det framtida produktsäkerhetsarbetet.Riksdagen behöver information från detta arbete, ochvi utgår ifrån att regeringen kommer att lämna sådaninformation när tillfälle ges. Vi är ju alla gemensamtintresserade av att arbetet inom EHLASS fortsätteroch utvidgas.Anf. 60 ()Herr talman! Ekonomi i balans, stabil krona, ettbra ränteläge, konvergensprogram och rättvis kom-munal skatteutjämning - om detta talas det i timmar idenna kammare och även i andra beslutande försam-lingar. Det skrivs och debatteras i massmedierna,spalter upp och spalter ned.Visst är det oerhört viktiga bitar. Det är väldigtviktigt för landet att vi får ordning på pengarna och påekonomin. Det skall vi också se till att vi får.Men vad hjälper det oss enskilda människor omekonomin är bra och vi har många kronor men luftenvi andas är förpestad, vattnet vi dricker är förgiftatoch den mat vi äter inte ger oss den näring vi så välbehöver - om vardagen inte fungerar? Vad är valfri-het värt, moderater, om tjänsterna inte fungerar, omskola och omsorgen om barn och äldre inte motsvararden kvalitet och kvantitet som vi har rätt att fordra?Om alla dessa vardagsfrågor handlar faktiskt kon-sumentpolitiken.Kära konsumenter! Konsumenter är vi ju allihopa,såväl talmannen som vi enskilda riksdagsledamöter.Alla är vi konsumenter - alltifrån den lilla bebisen tillden äldre, äldre människan. Alla konsumerar vi varoroch tjänster. Utifrån vad vi efterfrågar och anser ossha behov av produceras det. , varje stund,alla tider och om är vi verksamma.Har ni tänkt på vilket ansvar vi konsumenter har? Detär vi som egentligen leder producenterna.Vi skall ha ett bra liv, den stund vi har här på jor-den. Det vill vi också att alla medmänniskor på andraplatser på vår gemensamma jord skall ha. Därför ärdetta betänkande om konsumentpolitikens mål ochinriktning oerhört viktigt. Det är viktigt att vi antarmål och ger inriktningar, men det viktigaste är att viser till att de också efterlevs. Vardagen måste nämli-gen fungera.Inom parentes måste jag få berätta för er att vi re-presentanter för olika politiska kvinnoorganisationerhär i träffade kvinnor från Bosni-en, som var på besök. De berättade för oss hur varda-gen blir i ett land där det mål man måste ha för attlivet skall fungera är förfelat och när hat och aggres-sion får råda. "Vi har inte färskt rent vatten i ." Ordenekar fortfarande i mitt huvud.Jag träffade faktiskt kvinnorna i en paus just i mittarbete med att förbereda detta inlägg om konsument-politikens mål och inriktning för oss i och föross som medlemmar i . Det kändes mycketmärkligt att gå tillbaks till skrivbordet och fortsätta,men oerhört angeläget. Engagemang förfrågor måste vi ha - engagemang för krig och fredoch för att ekonomi och ekologi hör ihop.Målet för konsumentpolitiken - att främja utveck-lingen av en god miljö och inlemma konsu-mentpolitiken i det s.k. kretsloppssamhället - ser nuut att få sin fullbordan. Från sida ser vi dettamed tillfredsställelse. Konsumenternas ställning -dvs. allas vår ställning - skall också stärkas på mark-naden, och en konsumentmedveten strategi skall ut-vecklas även i det internationella sammanhanget, inteminst i EU.Vi anser emellertid att det är litet beklagligt att ar-betet har fördröjts genom att den nuvarande regering-en återkallar den förra regeringens proposition, somfaktiskt i huvudsak hade liknande innehåll. Den åt-gärden tycker vi var helt onödig.Det finns dock ingenting som är så olönsamt ochså resurskrävande som att gråta över spilld mjölk. Dettänker vi från inte göra, utan vi ser nu framåt.Vi är beredda att hjälpa till så att får ett hel-täckande konsumentpolitiskt program. Det är långtkvar dit, men detta är en bra början.De i propositionen förslagna målen och inrikt-ningarna är i stort identiska med de mål som vi anför-de från sida under den allmänna motionsti-den. Vi har dock i vår motion krävt ett tydligare utta-lande när det gäller miljömålets prioritering. Meneftersom man faktiskt i detta betänkande skriver att enutredning skall tillsättas som har direktiv att arbetamed miljöfrågorna nöjer vi oss med atttill betänkandet foga ett särskilt yttrande över de frå-gorna. Vi kommer att bevaka att utredningen verkli-gen följer intentionerna, och vi avvaktar med stortintresse , då man säger att den skall varaklar.Jag vill ändå berätta för er vilka mål vi i Center-partiet har när det gäller konsumentpolitiskt program.Först och främst har vi miljömålet. Det skallfrämja konsumenternas intresse av att bidra till en godmiljö och ett hållbart samhälle. Konsumenternas hälsaoch säkerhet skall också främjas. Konsumenternasrättsliga ställning, dvs. konsumenternas makt ochinflytande, skall stärkas. Hushållens möjligheter attväl utnyttja sina resurser skall främjas, och konsumen-terna skall hjälpas till ett bra val.Det finns dock några områden som inte är tillfyl-lest i detta betänkande och som vi har tagit upp i vårareservationer. Vi vill påtala det här . Det är frå-gor som rör konsumentinflytande och konsumenten-gagemang i reservation nr 7 mom. 5. Vi påtalar därvikten av en landsomfattande kampanj i syfte att geoss konsumenter kunskaper om vad EU-medlemskapet innebär.Det är en ny situation, och det florerar en massarykten om vad det handlar om. Vilka nya regler är detsom gäller för oss, och vilka konsumtionsmönster gerde?Vidare gäller det reservation 14 om konsument-politiskt arbete inom EU. Vi vill ha ett tilläggsdirektivtill Konsumentberedningen. Vi anser nämligen att detfinns ett behov att låta någon utanför regeringskanslietanalysera och granska den internationella utveckling-en på konsumentområdet.Dessa två reservationer yrkar jag bifall till, frutalman. Men vi står naturligtvis även bakom de andrareservationerna, t.ex. reservation 19 om möjligheternaför miljö- och konsumentorganisationer samt småföre-tagare att ha representation i Miljömärkningsstyrel-sen.Inte minst viktigt är det vi påtalar i reservation 21om insatser för utbildning och utnyttjande av ny in-formationsteknik.Till sist, fru talman, gäller det också framtida arbetsuppgifter. Vi framför att även skall ha ansvar för livsmedelsfrå-gorna.Beträffande frågan om diskriminerande reklamvill vi erinra om att vi har samma inställning som viredovisade i betänkandet1994/95:LU16. Vi anser fortfarande att ett förbud motdiskriminerande reklam är påkallat. Bort med sådantotyg!Vi vill också erinra om betydelsen av konsument-upplysning och samarbete med frivilliga organisatio-ner, bl.a. studieförbunden och hushållningssällskapen.De är en stor resurs.Jag vill alltså med detta yrka bifall till Centernsreservationer nr 7 och nr 14. Jag uttalar också entillfredsställelse över att vi nu äntligen har påbörjatarbetet med att få fram ett mål för konsumentpolitikeni Sverige.pAnf. 61 () replikFru talman! sade att det är vik-tigt, att det är vardagsfrågor och att vi alla är konsu-menter. Just därför anser jag att det är viktigt att kon-sumenterna själva, dvs. vi alla, lär sig att ta ansvar. Vimåste lära oss att driva bra konsumentfrågor ochutnyttja den starka ställning som upplysta konsumen-ter har.Jag blev litet konfunderad när att konsumenternas makt och inflytande skallstärkas. Men vem är det som skall stärka detta om inteupplysta, välutbildade konsumenter som tar sitt egetintresse tillvara?Anf. 62 () replikFru talman! Jag är inte alls förvånad att Moderatasamlingspartiet inte förstår att det finns vissa männi-skor i vårt samhälle som behöver stöd. Det finns fak-tiskt människor som behöver bli stärkta.Jag vet t.ex. att man från Moderata samlingspartietvill ta bort skuldsaneringslagen. Det är en lag somstärker och hjälper människor som inte alltid klararsig så bra av olika anledningar, emellanåt helt oför-skyllt. Jag är inte alls förvånad att vi har litet deladeåsikter i den frågan.Anf. 63 () replikFru talman! Där är vi faktiskt helt överens, Rig-mor . Jag sade också i mittanförande att vi är medvetna om att det finns mångafamiljer som - det vet vi, och jag upprepar det nu -behöver stöd, råd och hjälp. Men därför skall maninte minska andras möjligheter att genom egna frivil-liga organisationer få ett starkt och bra konsumentin-flytande.Människor är olika och har olika behov. Man börockså kunna driva sina frågor på det sätt som passarbäst. Vi har poängterat - och det gör viinom alla områden, inte bara när det gäller konsu-mentpolitik - att de som verkligen behöver hjälp skallha ordentlig hjälp, inte bara som ett grovmaskigtnät där många faller igenom.Anf. 64 () replikFru talman! Det är ganska viktigt att det finns ettgrundskydd. Vi människor vet aldrig när vi kommer iden situationen att vi kanske är den människa sombehöver hjälp. Det gäller att vi har en organisation iSverige som är någonting att bygga på för alla männi-skor.Anf. 65 ()Fru talman! liberalerna anser att pro-positionens innehåll är förvånansvärt tunt, och allaviktiga frågor hänskjuts till vidare bearbetning. Dettycker vi är beklagligt. Vi hade dessutom gärna settett bredare och modernare synsätt på konsumentpoli-tiken. Propositionen är en riktlinjeproposition, ochdärför redovisar även vi våra riktlinjer för den framti-da konsumentpolitiken. "Konsumtionen är meningen med all produktion.Producenternas intressen bör tillgodoses endast i denmån det är nödvändigt för att främja konsumenternasintressen." Detta konstaterande gjordes av den eko-nomiska liberalismens fader . Hans ochvår utgångspunkt är att den enskilda människan bästkänner sina unika behov och önskemål. Därför ärmarknadsekonomin, där konsumenterna gör själv-ständiga val mellan olika varor och tjänster, överläg-sen alla andra ekonomiska system. I en marknadseko-nomi tillåts olika producenter konkurrera om konsu-menternas gunst.För att marknadsekonomin skall fungera tillfreds-ställande krävs dock kunniga och välinformeradekonsumenter. En liberal konsumentpolitik förutsätterdärför en balans mellan den renodlade marknadseko-nomin å ena sidan och satsningar på konsumentupp-lysning, utbildning och information å andra sidan. Härbehövs olika insatser från olika instanser och inteminst från frivilliga organisationer. Särskilt anser viatt man bör beakta de s.k. utsatta grupperna, som kanvara invandrare, funktionshindrade och inte minstungdomar.För att barn och ungdomar skall kunna granskamarknadens utbud av varor och tjänster är det viktigtatt de tränas och utbildas i kon-sumentfrågor. Det handlar om att värdera påträngandemarknadsföring, att i vardagslivet tillreda sin egenmåltid och inse betydelsen av sambandet mellan kost,motion och hälsa. Detta är en viktig uppgift för sko-lan. Konsumentfrågorna är integrerade i hemkun-skapsutbildningen. I gymnasiet däremot är det bero-ende av vilket program eleven väljer vilka möjlighetereleven har att få kunskaper om konsumentfrågor.Därför bör dessa också tas upp i ämnesområdenasamhällskunskap, matematik, ekonomi och svenska.För de äldre ungdomarna är den ekonomiska råd-givningen speciellt viktig. Hur skall man hantera sinprivata ekonomi: boendet, hushållsbudget, krediteroch samboavtal? Olika ungdomsorganisationer hardrivit projekt för att öka ungdomarnas medvetenhet.Erfarenheterna från detta projekt bör användas även ifortsättningen för att stärka ungdomarna i deras rollsom konsumenter.Fru talman! Vi anser det också viktigt att belysakonsumentens ställning i den offentliga tjänstepro-duktionen. Den statliga maktutredningen har i enstudie belyst förhållanden i samband med köp av t.ex.kapitalvaror och vid utnyttjandet av offentliga tjäns-ter. Konsumenter av diskmaskiner och stereoanlägg-ningar anser sig ha en avsevärt starkare position änkonsumenter av sjukvårdstjänster, barnomsorg ellerutbildning.Känslan av bristande inflytande är särskilt stor vadgäller sjukvården och skolan. an-vänder begreppet "tyst vanmakt" för att beskrivakonsumentens roll på dessa områden. Folkpartietliberalerna anser detta förhållande oacceptabelt. Delsvill vi se mer av konkurrens och alternativ i den of-fentliga sektorn, dels vill vi stärka konsumenternasställning med att föreslå att kommunerna, visserligenpå frivillig basis, skall upprätta medborgarkontrakt.Det grundläggande medborgarkontraktets inne-börd kan konkretiseras i tre huvudpunkter. För detförsta skall varje medborgare veta vad han/hon kankräva och vänta sig av den offentliga sektorn.För det andra skall medborgarna kunna jämföratillgängliga alternativ. Man skall inte behöva varahögutbildad eller van att söka information för attkunna ta reda på vilka möjligheter som finns. Därförskall utvärderingar och jämförelser vara lättillgängli-ga.För det tredje skall medborgarna veta vart manskall vända sig med klagomål. Man skall inte behövakänna oro för att skickas fram och tillbaka mellanolika befattningshavare. Ansvaret skall vara tydligtplacerat hos någon. Då misstag begåtts av en myndig-het skall den drabbade medborgaren ha rätt till för-klaring och ursäkt och eventuellt ersättning. Det skallinte vara så, att man har en svagare ställning somkonsument av sjukvård än som konsument av t.ex.diskmaskiner.Fru talman! När det gäller den offentliga sektornfinns ytterligare problem ur kosumentsynpunkt attåtgärda. I många kommuner bedrivs en allt större delav den kommunala verksamheten i aktiebolagsform.Motivet för att flytta över tillgångar och verksamhet -det kan handla om bl.a. vatten och avlopp, fastighets-förvaltning och renhållning - från förvalt-ning till kommunägda företag är att det sägs öka ef-fektiviteten. Kommunerna vill kringgå delagar som reglerar verksamhet och fåsnabba beslutsvägar, undvika offentlighetsprincipenoch erhålla friare lönesättning.Det kan tyckas vara ett rimligt ställningstagande,men är utvecklingen olycklig från konsu-mentsynpunkt. Därför är vår slutsats att bolagiseringbör undvikas. Verksamhet som måste ligga i offentligsektor skall bedrivas enligt det regelsystem som ska-pats för den sektorn. Om verksamheten lämpligenbedrivs enligt andra regelsystem bör den inte ligga iden offentliga sektorn utan avvecklas eller avyttras.Fru talman! De varor och tjänster som finns påmarknaden måste uppfylla vissa krav när det gällerkvalitet, säkerhet och ur miljösynpunkt. Priset harnaturligtvis också en stor betydelse för konsumenten.En stark konsument har möjlighet att påverka alladessa faktorer. Olika myndigheters arbete och politis-ka beslut kan också behövas för att påverka dessafaktorer.Hälsa och säkerhet är ett viktigt konsumentpoli-tiskt mål. Det finns ett nära samband mellan säkerhetoch hälsa. För t.ex. en allergiker har en riktig inne-hållsinformation på livsmedel en mycket stor betydel-se. Standardiseringsarbetet är också viktigt, inte minstför att göra olika produkter tillgängliga för personermed funktionshinder.Konsumenterna vill ofta bidra till en bättre miljö.Därför måste konsumentpolitiken syfta till en lång-siktig hållbar utveckling av resurshushållning ochkretsloppstänkande. Agenda 21:s mål med hållbaraproduktions- och konsumentmönster i ett globaltperspektiv måste därför vara vägledande. Det lokalaengagemanget och miljöarbetet ser vi därför somgrundläggande.Därför anser vi också att propositionens förslagom en åtgärdsinriktad handlingsplan för hur miljömå-let skall uppnås är en bra del av propositionen. Vianser också, som det anges i propositionen, att därkonsekvenserna är utredda och belagda kan ekono-miska styrmedel och lagar vara verksamma medel föratt påverka utvecklingen. Därför välkomnar vi beslu-tet om en utredning om förutsättningar för en ökadmiljörelatering av skattesystemet.Fru talman! Det svenska EU-medlemskapet gyn-nar de svenska konsumenterna. Genom det skärptakonkurrensläge som den fria rörligheten för varor,tjänster och kapital innebär tvingas producenter ochdistributörer att förbättra kvaliteten och pressa priser-na. Det finns också en omfattande konkurrenslag-stiftning. Kartellförbud och förbud mot missbruk avmonopol är också en viktig del.Som medlem i EU bör fullt ut och aktivtarbeta för att en hög konsumentskyddsnivå förverkli-gas.