prot · GI0963 · 1995-02-21 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:63Tisdagen den 21 februariKl. 14.00 15.10Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 14 februari.2 § AvsägelseTalmannen meddelade att statsrådet () avsagt sig uppdraget att vara ledamot i krigsdele-gationen.Kammaren biföll denna avsägelse.3 § Anmälan om kompletteringsval till krigsde-legationenTalmannen meddelade att Socialdemokratiskariksdagsgruppen på grund av uppkommen vakansanmält som ledamot i krigsdelega-tionen efter statsrådet förklarade utsedd tillledamot i krigsdelegationenKjell ()4 § Meddelande om svar på interpellationTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 1994/95:55Till riksdagenBeträffande interpellation 1994/95:55 av SvenBergström, "Nedläggningar av kriminalvårdsanstal-ter", får jag meddela att jag inte kan besvara dennainom föreskrivna på grund av utlandsre-sor.Jag kommer att besvara interpellationen den 16mars 1995.Stockholm den 15 februari 1995Laila Freivalds5 § Svar på fråga 1994/95:289 om betygskriteri-erAnf. 1 Statsrådet ()Fru talman! harfrågat mig om det kommer att skapas förordnings-mässig klarhet kring framtagandet av betygskriterier.Svaret är ja. Låt mig kort redovisa min syn på frågan.Ändringar i grundskoleförordningen bereds förnärvarande inom med anledning avriksdagens beslut om betygen i . Ut-gångspunkten för det arbetet är givetvis riksdagensbetygsbeslut . Där har - påregeringens förslag - ånyo slagit fast att utvecklings-samtalen skall vara den viktigaste formen för kontak-ter mellan skolan och hemmet. Ett utvecklat samarbe-te mellan skola och hem är mycket betydelsefullt bådevad gäller elevens kunskapsutveckling och socialautveckling. Sådana återkommande samtal är skolansviktigaste instrument för att informera och informerasom elevens utveckling. Utvecklingssamtalen skall hasin utgångspunkt i skolans ansvar för elevens utveck-ling. I de fall eleven har svårigheter bör utvecklings-samtalet kunna mynna ut i en överenskommelse omlämpliga åtgärder. För den förälder som önskar skrift-lig information kan det vara naturligt att skolanskriftligt redovisar vad man är överens om vid ettsådant samtal.Däremot skall den eventuella skriftliga informa-tionen inte ha karaktären av betyg. Detta framgår klartav både regeringens förslag och beslut.Min ambition är att det också klart skall framgå avgrundskoleförordningen att den skriftliga informationsom en lärare lämnar som komplement till utveck-lingssamtalen inte får ha karaktären av betyg. Betygskall ges först fr.o.m. årskurs 8, och det är Skolverketsom kommer att fastställa de nationella betygskriteriersom behövs för betygssättningen.Anf. 2 ()Fru talman! Jag tackar skolministern för svaret påmin fråga. Jag är tillfreds med att skolministern såstarkt betonar vikten av utvecklingssamtalet som källaför information. Jag är också tillfreds med just beto-ningen av hur viktigt samtalet mellan elever, föräldraroch lärare är när det gäller elevens totala skolsitua-tion.Eftersom normer skapas snabbt, bl.a. inom skolan,vill jag veta när skolministern anser att arbetet med denödvändiga förändringarna av grundskoleförordning-en - med anledning av beslutet om ett nytt betygssys-tem - kan vara slutfört. Det är en fråga.Jag tror att jag kan tolka skolministern som att honanser det principiellt felaktigt att skolans personalarbetar med att ta fram betygskriterier för årskurserna1-7. Om så är fallet kan detta lätt få en styrande ef-fekt på utvecklingssamtalen. Lärarna kommer kanskeatt uttrycka sig i termer som godkänd, icke godkänd,mycket väl godkänd osv.Anf. 3 Statsrådet ()Fru talman! Det är viktigt att man ute på skolornaarbetar med att ta fram lokala målsättningar. När detgäller elevens kunskapsutveckling tror jag att det ärbra att man försöker fastställa målsättningar både förolika årskurser och för olika moment i undervisning-en.I arbetet med att fastställa sådana målsättningar ärdet viktigt att bryta ner kursplanerna till lokala kun-skapsmål. Det är också viktigt att elever och föräldrarär delaktiga i det arbetet. Sådana målsättningar förkunskapsutveckling kan vara ett bra stöd när det gällerbedömningen av hur det går för eleven i förhållandetill de krav som ställs i kursplanerna och när det gälleratt bedöma eventuella särskilda insatser.Som jag sade i mitt svar bereds frågan om grund-skoleförordningen just nu inom regeringskansliet.Regeringen har planer på att fatta beslut i frågan inomkort.Anf. 4 ()Fru talman! Jag tolkar skolministern som att inomkort betyder före den här terminens slut. Det kännstillfredsställande.Jag delar skolministerns uppfattning att det är vik-tigt att den här diskussionen förs ute på skolorna, gör den här nedbrytningen och att man verkligenpratar om och formulerar olika kunskapsmål.För mig är det ändå principiellt viktigt att det däri-från är ett steg till att man börjar formulera kriterierför betyg. Jag tror att skolministern delar min upp-fattning att det då kommer in någonting annat somkan få en styrande effekt som jag tror att varkenskolministern eller jag vill ha när det gäller utveck-lingen av skolan.Det är viktigt att det i den här förordningen klartframgår hur man skall tolka och förstå regeringensoch departementets vilja.Tack!Anf. 5 Statsrådet ()Fru talman! Jag tror att jag och har en gemensam grundsyn när detgäller den här frågan.Det viktiga arbetet med att kontinuerligt följavarje elevs kunskapsutveckling får inte förväxlas meddet arbete som skall ske först i fråga om årskurs 8 närdet gäller betygssättning och utvärdering.Förordningar skall vara tydliga, men man måsteinse att vi som politiker måste vara ute och diskuterade argument som ligger bakom den här typen av för-ordningar.Anf. 6 ()Fru talman! Jag tackar återigen skolministern.Bakgrunden till att jag initierade den här frågan äratt jag har haft kontakt med föräldrar och skolpersonalpå ett antal skolor. Bara det tycker jag inger hopp omatt frågorna diskuteras och skapar ett stort engage-mang hos både föräldrar och personal.Tack så mycket!Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1994/95:299 om handelsunionmellan och EUAnf. 7 Utrikesminister ()Fru talman! har frågat mig omSverige har krävt att skall uppfylla krav pådemokrati och respekt för de mänskliga rättigheternainför deltagande i en tullunion med EU.Svaret på frågan är att i de diskussionersom förts inom EU konsekvent har understrukit att entullunionsöverenskommelse måste kombineras meden kritisk dialog med om den bristande re-spekten för de mänskliga rättigheterna i landet. Efterde uppseendeväckande fängelsedomar som avkunnatsmot flera turkiska parlamentariker hardenna linje vunnit alltmer gehör inom EU.Det är min övertygelse att vi bäst påverkar Turkietgenom att bidra till landets ekonomiska och socialautveckling och genom att använda varje tillfälle attövertyga och övertala den turkiska regeringen att levaupp till sina åtaganden som medlem av för säkerhet och samarbete i Eu-ropa, . I båda dessa strävanden blir tullunionenett värdefullt instrument.Jag känner djup oro över den bristande respektenför politiska fri- och rättigheter i . I hade jag tillfälle att ingående diskutera dettamed den turkiske utrikesministern , dådenne besökte . Jag framförde att det iSveriges stöd för tullunionsöverenskommelsen liggeren klar förväntan om att skall uppfylla sinainternationella åtaganden när det gäller mänskligarättigheter. Jag underströk vidare att ett fortsatt tur-kiskt närmande till förutsätter framsteg pådetta område.Från svenskt håll har vi verkat för attEU:s ordförandeland vid mötet med i associa-tionsrådet skall klargöra medlemsstaternassynsätt i dessa frågor. Vi förväntar oss ett kraftfulltagerande från EU:s sida vid detta möte.Slutligen vill jag tillägga att regeringen i alla kon-takter med den turkiska regeringen, liksom regelbun-det i internationella organ såsom och , tar upp den bristande respekten för mänskligarättigheter i för att påskynda förändringar somstår i samklang med hur medborgare behandlas i län-der som deltar i det europeiska samarbetet.Anf. 8 ()Fru talman! Jag får tacka ministern för svaret. Detgick helt i linje med min inställning och mina tankar.Jag är därför väldigt glad för svaret.Nu har det tyvärr i massmedierna framkommitfram en annan bild, vilket jag inte vill lasta ministernför. Man ansåg att det var bättre att ha innan-för än utanför. har jag fått höra att det inte är Sve-riges avsikt att handla på det viset.Det tycker jag är väldigt viktigt. Jag har lyssnat tillvad som sagts , dvs. Man sägerhela tiden att man håller på med en demokratiseringoch kommer att öka demokratin. Tortyr förekommer,men det är outbildade poliser som utför den, osv. Närjag träffade utrikesminstern sade han ungefär sammasak igen. Han tyckte det var dåligt, men man skullepåbörja arbetet.Det är också på gång, eller man har åtminstonetalat om det, att utesluta ur . I detfallet har jag ingen åsikt. har skrivit undertortyrkonventionen från . Men dethar förekommit i stort sett lika mycket tortyr om inteännu mer sedan dess.Sedan till flyktingfrågan. En hel del flyktingar,kanske de allra flesta, har varit kurder.Men det finns också andra förtryckta grupper i Tur-kiet. Detta gäller inte ministerns område. Men mankunde tänka sig ett tillfälligt utvisningsstopp medandet pågår krig. Enligt hur man definierar krig är det juett krig som pågår i östra . De fängslade kur-diska parlamentarikerna utgör enbart toppen på isber-get.Kan vi göra någoting mer i ? Finns detnågonting ytterligare som kan göra? Jag vetatt vi har agerat starkt i från Sverigessida. Men detta är så uppenbart. Finns det någontingmer vi kan göra?Anf. 9 Utrikesminister ()Fru talman! I alla sammanhang när vi ser att detbrister i mänskliga rättigheter i ett land måste vi be-stämma oss för om vi bäst påverkar genom isoleringeller genom att vi tror på styrkan i argumenteringenför mänskliga rättigheter och alltså väljer att hittaforum där vi faktiskt kan föra fram vår syn och få tillstånd ett samtal med dem som kan vidta en föränd-ring. Min linje visavi är den senare.Det är bra att vi har gemensamma forum där Tur-kiet är med och att vi därmed i dessa kan ta upp endiskussion om mänskliga rättigheter. Det är vad t.ex.jag själv har gjort i ministerråd. Det ärdet som sker inom Organisationen för säkerhet ochsamarbete i . Det är också så som jag menar skall använda att det nu planeras en tullunionmellan EU och Turkiet.Detta är naturligtvis en process. Vi kan med be-klagande se att den har gått långsamt. Det har iblandockså tagits många steg tillbaka i . Men detfinns också en del tecken som tyder på att det i allafall finns partier som önskar en utveckling i Turkietmot mera av demokrati. Det är de krafterna som vimåste stödja.Anf. 10 ()Fru talman! Jag håller helt med om att man skalltala med människor. Det är en annan sak att ta medTurkiet i en tullunion.När vi slutar att tala med varandra kan vi intekomma vidare. Då minskar förtroendet, och Turkietkanske ännu mindre bryr sig om vad vi deklarerarofficiellt när vi inte talar med dem. Det tycker jag attvi skall göra. Men måste man se vilkentaktik de använder.De skriver att det pågår en process. Desäger att demokratiseringen pågår. Sedanser man att 27 personer skju-tits i . Det är bara gerillamän, säger man,vilket ju inte är "bara".Jag försvarar inte helt PKK. Det har också gjortstora övergrepp. Men myndigheterna har ett ännustörre ansvar. De sanktionerar förföljelse, tortyr ochdödande genom att inte göra någonting åt det. Am-nesty kräver att man skall avskeda de poliser somanvänder tortyr. Det är ett krav som Amnesty ställer.Jag vet inte om man på det sättet kan gå in i ettlands inre angelägenheter. Men man kan förvänta sigatt det skall ta slut. Vi har ju krav också på andraländer.Anf. 11 Utrikesminister ()Fru talman! Jag delar åsikt omatt man har rätt att ställa särskilt tydliga krav på ettlands myndigheter, i synnerhet ett land som tillhörEuroparådet, för att bara nämna någon av de organi-sationer som vi nu talar om.Om vi ser till verkligheten kan vi också vara över-ens om att det som pågår är ett övervåld från såvälden turkiska regeringen som PKK, som utför terror-dåd. Det viktigaste är att man kommer till en för-handling. Dess värre saknas förhandlingsviljan frånbåda parter. Här tror jag omvärlden skall göra vad denkan för att trycka på.Jag menar att tullunionsfrågan kan användas isammanhanget. Vi skall alltså inte se frågan om entullunion som bara en fråga som handlar om detkommersiella. Den är också kopplad till att ge ossytterligare en plattform för att diskutera om mänskligarättigheter.Anf. 12 ()Fru talman! Om vi lyckas att se till att det händernågonting i är det självklart att man kan taupp frågan till en ny prövning. Men som läget är i dagönskar vi oss väl inte att blir för nära sammankoppla-de med och hur det behandlar sitt folk.När förstörde 4 000 byar i Irakhände inte heller så mycket i omvärlden. Det varKuwait-frågan som sedan gjorde att man ingrep. Detär fråga om minst 2 000 byar i , och omvärl-den reagerar ändå väldigt litet.Anf. 13 Utrikesminister ()Fru talman! Eftersom jag är något osäker omRagnhild Pohanka kan ha missförstått mig vill jaggärna säga att jag har samma åsikt som andra länderinom EU. Det är bra med en tullunion, men inte baraav de kommersiella skälen, utan för att vi också skallfå tillfället att föra en dialog om mänskliga rättigheter.Jag är alltså beredd att säga ja till en tullunion närden dagen kommer. Vi är nu inne i en förhandlings-process.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på frågorna 1994/95:300 och 302 ommilitärt utbyte med andra länder m.m.Anf. 14 Försvarsminister ()Fru talman! har frågat mig omjag avser att verka för ett fortsatt utbyte mellan densvenska och den pakistanska försvarsmakten. YvonneRuwaida har också frågat mig om jag avser att se tillatt det sker en skärpning av praxis när det gällersvenskt militärt utbyte med andra länder.Jag besvarar de båda frågorna i ett sammanhang.Inom Försvarsdepartementet pågår ett arbete medatt se över det internationella samarbetet inom depar-tementets olika verksamhetsområden.Sedan översynen är klar är det min avsikt att göraen prioritering av angelägenhetsgraden i fråga om deinternationella kontakterna. Innan detta översynsarbe-te är klart vill jag inte svara på frågor om enskildaländer.Anf. 15 ()Fru talman! Jag får tacka för svaret. Det glädermig att det pågår en översyn.I försvarsministerns svar säger han att han avseratt göra en prioritering av angelägenhetsgraden i frågaom de internationella kontakterna. Den fråga som jagtycker att man bör ställa sig är: Vilken typ av militärtutbyte är lämplig, och med vilka länder är militärtutbyte lämpligt? Jag skall ge några exempel på mili-tärt utbyte som jag inte tycker är lämpligt.Bl.a. planerades 1991, enligt ett dokument på För-svarsdepartementet, att en armédelegation från Pakis-tan under en jägarövning med jägarbataljonskulle få tillfälle att studera strid i fjällterräng. Sverigehar även skickat officerare på utbildning till föratt träna med de beryktade gurkhasoldaterna. Resanvar ett stipendium som delades ut av arméchef . Detta hände 1992.Detta är exempel på militära utbyten som jag intetycker är lämpliga. När det gäller bör detockså påpekas att det där förekommer grova kränk-ningar av de mänskliga rättigheterna. De soldater sombegår kränkningar eller övergrepp mot civilbefolk-ningen straffas inte. medlar ju inte heller i denkonflikten eftersom anser att det är en inbör-desfråga.Jag vill ha svar på vilka regler som skall gälla förmilitärt utbyte. Vilken praxis skall vi ha? Kommerförsvarsministern att acceptera liknande former avmilitärt utbyte?Anf. 16 Försvarsminister ()Fru talman! Jag förstår frågor,och jag respekterar dem. Jag har också ställt mångafrågor själv. Det är en av orsakerna till att vi nu görett översynsarbete. När det är klart och jag får se ivilken omfattning vi har internationella kontakter ochpå vilka nivåer vi har dessa kontakter inom hela För-svarsdepartementets område är det min avsikt, somjag har sagt i frågesvaret, att göra en prioritering.Det är också min avsikt att väga in alla de syn-punkter som kan finnas mot kontakterna med olikaländer. har gett mig synpunkterpå ett land. Jag är medveten om att att återkomma med sina frågor här i riksda-gen när översynsarbetet är klart. Då skall jag ocksåsvara på dem.Anf. 17 ()Fru talman! Låt mig tacka för svaret. Jag hoppasverkligen att försvarsministern kommer att ta del avmina synpunkter i sitt arbete. Som försvarsministernsade, kommer jag förmodligen att återkomma näröversynsarbetet är färdigt.Jag vill bara påpeka en sak. Jag tycker att manäven skall titta på vad gör. Vimåste se vad man gör på olika sidor. Det får inte bliså att Försvarsdepartementet tittar på det rent militäraoch inte ser hur agerar i t.ex. biståndsfrågoreller hur agerar utrikespolitiskt.Det hör faktiskt ihop med den typ av militärt utbytesom vi vill ha.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1994/95:277 om förskrivning-en av läkemedelAnf. 18 Socialminister ()Fru talman! har frågat mig vadjag avser att vidta för åtgärder för att få en uppfattningav och kunna förhindra överförskrivningar av läke-medel.Bakgrunden till frågan är rapporter från bl.a. poli-ser, socialarbetare och sjukhus om att ett omfattandemissbruk bland ungdomar håller på att sprida sig.Missbruket består bl.a. i att man blandar sömnmedelmed alkohol. Jag delar oro vadgäller dessa rapporter.Ansvaret för att minska möjligheterna för ungdo-mar att få tillgång till bl.a. sömnmedel vilar påmånga.Hur dessa preparat kommer i ungdomars händer ärinte alltid till alla delar klarlagt, men vissa vägar ärkända. Receptförfalskningar, besök hos flera läkaresom på "falska" symtombeskrivningar skriver utmåttliga mängder, läkare som förskriver större doserän vad som är medicinskt motiverat, köp av dessaläkemedel i länder där de är mer lättillgängliga än iSverige och tillgrepp av föräldrars eller andra närstå-endes läkemedel är vägar som nämnts.Läkarkåren har ett ansvar att följa de riktlinjer omåterhållsam förskrivning av denna läkemedelsgruppsom Allmänna råd och rekommendationer anger. Riktlinjernatydliggörs för övrigt också i de s.k. FASS-texterna tilldessa läkemedel. Även läkemedelskommittérnasrekommendationer går i samma riktning. Att granskaoch klandra felaktiga förskrivningar är en viktig till-synsuppgift för , som också utrederdessa frågor. Det leder ibland till att läkare efter So-cialstyrelsens yrkande förlorar sin förskrivningsrättför denna läkemedelsgrupp och i enstaka fall t.o.m.till att legitimationen återkallas.Socialstyrelsen har också informerat mig om attett samarbete pågår mellan och Soci-alstyrelsen för att finna nya och mer effektiva lös-ningar på frågan om läkare som utan medicinsk grundförskriver narkotiska preparat.Det ligger också ett stort ansvar hos föräldrar ochandra, som fått ångestdämpande och sömnförstärkan-de medel utskrivna till sig, att förhindra att medlenkommer i händerna på obehöriga.Vad gäller receptförfalskningar kommer de för-hoppningsvis att minska när inomkort fastställer en s.k. säkerhetsblankett för dennagrupp av läkemedel.Jag är också mycket oroad över att alkoholbrukettycks öka långt ner i åldrarna. Jag är oroad över attblandmissbruket verkar bli allt vanligare.Denna negativa utveckling måste brytas. Rege-ringen har tagit initiativ för att initiera kommunalaalkoholpolitiska handlingsprogram som direkt syftartill att förhindra alkohol- och drogmissbruk hos ung-domar.För innevarande budgetår har 75 miljoner kronoranslagits för olika alkohol- och drogpolitiska åtgärder.Vi måste alla engagera oss i frågor kring ungdo-mars alkohol- och drogmissbruk. När socialförsäk-ringsminister och jag själv reser runt ikommunerna tar vi numera med oss ett informations-material om ungdomars alkohol- och drogmissbrukmed exempel på åtgärder mot missbruket. Vi begär enstunds överläggningar med de ansvariga i kommunenför att diskutera vad som kan göras för att hejda upp-gången av ungdomars alkoholkonsumtion och miss-bruk. Att aktivt delta i debatten om alkohol- ochdrogmissbruk är något som jag rekommenderar allaatt göra.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1994/95:295 om Arlandaba-nanAnf. 19 Kommunikationsminister ()Fru talman! har frågat mig hurlångt man kommit från regeringens sida i beredningenav ärendet gällande Arlandabanan.Bakgrunden till frågan är att regeringen den 22december 1994 beslutade att tillkalla en förhand-lingsman med uppdrag att föreslå överenskommelserom en samordning och integrering av trafiken påArlandabanan med trafiken på statens spåranläggning.Förhandlingsmannen överlämnade fredagen den17 , alltså , förhandlingsresulta-tet till regeringen. Resultatet av förhandlingarna är enöverenskommelse mellan Arlandabanekonsortiet ochstaten samt avsiktsförklaringar från SJ, SL och Tåg iMälardalen AB. Allt i syfte att göra det möjligt attåstadkomma en samordnad och integrerad tågtrafik påArlandabanan och i Mälardalsregionen.Min bedömning är att det nu finns möjlighet attåstadkomma en samlad och långsiktigt hållbar tågtra-fikuppgörelse för Storstockholms- och Mälardalsregi-onerna. Järnvägstrafiken, såväl regionalt som interre-gionalt, kan samordnas och integreras med trafiken påArlandabanan. Detta ger förutsättningar för en stabiloch långsiktig utveckling av tågtrafiksystemet i helaregionen.Förhandlingsmannens förslag till överenskommel-se mellan parterna skall nu skyndsamt granskas avberörda departement och beredas inom regeringen.Anf. 20 ()Fru talman! Jag vill börja med att tacka kommuni-kationsministern för svaret.När den borgerliga regeringen beslutade att skrivaavtal med Linkkonsortiet innehöll avtaletmånga delar som var direkt dåliga för både resenäreroch för samhället i dess helhet.När vi nu kan se förhandlingsresultatet tycker jagatt kommunikationsministern och regeringens för-handlare har lyckats mycket bra med detta dåligaavtal som utgångspunkt.För mig som bor utanför storstadsområdet ochmånga gånger är hänvisad till tågtrafik när jag harbehov av att ta mig till är det en nödvändig-het att kunna göra det på bästa möjliga sätt. Detta ärtill fördel både för tågtrafiken och för flygtrafiken idess helhet.Med hänsyn till det resultat som redan uppnåttshoppas, och tror, jag att det som skall hända kom-mer att ske på ett lika positivt sätt som när det gällerdet som redan är gjort.Avslutningsvis vill jag gratulera till uppnådda re-sultat och tacka för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1994/95:297 om EU:s in-frastrukturprogramAnf. 21 Kommunikationsminister ()Fru talman! har frågat mig om jagär beredd att ta med exempelvis ochAtlantbanan på listan över projekt som kan få del avEU:s infrastrukturprogram.Bakgrunden till frågan är att EU har presenterat enlista med 14 prioriterade infrastrukturprojekt där bl.a.Öresundsbron och den nordiska triangeln ingår.Av framgår att EU skall bidratill upprättandet av och utvecklingen av alleuropeiskanät vad gäller infrastruktur inom bl.a. transporter. Föratt förverkliga detta skall EU bl.a. stödja satsningar påprojekt av gemensamt intresse och ställa upp riktlin-jer, prioriteringar m.m. för de åtgärder som förutsesför de alleuropeiska nätverken.Som nybliven medlem i EU har arbetet med attdefiniera vilka delar av den svenska transportin-frastrukturen som skall ingå i det transeuropeiskanätverket just påbörjats. En svensk utgångspunkt är attde svenska delarna av nätverket dels skall omfattahela landet, dels skall vara vägar, järnvägar m.m. avgemensamt intresse för EU.För att snabbt få i gång utbyggnaden av de mestangelägna projekten i det transeuropeiska nätverkethar en lista på 14 projekt tagits fram i EU. Genom ettgemensamt agerande från , och Finlandhar vi lyckats få med den nordiska triangeln som ettav de 14 projekten.