prot · GI09108 · 1995-05-18 00:00:00 — Detfinns, om jag får tala i växtförädlingstermer, ett kors-befruktande samarbete med genom SLU.Det rör sig om praktisk förädling och uppförökninggenom , om kontroll genom Statensutsädeskontroll och till viss del om implementering ipraktiken genom lantbruksskola.Nedläggningen innebär naturligtvis en smärtsamminskning av arbetstillfällen på en ort som till stor delär beroende just av sin växtförädling. Den innebärockså att ett mycket viktigt forsknings- och utbild-ningssamarbete med av ett unikt slag nuriskeras.Fru talman! Jag skall inte kritisera SLU:s styrelsesställningstagande. Den är och skall vara suverän idetta avseende. Men jag hoppas att man har haft ettväl dokumenterat underlag för sitt ställningstagande.Det har i debatten efter beslutet bl.a. i pressen fram-hållits att besparingen inte blir så stor, eftersom SLUhar ett hyresavtal med som kostaröver . Denna kostnad kommerSLU uppenbarligen att ha kvar även om verksamhetenflyttas. Detta verkar inte rimligt, och det borde inne-bära att beslutet omprövas. Men om det blirfråga om en flyttning är vi i mycket angelägnaom att åtminstone få behålla verksamheten där.Från jordbrukets och livmedelsindustrins synpunktvore det mycket olyckligt om den landsända som är såberoende av dessa branscher skulle gå denna viktigaverksamhet förlustig, och skulle gå miste omen förstärkning på bekostnad av Ultuna.Fru talman! I den motion som jag nämnde i börjanhar vi pekat på det angelägna i att Lantbruksuniversi-tetets departementstillhörighet prövas och att SLUunderställs . Även om denfrågan inte skall avgöras i samband med detta ärendetycker jag att den just nu känns aktuellare än någon-sin.Jag noterar med tillfredsställelse att MajléneWesterlund Panke också vill se vad jag tolkar som ensamordning. Jag är övertygad om att forskning ochhögre utbildning inom jord- och skogsbruket då skullefå en större uppmärksamhet, och att samordningsvins-ter skulle göras tillsammans med våra andra högsko-lor, t.ex. i talman! har i väntan på att dettautreds och kanske blir en realitet yrkat på en minsk-ning med 30 miljoner på besparingen på SLU, ochytterligare en minskning med 30 miljoner på bespa-ringen på . Med moderat politik skulleSLU inte tvingas behöva fatta alla dessa drastiska ochsvåra nedskärningsbeslut.Jag yrkar bifall till reservation nr 2, men stödergivetvis även reservation nr 4.Anf. 170 () replikFru talman! Som jag påpekade i mitt anförandeskall den här typen av debatt inte längre föras i riks-dagen. Vi har nämligen fattat ett principbeslut om attuniversiteten själva skall fatta beslut om organisationoch verksamhet. Däremot kan jag gå in på frågan rentprincipiellt.Vi är inne i av besparingar. Besparingarnamärks var än man måste göra dem.Jag kan hålla med om att fårgöra en större besparing /96 än övrigahögskolor och universitet. Men som jag sade i mittanförande utgår utskottsmajoriteten ifrån att det inteblir ytterligare sparbeting.Anf. 171 () replikFru talman! Till skillnad från tycker jag att denna debatt är mycket viktig.Det visar också det engagemang som visats i dennafråga , även från . Vi anser att det handlar om en alltförstor neddragning. Vi pekar på de konsekvenser somdet får i olika delar av vårt land och även i olika delarav de olika kompetensområdena. Det är mycket vik-tigt att understryka, Däremot borde denna debatt kan-ske inte föras med anledning av en proposition frånJordbruksdepartementet. Jag skulle gärna se att ären-det lades under så att vifick en samordning av all forskning och högre utbild-ning i det här landet.Anf. 172 () replikFru talman! Den principiella debatten om bespa-ringar för vi i . Att i debatteraenskilda verksamhetsområden är inte vår uppgift. Jagkan förstå att det känns svårt när man kommer från detrakter som berörs. Jag förstår att man i villvisa att man har uppmärksammat problemet.Jag vill upprepa att debatten om dessa typer avneddragningar förs på grund av de beslut som fattatsav om ansvarsfördelningen i SLU:s styrel-ser. Jag kan som vår mening yttra att jag tycker att detär beklagligt att vi inte längre har allmänrepresentan-ter i dessa styrelser som skulle kunna ge den politiskaprofilen, eller åtminstone den politiska synen ochöversikten, över besluten i universitetens och högsko-lornas styrelser. Men så har vi det inte.Anf. 173 ()Fru talman! Här kommer ytterligare ett inlägg omatt SLU borde få behålla sina medel. haren reservation, reservation 3, som jag yrkar bifall till.Vi vet att svenskt lantbruk inte är långsiktigt håll-bart. De specialiseringar som vi fått, med storaspannmålsgårdar på slätten och animaliegårdar iskogslänen, gör att lantbruket är mycket beroende avfossila bränslen, handelsgödsel och bekämpningsme-del. Vi menar i att vi måste bryta detta.Vi måste få ett lantbruk som är i ekologisk balans ochsom är långsiktigt hållbart. Just nu har vi chansen.Just nu är efterfrågan mycket stor på den typ av pro-dukter som det lantbruket ger. Den är så stor att viSverige har en nettoimport.I det sammanhanget är SLU mycket viktigt. Det ärinte alldeles enkelt för en konventionell odlare att gåöver till ekologiskt lantbruk. Det kräver en annansorts kunnande och ett annat sätt att hantera naturre-surser. Det kräver utbildning och rådgivning. Just därhar SLU en mycket viktig roll att fylla. Dels behövsdet en hel del forskning för att göra det ekologiskalantbruket så effektivt som möjligt, dels behövs detforskning som visar hur vi kan få ett resurshushållan-de konventionellt lantbruk och om det finns möjlighe-ter att förbättra det konventionella lantbruket . Vimenar att SLU borde fåökade anslag i stället för minskade. En av de gåvorsom måste ge den framtida generationen är ett lantbuki ekologisk balans. Matproduktionen är väsentlig förmänniskor och för framtiden.I reservation har vi talat om på vilketsätt vi kan klara det. Vi vill t.o.m. tillföra 250 miljo-ner till SLU. Vi vill att medlen delvis skall användastill forskning runt ekologiskt lantbruk, ungefär 150miljoner. Vi anser det ytterst väsentligt att vi får enforskning som handlar om hur vi kan knyta ihop stadoch land. Vi vet att näringsämnen finns i stadeni övermått. Det finns för litet av det i lantbruket. Detär därför det finns behov av konstgödning. Kunde viknyta stad och land skulle vi kunna undvika att an-vända så mycket konstgödsel. Vi skulle slippa mångaav de problem som vi får av avloppshanteringen, somgör att vi övergödda sjöar osv. När näringsämnenhamnar på fel ställen orsakar det problem. Här har vi iframtiden stora möjligheter men då måste vi haforskning. Därför tycker vi att SLU är viktigt.Vi anser också att rådgivningen måste byggas ut.Riksdagen har satt upp som mål att av åkerarea-len skall vara ekologiskt odlad fram . Detinnebär att över ett par tusen nya odlare kommer till.Här är ökningen mycket snabb. Många hör av sig som vill komma i gång med ekologisk odling. Detär mycket glädjande, men det får inte bli så att ambi-tionerna stupar på att rådgivningsverksamheten inte ärtillräckligt utbyggd. Så är det . Rådgivarna jobbarså mycket de kan men hinner inte riktigt med.Slutligen yrkar jag åter bifall till reservation 3.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )7 § Ny högskola i länFöredrogsUtbildningsutskottets betänkande 1994/95:UbU11Ny högskola i (prop. 1994/95:100delvis)Anf. 174 ()Fru talman! Kunskap och kompetens kommer attvara avgörande för framtid. Genom forsk-ning och utveckling görs nya landvinningar, nya idéerföds som utgör frön till nya växande företag.Moderaterna har i olika sammanhang betonat vik-ten av satsning på forskning och högre utbildning, inteminst i kammaren . Ett nytt universitet i Stock-holm är ett led i detta. I finns ettuniversitet och högskolor med sammanlagt ca 40 000helårsstuderande. Trots detta är Stockholmsregionenunderförsörjd och har i förhållande till folkmängdenen lägre andel högskoleplatser än övriga landet.Stocksholmsregionens näringsliv skiljer sig också frånövriga landet. Flertalet av landets storföretag harförutom sina huvudkontor också stora forsknings- ochutvecklingsenheter i regionen. Här finns även en kon-centration av kunskapsföretag som kräver närhet tillvälutbildade medarbetare.Behovet av ett nytt universitet i är stort.Kunskapssamhället ställer krav på kontinuerlig kom-petensutveckling, och allt fler studenter går vidare tillhögre utbildning. håller på attsprängas. Det finns 50 000 fler sökande per utbild-ningsplats jämfört med övriga landet. Genom samar-bete med ett nytt finns en unik möjlighetatt åter ge en central roll. Ett nytt universi-tet, med framsida mot och med speciellinriktning på , kan bli ett bidrag idenna utveckling.Detta var utgångspunkten för den utredning, 1994års , som den förra regeringentillsatte för att analysera villkoren för den högre ut-bildningen och forskningen i . Ävenvikten av att låta olika kunskapsområden befruktavarandra skulle iakttas.Vi anser att det förslag som presenterades i betän-kandet "Kronan Spiran Äpplet" är en brautgångspunkt för en ny universitetsstruktur i södraStockholm. Vi förordar att det nya för-läggs till alternativt Södra Hammarby-hamnen. Dit bör också merparten av de konstnärligahögskolorna liksom förläggas. Eninternationell forskningsenhet med Östersjö- ochÖsteuropainriktning bidrar till en tvärvetenskapligmiljö med kulturvetenskap och språk som bas.Vi förordar vidare en förstärkning av den tekniskautbildningen i . Behovet av tekniker är stortoch akut.Huddinge är ett redan väl etablerat centrum förmedicinska vårdutbildningar och medicinsk forskning.Kommande satsningar inom dessa områden bör därförkoncentreras där.Fru talman! För att möta ett växande behov avforskning och högre utbildning anser vi att ett nyttuniversitet i är en nödvändighet. Ett Ös-tersjöuniversitet i en attraktiv central miljö med tvär-vetenskaplig internationell inriktning, med ifokus, är ett tillskott inte bara för utan förhela - ett svenskt bidrag till utvecklingen ihela Östersjöregionen.Jag vill därmed yrka bifall till reser-vation nr 1.Anf. 175 ()Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation nr 2 under mom. 2.Det är mycket klokt som står i det här betänkan-det. Här talas om hur det ser ut i ,vilka ambitioner man har och hur man vill se framti-den an.Fast verkar så stort och verkar innehål-la så mycket, kan vi se att är under-försörjt på högskoleplatser. Vi kan också se att detfinns en förskjutning där vi i de södra kommundelarna- jag kommer själv från - har ett lägreantal studerande som går vidare till högre utbildningjämfört med norra länsändan. Vi kan också se attsamhällena i har en mer gammalbrukskaraktär än i norra delen. Många som bor i desödra kommundelarna och har högre studier bakomsig har svårt att hitta jobb i de södra kommundelarna.De är tvungna att pendla.Det här skulle man kunna rätta till genom att för-lägga en högskola till , som föreslås i betän-kandet. Det är mycket bra.Det vi utvecklar i den här reservationen är framförallt . har en filial av lärar-högskolan. Vi har också litet teknisk utbildning, mendet är allt. har behov av mer högskoleut-bildning. har man i olika förslag framhållitatt och skall ses över när manförlägger högskoleutbildning till ,tillsammans med där man tänker ha cent-rum för högskolan på Södertörn.Nu har emellertid försvunnit som enprioriterad kommun. Det måste jag som representantför naturligtvis beklaga djupt. Vi har i denhär reservationen framhållit att vi anser att Södertäljesom tidigare skall jämställas med och varaen kommun som pekas ut som en kommun som skallprioriteras när det gäller högskoleplatser.Det finns en total politisk samstämmighet i Söder-tälje om detta. I kommun har alla partiergemensamt jobbat mycket hårt för att vi skall få hög-skoleplatser. Vi känner att det skulle vara ett sätt attkunna utveckla kommunen. Vi känner också att Sö-dertälje halkar litet lätt vid sidan om. Vi ligger i ut-kanten av . Vi har mycket speciellabehov. Vi har en speciell struktur på vårt samhälle. Vianser att därför skall prioriteras extra.Jag yrkar alltså bifall till reservation 2.Anf. 176 ()Fru talman! Frågan om lokalisering av ny högsko-leverksamhet i har varit föremål förriksdagens behandling i mer än tio år.Det är sannolikt en allmänt utbredd uppfattning attutbildningsutbudet i är både rik-haltigt och mångfasetterat. Förvisso finns i länet bådeett universitet och elva högskolor. förelig-ger onekligen en obalans i regionen i så måtto attlänets statliga högskolor har sin huvudsakliga verk-samhet i norra delen av området. Jämfört med övrigadelar av landet har regionen också en klart mindreandel högskoleplatser i förhållande till befolkningensstorlek. Utbildningskapaciteten är onekligen ocksåalltför låg i förhållande till arbetslivets krav.En på begäran tillsatt utredning före-slog - det var alltså inte först eller1994 som man började tänka på detta, utan redan1989 - en kraftig förstärkning i olika former av hög-skoleutbildning på . Den dåvarande social-demokratiska regeringen anslöt sig i budgetproposi-tionen 1990 till förslaget, som i huvudsak innebar enkoncentration till Haninge.Fyrpartiregeringen förordade sedan en lokaliseringav en ny universitetsstruktur med centrum förlagt tillKvarnholmen i alternativt Södra Hammarby-hamnen i nuvarande regeringen har efter noggrant be-aktande av de synpunkter som framkommit med an-ledning av kommittéförslaget om en nätverksstrukturkommit fram till slutsatsen att den nya högskolan iStockholms län bör byggas upp med sin huvudsakligabas och ledning på ett ställe. Det är viktigt med enkoncentration.Utskottet delar regeringens bedömningar och un-derstryker behovet av högskoleutbildning i Stock-holmsområdet. Denna bör enligt utskottets uppfatt-ning byggas upp i form av en ny högskola vid Hud-dinge sjukhus/med viss utbildning förlagd tillandra Södertörnskommuner. En organisationskommit-té får nu uppdraget att planera verksamheten vid dennya högskolan och göra de förberedelser som krävsför att högskolans verksamhet skall kunna starta den 1januari 1996.Moderaterna och reserverar sig medolika motiveringar i lokaliseringsfrågan. Moderaternahåller fast vid de lokaliseringsalternativ som dentidigare regeringen förordat, medan villstyra viss utbildning till namngivna kommuner. Ensamlad bedömning av remissinstansernas synpunktertalar för en uppbyggnad av den nya högskolan vidHuddinge sjukhus/och att viss utbildningförläggs till vissa andra Södertörnskommuner sominte behöver anges av utskottet. Organisationskommit-tén får fastställa närmare var det skall ske. Det ärockså angeläget att utbildningar kan erbjudas i lokalastudiecentra.Jag yrkar avslag på reservation 1 och 2.Centerpartiet reserverar sig till förmån för fastaforskningsresurser och en bredare ämnesinriktninginom den nya högskolan. Även här anser utskottsma-joriteten att det bör vara en uppgift för kommittén attöverväga och fatta beslut om den närmare ämnesin-riktningen och utbildningsutbudet. Självfallet förutsät-ter vi härvidlag att en samverkan kommer att ske medde utbildningar som bedrivs av institutetoch Kungl. Tekniska högskolan.Jag yrkar avslag på reservation 3.Slutligen vill i reservation 4 ändrapå det förhållandet att medel från Stiftelsen förforskning inom områden med anknytning till Öster-sjöregionen och i stiftelsens stadgar bunditstill den nya högskolan i kan för det första konstatera att kompetens förforskning kring och ge-nom lokala initiativ byggts upp vid flera andra hög-skoleenheter i landet. Vi delar också motionärernasuppfattning att forskningsmedel skall fördelas i kon-kurrens på lika villkor och att kvaliteten skall tillmä-tas en avgörande betydelse.Genom bildandet av bl.a. denna stiftelse, varskapital utgörs av upplösta pensionsmedel i de tidigarelöntagarfonderna, omöjliggörs emellertid en demo-kratisk styrning av forskning till andra områden änjust detta. Praktiska och juridiska förutsättningar sak-nas alltså för att tillgodose motionärer-nas i och för sig angelägna krav.Mot denna bakgrund yrkar jag avslag på reserva-tion 4 och bifall till utskottets hemställan på samtligapunkter.Anf. 177 () replikFru talman! Det är inte bara lokaliseringen somskiljer oss åt, . Det är också ambi-tionsnivån vad gäller forskning och högre utbildning.Det har framkommit mycket klart i debatten i dag.Tyvärr ser vi att den satsning man gör på Sö-dertörn är ett led i den nedrustning av den högre ut-bildningen och forskningen som faktiskt görs. Vianser inte att man lever upp till de vackra ord mananvänder när man talar om behovet av kunskap ochkompetens och att vi på något vis skall se till att Sve-rige möter de framtida behov som kunskapssamhällethar. Vi saknar den satsningen. Det kan jag bara bekla-ga.Anf. 178 ()replikFru talman! Vi har tidigare hört moderater prataom "lemlästning" av forskning och utbildning. hörvi ordet "nedrustning". Det är inte trovärdigt, Marga-reta , att använda den vokabulären i så härseriösa sammanhang.Vi har en klar ambitionsnivå, och vi gör en ökadsatsning i detta område. Vi kan bara beklaga att mangenom de turer som den förra regeringen vidtog intekom till skott i dessa frågor utan fortsatte utrednings-arbetet. Man har förhalat frågans lösning.Jag vill också konstatera att det finns en stor ma-joritet bakom denna ambitionsnivå. ärensamma om att anse att det är en nedrustning. Jagkan på enkla grunder - rent matematiskt - inte kallaen utbyggnad för nedrustning. Någon ordning måstedet väl ändå vara också i Moderata samlingspartiet.Anf. 179 () replikFru talman! Nedrustning kan ses på olika sätt. Detjag utgår från är de vackra ord som vi får höra frånsocialdemokraterna om att man skall satsa på kompe-tens, på kunskap för framtiden och på forskning ochhögre utbildning.Det förslag som togs fram i "Kronan Spiran Äpp-let" var betydligt mer omfattande än det förslag somSocialdemokraterna nu lägger fram.Det är med denna utgångspunkt som jag säger attvi ser en nedrustning. Det har vi också sett mycketklart och tydligt i budgeten, vilket framkommit tidiga-re i dag.Jag kan bara beklaga det. Jag skulle önska att so-cialdemokraterna handlade i enlighet med de ord somni framför, dvs. att orden också leder till en adekvathandling. Det behöver för framtiden.Anf. 180 ()replikFru talman! Bakom förslaget om en lokaliseringoch uppbyggnad, som det faktiskt är frågan om, liggeren ökning av antalet högskoleplatser i området. Detblir en ny högskola i . Det är alltsåen utvidgning.Man kan ha olika uppfattning om hur långt mankan gå i dessa sammanhang. Det är uppenbarligen så,att tycker att man skulle ha byggt utännu kraftigare. Det är lätt att säga. Vi måste också haresurser för det.Det är inte bara Socialdemokraterna, som ständigtapostroferas i detta sammanhang, utan också Folkpar-tiet, , kds, och Vänsterpartietsom står bakom denna uppbyggnad.Det tycker jag är en klar och tydlig ökad ambi-tionsnivå. Den är väl förankrad i denna riksdag, ochockså i regionen.Anf. 181 () re-plikFru talman! Att kommun har reageratberor naturligtvis på att har framhållits somen kommun till vilken utbildning skall förläggas.Tidigare stod det både och . Dethar skapat viss oro i av naturliga skäl.Jag hoppas att vi i grunden inte har olika uppfatt-ning om detta, utan att vi egentligen har en samsynutan att den för den skull kommer till uttryck direkt ibetänkandet.På s. 8 står det att viss utbildning skall förläggastill andra Södertörnkommuner. Man skriver också attutbildning skall förläggas till ställen där det redanfinns viss typ av utbildning.Jag hoppas att jag kan tolka denna skrivning somatt man också kommer att se över möjligheterna attförlägga utbildning till den sydligaste kommunen isödra , nämligen . Jag för-står att jag inte kan få något löfte om det i dag.Jag vill förklara varför man har reagerat i Söder-tälje. Det beror på att lyfts fram. Jag förstår ioch för sig att har speciella problem och attdet kan finnas skäl för att göra så.Anf. 182 ()replikFru talman! Jag kan lugna pådenna punkt. uppdrag ärinte insnävat till eller . Det finnsockså utbildning i i dag.Genom de öppna skrivningarna i utskottets betän-kande finns det möjlighet för organisationskommitténatt pröva också andra kommuner. Man har alltså ettförhållandevis öppet mandat.Anf. 183 () re-plikFru talman! Jag hoppas också att det finns en för-ståelse för att vår oro har ökat genom att Södertäljeinte fick , vilket regeringen i ett tidiga-re skede hade beslutat att vi skulle få. ochSocialdemokraterna hade en gemensam ståndpunktunder den mandatperiod som föregick den förra.Det är ingenting vi har anledning att diskutera här,men jag hoppas att vi kan se framtiden an med till-försikt i kommun. Jag tolkar svar som så.Anf. 184 ()Fru talman! Det är en sann glädje att få yrka bifalltill utbildningsutskottets betänkande nr 11. Med detbeslutet bidrar nu till att unga och vuxna iStockholmsregionen och människor i andra delar avlandet får likvärdiga möjligheter till högre studier. Vibidrar i och med beslutet dessutom till att skapa enbättre balans inom Stockholmsregionen.Margareta efterlyste mer adekvathandling bakom vackra ord. Ja, , det kommer att annonseras ut 1 000 platser somskall starta . räknar vi med attdenna högskola skall ha uppemot 8 000 platser. Dettycker jag är handling. Det är också adekvat. Det äringen dålig start av den socialdemokratiska regering-en.Stockholmsregionen är i mycket en delad region.Det har sagts här tidigare. Innerstaden och områdenastrax norr därom är väl försörjda med både arbetsplat-ser och utbildningsplatser, och där är också levnads-villkoren i övrigt generellt sett mycket bra. Till denbilden hör också att framför allt unga människor skaf-far sig en högre utbildning.Den andra delen av vår region innefattar bl.a. helaSödertörn och en del andra kommuner i regionensytterkanter. Där ser verkligheten annorlunda ut. Därär arbetslösheten stor. Där är arbetsplatserna betydligtfärre. Kommunikationer och service i olika former ärockså sämre. I detta sammanhang är det också viktigtatt betydligt färre ungdomar skaffar sig en högre ut-bildning.Vi vet att utbildning och "kunskapandet" i alladess former är en av de allra starkaste drivkrafternaför utveckling. Det är för övrigt - med tanke på dendiskussion som har förts - just därförsom de allra flesta är överens om att de mindre ochmedelstora högskolorna är så viktiga också i ett regio-nalpolitiskt perspektiv.Det är därför man i varje region i vårt land är an-gelägen om att inom sig rymma just denna drivkraft.På samma sätt är det med Södertörn.För att råda bot på den obalans som präglar Stock-holmsregionen behöver vi inte bara fler utbildnings-platser till regionen. De måste lokaliseras till justSödertörn för att bidra till att jämna ut klyftorna. Detgäller inte klyftor mellan kommunerna, utan mellanmänniskorna som bor och lever där.Det räcker inte att bara använda de särskilda regi-onalpolitiska instrumenten för att nå den balansen,utan vi måste vi varje tillfälle också vara beredda attanvända de vanliga basresurserna som skall kommaalla till del och samverka för att nå dessa mål.Det är därför som det milt uttryckt var ganskauppseendeväckande när den förra utbildningsminis-tern föreslog att en ny högskola skulle placeras iStockholms innerstad eller också på . Viskall notera att det är den närmsta plats som man kanvälja om man vill gå utanför kom-mungräns.Med det förslaget gick han emot en mycket starkoch i stort sett enig opinion i ochvisade mycket tydligt att han inte ens brydde sig omatt försöka att bidra till att minska klyftorna och hållaihop vår region.Nu känner sig som enda parti tvingatatt stå fast vid förslag. Det är väl inte såmycket att säga om. Jag skulle hellre vilja uttryckaglädjen över att alla andra partier nu sluter upp bakomregeringens förslag och förlägger den nya högskolantill Huddinge.Där finns en väl utbyggd akademisktmiljö med bl.a. mycket framstående forskning iNovum. Det är naturligt att högskolans bas förläggsdit. Men utskottet betonar också i betänkandet att vissutbildning bör förläggas till andra Södertörnskommu-ner.