prot · GI09111 · 1995-05-30 00:00:00 — När regeringen diskuterar den framtidasvenska spelmarknaden - i vilken spelet på värdeau-tomater är en detalj, om icke oviktig - måste därförmycket känsliga avvägningar ske. Det är av hänsyntill den långsiktiga utvecklingen av spelmarknadensom regeringen mycket noga vill pröva frågan omvärdeautomater. Det är dock regeringens ambition attså snabbt som det är möjligt, ambitionen är att detskall ske innan skiljs åt , finna en till-fredsställande lösning för att folkrörelserna skallkunna tillgodogöra sig överskottet från spel på vär-deautomater.Anf. 26 ()Fru talman! Tack så mycket för svaret. Jag villförst kommentera innehållet i statsrådet svar litetgrand och den bakgrundsbeskrivning som ges.Den nuvarande regeringen har hanterat spel- ochlotterifrågorna väldigt senfärdigt och såvitt jag förstårunder relativt stora konvulsioner. Lotteriutredningenlade fram sitt förslag i sådan tid att den förra riksda-gen hann lägga fram förslag och dessutom fatta beslutom en lag om värdeautomatspel i vårt land.Sedan detta väl hade hänt och alla dörrar egentli-gen öppnats så att det bara var att stiga in har ingen-ting hänt. Tvärtom har den nuvarande regeringensåvitt jag förstår, i första hand beroende av inreoenighet, lyckats skjuta allting framför sig.När statsrådet sade att ett resul-tat skulle vara färdigt till hade vi natur-ligtvis väntat oss att så skulle bli fallet. Därefter harstatsrådet också gjort uttalanden som har tolkats somatt koncession för värdeautomater var på gång. Jagvill som korrigeringen till statsrådet svar härsäga att det bl.a. var det som gjorde att jag själv drogtillbaka en fråga i början av maj månad.Nu säger statsrådet att ambitionen är att det skallske någonting innan är till ända. Statsrådettalar då om inflytande över spelen. Därför är minfråga, som jag egentligen velat ha svar på från början:Var avser man att lägga koncessionen? Att överskot-tet skall gå till folkrörelserna och barn- och ungdoms-verksamhet tror jag att vi är ganska klara över. Menvem eller vilka får inflytandet och sköta om spelen?Och när kommer koncessionen alldeles säkert?Anf. 27 Statsrådet ()Fru talman! Jag har två korta kommentarer. Det ärinte i första hand på grund av inre oenighet som för-slaget har dröjt. Det beror på att vi fått både kritik ochrosor för de förslag som har diskuterats och som dethar presenterats utkast till i de sammanhang där Folk-rörelse-Sverige har deltagit.Jag erkänner gärna att det har varit en ganskaknepig diskussion. Det handlar om att hitta ett systemsom garanterar ett inflytande utanatt några - och i synnerhet många - folkrörelser riske-rar att känna sig överkörda eller utanför. Detta harvarit ganska grannlaga. Den diskussionen pågår fort-farande.Det gäller sålunda att hitta ett system som garante-rar inflytande och som av upplevssom rättvist i den meningen att inte någon i onödankan anse sig ha fått favörer eller att någon annan ansersig ha blivit ställd på utsidan.Det betyder att det slutliga svaret på vad regering-en avser föreslå avseende koncessionenförhoppningsvis kommer att föreläggas riksmötetinnan det åtskiljs i vår. På den punkten pågår detfortfarande beredning. Jag vill att regeringen får åter-komma , antingen via mig eller viacivilministern.Anf. 28 ()Fru talman! Jag är mycket tacksam för det svaret.Detta "förhoppningsvis" som finns insprängt kankanske elimineras under de återstående veckorna.Det är viktigt att vi inte bara talar om överskottet.Vi måste också tala om inflytandet över den svenskaspelmarknaden. har vi sett hur justfolkrörelserna och deras spel och lotterier har trängtstillbaka som en följd av att folkrörelserna själva harhaft bristande möjligheter att operera på spelmarkna-den.Jag tror att man i inte får under-skatta betydelsen av att föreningslivet självt får möj-ligheter att vara operatörer i egen regi eller via med-hjälpare som man engagerar.Jag tror också att det är viktigt att man inte låterdetta vänta. Man talar här om att värdeautomaternabehöver utredas ytterligare och man talar om ett ökatinternationellt konkurrenstryck. Vi kommer att klaraoss bättre i den internationella konkurrensen underförutsättning att vi har utvecklat spelen här hemmanär konkurrensen kommer.Anf. 29 Statsrådet ()Fru talman! Jag delar i princip att man måste se till att folkrörelserna fåren möjlighet att vara operatörer. Jag tror dock - såmycket tror jag att jag vågar säga - att möjligheternaatt vara operatörer avseende värdeautomaterna ärmycket ringa. Det är koncessioner som kommer attomgärdas med ganska restriktiva regler vad avsermöjligheten för enskilda eller grupper av folkrörelseratt vidta den ena eller den andra åtgärden.Däremot tror jag att det är oerhört viktigt att man ifortsättningen försöker slå vakt om den marknad därfolkrörelserna har haft och har en rimlig möjlighet attpåverka, nämligen de traditionella värdelotterierna.Där har det väl också funnits en oro att vi skall kon-struera ett system som innebär att konkurrensen blirännu hårdare vid sidan av Tipstjänst och andra aktörergenom att införa dessa värdeautomater.Anf. 30 ()Fru talman! När avslutade sittarbete och när fattade beslut om värdeau-tomater var enigheten stor om att detta skulle kunnaskötas och administreras av ett bolag som fanns vidsidan av de nuvarande statliga bolagen.Jag tror att det är viktigt att vi fullföljer den linjen.Samstämmigheten har varit stor. Jag tror också attfolkrörelserna har organisationer inom sig eller i sam-arbete som kan ta ansvaret för detta. Sedan finns detaktörer på marknaden. Det finns bolag som har inves-terat för att vara beredda att gå inoch jobba med värdeautomaterna den dagen då de blirtillgängliga. Ju längre det dröjer desto mer pengarförlorar . Det är faktiskt regering-en som har ansvaret för att det intehänder någonting på den fronten.Anf. 31 Statsrådet ()Fru talman! Det stämmer också, men med det lillatillägget att också sade att man skulle göradetta om inte synnerliga skäl förelåg. Det är klart måste ta hänsyn till även den lilla formuleringennär man beskriver önskemål.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1994/95:520 om arbetslivetstillgänglighet för personer med funktionshinderAnf. 32 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! har frågat mig varfören ny utredning skall tillsättas om åtgärder för att ökaarbetslivets tillgänglighet för personer med funk-tionshinder. hänvisar till som lagt sitt förslag om en lagstift-ning på området och att utredningens slutbetänkandehar remissbehandlats.Socialdemokraterna begärde i en motion (mot.1993/94:So276) att den dåvarande regeringen skullelägga fram förslag till en lagstiftning mot diskrimine-ring av funktionshindrade i arbetslivet. I samma mo-tion föreslogs också inrättandet av en handikappom-budsman. I den delen blev motionens yrkande tillgo-dosett, men fick inte denprocessförande roll som hadeföreslagit. ansåg därför (bet.1993/94:SoU27) att regeringen borde belysa förut-sättningarna för att ge ombudsmannen en sådan rolloch också ange de lagändringar som ett sådant beslutskulle föranleda och sedan återkomma till riksdagen.Det finns således en beställning från påytterligare belysning av de här frågorna. I det bered-ningsarbete som just nu pågår inom Arbetsmarknads-departementet överväger vi också om en utredningbör ha ett något bredare perspektiv och även se påvilka insatser som mest effektivt ökar möjligheternaför personer med funktionshinder att få en förankringpå arbetsmarknaden.Anf. 33 ()Fru talman! Jag vill tacka arbetsmarknadsminis-tern för svaret. Det är naturligtvis främst genom attanvända och utveckla befintliga åtgärder på arbets-marknaden, såsom rehabilitering och andra arbets-marknadspolitiska åtgärder, och genom att hävdaarbetsrätten som vi skall bekämpa arbetslöshetenbland funktionshindrade.Men i dagens mycket svåra arbetsmarknadsläge,där utsatta grupper som t.ex. funktionshindrade harstora svårigheter att komma in på arbetsmarknaden, ärdet oerhört viktigt att vi skyndsamt ytterligare stärkerfunktionshindrades ställning genom ett lagfäst skyddmot diskriminering. Därför tycker jag att det är oer-hört bra att arbetsmarknadsministern nu tar tag i denhär frågan.Men det finns redan i ettbra berett underlag och ett bra förslag till en diskrimi-neringslag. Det innebär att personer med funktions-hinder skall ges en lagstadgad rätt till en likvärdigställning i arbetslivet. Det skall aktivt verka för attfrämja funktionshindrades möjligheter till anställningoch arbete samt reglera arbetsgivarens övergripandeansvar att tillse att arbetstagare med funktionshinderfår de aktiva åtgärder de behöver i sitt dagliga arbete.Då undrar jag vad en ny utredning kan tillföra.Anf. 34 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Det har gått Handikapput-redningen lade fram sitt förslag. Efter det har det hänten del saker. I har man successivt fr.o.m. 1990infört en sådan här lagstiftning. I pågårjust nu förberedelserna för en sådan här lagstiftning.Jag tycker att det finns anledning att titta på erfa-renheterna från . Det vi vet om den ame-rikanska verksamheten är att lagstiftningen har varittämligen tandlös för dem som inte hade ett jobb ochvar funktionshindrade. Däremot har den fungerat fördem som hade ett arbete genom att skydda dem frånuppsägning.Där har vi i lagen om anställningsskydd,LAS, som hjälper till. Vi i den nya regeringen harockså tagit bort de försämringar i LAS som infördesunder den förra regeringen. Därmed har det hot un-danröjts som fanns just när det gäller dem som redanhade jobb. Det är en orsak till att jag tycker att manbör titta på det här sammantaget.En annan orsak är att det lagförslag som lade fram nästan var kalkerat efterjämställdhetslagen. Det är litet mera komplicerat attbeskriva ett funktionshinder i en lag än det är att be-skriva ett kön. Det krävs därför, tycker jag, litet merav genomarbetning av ett sådant här lagförslag innandet kan läggas fram. Jag tror att det finns starka skälatt göra det. Därför är det bra att vi kan fånga upp denerfarenhet som finns i och även de förslag somnu formuleras i Storbritannien.Anf. 35 ()Fru talman! Det är skönt att höra arbetsmark-nadsministern säga detta. Vi är nog helt överens i sak.Vad jag ytterligare vill betona är att det brådskar. Jagskulle vilja fråga arbetsmarknadsministern: När till-sätts utredningen, och när beräknas den vara avslu-tad?Vidare tycker jag att det är bra att man tänker tittapå den amerikanska lagstiftningen. Den är naturligtvisannorlunda jämfört med vad vi i vill ha, menden har stor bredd. Det finns säkert många bra saker iden amerikanska lagstiftningen som vi kan ha nyttaav.Anf. 36 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Jag kan inte säga vid vilken tid-punkt vi vill att utredningen skall vara klar. Jag kan ialla fall säga att det inte är en omfattande utredning.Det handlar om två saker: dels att se över hur en laghär skall se ut, dels att titta på om Handikappom-budsmannen skall ha en starkare ställning genommöjligheten att föra process i domstol. Detta är intemöjligt . Detta innebär att det, enligt min me-ning, inte behöver vara fråga om ett särskilt omfattan-de arbete.Anf. 37 ()Fru talman! Jag vädjar till arbetsmarknadsminis-tern. Det är viktigt att skyndsamt få fram en lagstift-ning. Det gäller att också använda sig av grundförslagsom redan finns och som tagitfram. Det gäller också att titta på den amerikanskalagstiftningen. Det här får inte dras i långbänk, för detär onekligen oerhört bråttom med att få fram den härlagstiftningen.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1994/95:523 om bidrag frånNorrlandsfonden till länAnf. 38 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! har frågat mig vad re-geringen kommer att göra för att tillse att Norrlands-fonden kan användas också för projekt i Gäv-leborgs län.Enligt det övervakningsavtal som upprättades isamband med skulle EFTA:s övervak-ningsmyndighet granska alla befintliga formerav statsstöd samt alla planer på att ge eller ändra så-dant stöd. Den finansieringsverksamhet som Norr-landsfonden bedriver är till viss del ett stöd som krä-ver en sådan granskning. Därför anmälde förra rege-ringen fondens verksamhet till ESA.Våren 1994 beslutade sedan bl.a. attfondens verksamhetsområde skulle utvidgas till . Också detta anmäldes därefter till ESA.Efter överläggningar med beslutade rege-ringen att, för sin del, vidtavissa åtgärder beträffande fondens villkorslån för attfondens verksamhet skulle överensstämma medESA:s riktlinjer.Tyvärr hann på grund av sin arbetsbelastninginte ta slutlig ställning till Norrlandsfondens verksam-het, utan ärendet överlämnades till sedan vi blivit medlem i EG.I de överläggningar som pågår med kommis-sionen har kommissionen ställt frågor som indikerarytterligare begränsningar i Norrlandsfondens verk-samhet vad gäller bl.a. finansieringsformerna. Rege-ringen strävar naturligtvis efter att fondens verksam-het i största möjliga utsträckning skall kunna fortgåprecis som . Kommissionen tar inte ställning tillförändringar som utvidgningen till länutan att ta ställning till hela verksamheten.Kommissionen överväger just nu ett underhands-förslag från till ytterli-gare riktlinjer för Norrlandsfondens finansierings-verksamhet, som enligt vår och Norrlandsfondensbedömning inte skulle innebära någon egentlig be-gränsning av verksamheten.Det är svårt för mig att förutse kommissionens re-aktion på detta förslag och fortsättningen på över-läggningarna med kommissionen.Regeringen kommer dock att göra allt för attNorrlandsfondens verksamhet även skallkunna bedrivas på ett effektivt sätt från regionalpoli-tisk synpunkt och även i . Men vi vill att förhandlingarna skall utfallapå ett sådant sätt att Norrlandsfondens verksamhet ihuvudsak kan bedrivas enligt nuvarande regler.Anf. 39 ()Fru talman! Jag tackar arbetsmarknadsministernför svaret. Jag är en av de motionärer som för ett årsedan fick arbetsmarknadsutskottet att på eget initiativoch enigt föreslå denna förändring, somriksdagen också beslutade. Vi var naturligtvis väldigttill freds med den utvecklingen. Arbetsmarknadsmi-nistern hade en frågedebatt med en avmina kolleger i Gävleborgsbänken. Men jag tvingasnog konstatera att innehållet i dagens svar i allt vä-sentligt överensstämmer med det svar som gavs sedan.Arbetsmarknadsministerns svar då var att för-hoppningen var att det här skulle lösas så snart sommöjligt. Arbetsmarknadsministern sade också: Minbedömning är att ett beslut av börkunna föreligga under våren.Våren är alltid ett svårdefinierbart begrepp. Inteminst vi norrlänningar vet hur vanskligt det kan vara idet avseendet. Våren tog ju slut den gångna veckan,då vi gick över . Och uppen-barligen finns det ännu inga beslut.Arbetsmarknadsministerns redogörelse skil-jer sig alltså inte från den som gavs . Jagföreställer mig att det förekommit en lång rad kraftful-la och ihärdiga framställningar och påstötningar frånregeringens sida . Det hadevarit tacknämligt att få dem redovisade av statsrådet,särskilt som jag tycker att regeringen borde vara be-kymrad över den folkliga opinion mot EU som före-ligger när en så här viktig sak för ett län där skepsisenvarit stor dröjer så väldigt och man enbart hänvisar tillatt det inte händer något inom EU.Anf. 40 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Det är inte fråga om en ovilja från re-geringens sida. Det finns faktiskt två parter här. Jaghar intresse av att se till att Norrlandsfondens verk-samhet i huvudsak kan bedrivas enligt nuvaranderiktlinjer och att den också kan omfatta Gävleborgslän. Jag känner inte en stor oro för att det inte kom-mer att lyckas.Förhandlingsprocessen tar sin tid. Det är beklag-ligt att det här tar . Men jag ensam rår inteöver det, utan det är, som sagt, två parter som mötshär. Förhoppningsvis kommer vi fram till ett beslutsom är mycket positivt både för ochför övriga regioner som berörs av Norrlandsfondensverksamhet.Jag tror att det är viktigt att både ni och jag harintresse av att se till att vi lyckas inte bara med dengeografiska utvidgningen utan också med att behållaNorrlandsfondens nuvarande verksamhet intakt. Jaghar goda förhoppningar om att det lyckas med det.Däremot styr inte vi ensamma tidtabellen.Anf. 41 ()Fru talman! Låt mig först säga att jag alls inte be-tvivlar att regeringen och vi övriga inte skulle varaense beträffande önskan om att den här frågan kanlösas på ett bra sätt. Det finns ingen anledning tilldelade meningar där.I höstas, när vi argumenterade inför folkomröst-ningen, konstaterade vi att EU inte erbjuder oss enmassa fördelar på silverfat. Vad det handlar om är istället att vi, genom att vara med i EU, med ett kraft-fullt agerande kan påverka utvecklingen. Det är dettakraftfulla agerande som jag inte tycker framgår avdagens svar. Förhoppningsvis finns det där. Säkerli-gen är det så. Men det hade varit angeläget att få dettaklarare belyst från statsrådets sida.Däremot känner jag oro. Även statsrådet vet ju attdet redan har kommit signaler om en konjunkturav-mattning. De projekt som avses få stöd från Norr-landsfondens medel ligger dessutom rätt långt fram itiden. Det är därför viktigt att vi slipper vänta.Anf. 42 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Jag tycker, precis som LennartRohdin, att det är angeläget att snabbt komma framtill ett avgörande och att det avgörandet blir positivtbåde geografiskt och när det gäller inriktningen avNorrlandsfondens stödverksamhet.Jag har själv besökt Norrlandsfonden för att lyssnapå hur man förbereder sig när det gäller Gävleborgslän, och jag konstaterar att fonden börjat gå igenomprojekt som finns där. Man jobbar för fullt mot men har inte formellt möjlighet att gå inmed krediter. Jag tycker att det är besvärligt att manännu inte har fått fram ett besked där. Ändå kännerjag ganska stor tillförsikt när det gäller att lyckas. Jaghar inte fått några signaler om att det kommer att blidramatiska förändringar i Norrlandsfondens verksam-het.Anf. 43 ()Fru talman! Nej, men redo-visade statsrådet att förberedelserna var långt gångnapå hemmaplan när det gäller att genomföra den härförändringen. Det som då återstod, och det återstårfortfarande, är förändringarna och besluten i . Det är därför som jag efterlyser ettkraftfullt och ihärdigt arbete för att påverka . Den har mycket att hantera, så detgäller att trycka på.Det handlar inte bara om att lämna in en formellframställan utan också om att trycka på här. Som jagsagt: Det brådskar. Det finns, som statsrådet alltså vet,signaler om att konjunkturen börjar mattas av.I dag har vi i arbetsmarknadsutskottet justeratårets regionalpolitiska betänkande. Det är alltså ett årsedan förra årets, som alltså innebar nämnda glädjan-de riksdagsbeslut. Jag utgår från att det inte gåratt få en utförligare redovisning av regeringens på-tryckningar. Men har vi här i kamma-ren en debatt om regionalpolitiken. Jag ber att fååterkomma då.Anf. 44 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Helt kort bara två saker.Det beslut som fattade sedaninnehöll två delar när det gäller Norrlandsfonden: delsen utökning av pengaramen, dels en geografisk ut-vidgning. Ingen av de två verksamheterna var genom-förda. Bägge sakerna har jag arbetat med. Den enahar jag klarat ut, nämligen utvidgningen av pengara-men. Faktiskt har också mer pengar kunnat tillföras änvad beslutade om . Också den andradelen kommer vi säkert att klara av. Jag hävdar nogatt vi frenetiskt jobbar på en lösning i den frågan.Anf. 45 ()Fru talman! Jo, men detta redovisade statsrådetredan i vintras. Det har inte hänt någonting ytterligare.Resten av innevarande och snart gångna halvår harinneburit en väntan på att något skall hända i Bryssel.Jag hänvisar till statsrådets egen bedömning ibörjan av året, nämligen att ett beslut bör kunna före-ligga . Jag utgår från att den bedömningenändå byggde på någon form av underlag. Men någotsådant underlag har uppenbarligen inte förelegat, ellerockså har det på något sätt förändrats. Trots att vårennu definitivt är på väg att gå över hardetta ännu inte lett till något beslut eller till någonindikation från sida.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1994/95:516 om uppgifter omskoleleverAnf. 46 Statsrådet ()Fru talman! har frågat migvilka åtgärder jag avser vidta så att man inom skolvä-sendet kontrollerar att vidarebefordran av integri-tetskränkande uppgifter till kommunala arkiv ej sker.Det är en viktig fråga som tarupp. Frågan berör inte enbart skolområdet. Det finnsockså andra sektorer inom den kommunala verksam-heten där problemen kan vara stora. På central nivå ärdet viktigt att se till att det finns tydliga regler för hurkänsliga uppgifter skall hanteras. Den lokala nivån fårdå möjlighet att utforma sina rutiner så att materialethanteras på det sätt som krävs. Det är bara så riskerför misstag kan undanröjas.Den fråga som tar upp aktua-liserar om det finns så tydliga regler som jag refererartill. Jag anser att det finns det.I arkivlagen (1990:782) finns grundläggande reg-ler om arkiv för såväl statliga som kommunala myn-digheter. I lagen finns också bestämmelser om vadsom ingår i en myndighets arkiv, vården av arkivetoch gallring av arkiv.Varje myndighet skall svara för vården av sitt ar-kiv om inte en arkivmyndighet har tagit över dettaansvar. I en kommun är kommunstyrelsen arkivmyn-dighet om inte kommunfullmäktige har utsett någonnämnd eller styrelse för dessa uppgifter.I arkivvården ingår att skydda arkivet mot obehö-rig åtkomst. Detta innebär att handlingar som innehål-ler uppgifter som är sekretessbelagda skall förvaras såatt obehöriga inte kan läsa dem. Frågan om utlämnan-de av sådana handlingar skall prövas enligt sekretess-lagens bestämmelser.De centralt fastställda bestämmelserna i arkivla-gen är - enligt min mening - tillräckliga för att sä-kerställa att känsliga uppgifter förvaras på ett sådantsätt att de inte lämnas ut till obehöriga. Ansvaret föratt ta fram fungerande rutiner för att tillämpa lagenvilar på respektive arkivmyndighet. Från regeringenssida finns det därför ingen anledning att nu vidtanågon åtgärd med anledning av frågan.Anf. 47 ()Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet för sva-ret. Jag är naturligtvis inte helt enig med statsrådet -så brukar det vara. Låt mig säga i vilka avseenden jaghåller med. Detta är naturligtvis en viktig fråga. Detär självklart att vi som har skolbakgrund i vår yrkes-utövning anser det. Men när det kommer till att dessatydliga regler skulle finnas, så är jag rädd för att vihar litet olika uppfattning.Jag har, om jag får uttrycka det så, från erfaretkommunhåll fått höra att det råder en viss tveksamhetnär det gäller tidpunkten för gallring. Är det så, blirdet ju de enskilda eleverna, de enskilda individerna,som kommer i kläm. Det är också därför jag har ställtden här frågan; för att förhoppningsvis komma framtill att departement, skolverk, kommunala myndighe-ter och vilka det nu är som är involverade kan se omdet finns någon brist när det gäller skolornas skyldig-het att gallra.En person i satte mig, så att säga, påspåret. I sitt eget kommunarkiv hade han hittat redo-visningar och saker som skulle ha gallrats som var . Det gäller också mycket elevkränkandeuppgifter. Hittar man sådant är det klart att man pånågot sätt vill reagera, och det gjorde den här perso-nen.Om det bryts mot gällande regel och om de säkrarutinerna saknar effektivitet, så är det min förhopp-ning att man ser vad konsekvenserna i så fall blir. Blirkonsekvenserna sådana att man måste skärpa den härlagstiftningen, så måste vi självklart se till att så görs.Om så inte sker, är det ju de svagaste som kommer ikläm - de enskilda eleverna som inte har möjlighet attgöra sig hörda.Anf. 48 Statsrådet ()Fru talman! Den fråga som upp delar upp sig i två olika delar. Dels handlardet om ifall uppgifter som inte skulle ha lämnats utkommer ut på ett otillbörligt sätt. Jag menar att detfinns tillräcklig lagstiftning för att reglera vad som fåroch vad som inte får lämnas ut. Det handlar om att setill att reglerna och lagarna efterföljs.När det handlar om gallringen, hur länge hand-lingar skall sparas, har ansvaret för attutfärda föreskrifter om hur ofta man skall gallra.