prot · GI0981 · 1995-03-29 00:00:00 — Detär detta jag läser in i formulering när honsäger "gubbe" om arbetsmarknadsministern - genera-tionernas olika synsätt på arbete och livsföring.Socialdemokratin verkar inte ha förstått den för-ändring som skett i samhället utan tror fortfarande attallt går att styra genom politiken. Det är inte ett detal-jerat åtgärdssystem som ungdomsintroduktionen somskall ge ungdomen inträde på en reguljär arbetsmark-nad. Politisk styrning ger inte arbetstillfällen. Det varbara politisk klåfingrighet eller kanske ett missriktatförsök att visa s.k. handlingskraft som födde densocialdemokratiska ungdomsintroduktionen. Det hadevarit betydligt bättre att ha kvar ungdomspraktikenoch dra ned ambitionen något, då konjunkturen nu är iuppåtgående. Ungdomspraktiken gav platser åt ung-domen och bidrog också till varaktiga arbeten.Moderata samlingspartiet har i motionerna A215och A281 föreslagit ett ungdomsprogram som riktastill arbetslösa ungdomar och är öppet för alla i åldern18-24 år. Programmet omfattar två beståndsdelar: delspraktik i företag som begränsas ochdär företagen bidrar med , dels enutbildningsdel med IT-introduktion.Detta förslag har flera fördelar jämfört med detsocialdemokratiska.1. Det bygger vidare på ett system som är beprö-vat och har visat sig fungera både för ungdomar ochför arbetsgivare, nämligen ungdomspraktiken.2. Det är tidsbegränsat och ger därmed ungdomar-na en tydlig signal, att efter att de har fått praktik ocherfarenhet från en arbetsplats måste de ta tag i sinsituation och med alla krafter aktivt söka arbete.3. Även om ungdomen inte får anställning på denarbetsplats som de praktiserat har hon eller han fåttpraktik som underlättar en anställning. av ung-domarna fick anställning efter avslutad åtgärdsperiodmed ungdomspraktik.4. IT-introduktionen kan ingå som en integreraddel av ungdomsprogrammet.5. IT-introduktionen och utbildning kan ersättadelar av eller hela företagspraktiken och kan vara avsärskild betydelse för ungdomar som av olika skäl harsvårighet att fullfölja en hel praktikperiod.Fru talman! Det finns anledning att poängtera attarbetsmarknadspolitiska åtgärder inte skapar någranya jobb, utan endast är en tillfällig åtgärd för atthjälpa arbetslösa att komma över en besvärlig periodoch motverka en passivisering. Skall ungdomarnakomma ur arbetslöshetens grepp, måste vi politiker setill att få balans på statens finanser och skapa en före-tagsvänlig miljö. Det är i företagsamheten som de nyaarbetstillfällena kommer att finnas. Och skall ungdo-marna få en reell chans till arbete, måste det skapas enbetydligt flexiblare arbetsmarknad och en framtidstrobland företagare. Jag tänker då inte bara på en för-ändring av de arbetsrättsliga reglerna som bidrag flexiblare arbetsmarknad, utan även på att skapa enflexiblare lönesättning.Det är för mig helt obegripligt att socialdemokra-tin inte förstår, att med alla "återställare" och före-tags- och företagarfientliga skattehöjningar motverkarman den tillväxtpotential som finns i ochpermanentar en hög arbetslöshet. Men det är kanskeså att ni socialdemokrater i alla fall förstår, och att detär förklaringen till att målsättningen inte är högre änatt vid denna mandatperiods slut skall arbetslöshetenvara så hög som . Det är bl.a. ung-domarna som får betala priset för en dålig socialde-mokratisk politik.Fru talman! Det är inte bara ungdomar mellan 18och som utsätts för en oduglig socialdemokra-tisk politik, utan även unga akademiker som inte fåttmöjligheten att etablera sig på arbetsmarknaden får nukänna av den oförståelse som regeringen visar förungdomens möjligheter till inträde på en reguljärarbetsmarknad.Regeringens förslag att ersätta akademikerpraktikmed ett aspirantår visar att man inte förstått vad sakengäller. Aspirantår är ingen ersättning för akademiker-praktik, utan ett helt nytt förslag, som vänder sig helt annan kategori människor, nämligen arbetslösainvandrare med akademisk bakgrund. Det är bra attäven denna kategori får en förbättrad möjlighet tillinträde på arbetsmarknaden, men åtgärden ersätterinte akademikerpraktik.Motivet för att avskaffa akademikerpraktiken ärinte verklighetsanpassat. Visserligen finns en efterfrå-gan på tekniskt utbildade akademiker, men storagrupper med inriktning på samhällsvetenskap ochekonomi har svårt att finna ett arbete. Särskilt gällerdetta unga kvinnor. Akademikerpraktiken har visat sigha en mycket god effekt för att underlätta unga aka-demikers inträde på arbetsmarknaden. Enligt AMShar i storleksordningen med akademikerpraktikfått anställning efter praktikperioden. Detta är ettmycket gott resultat, och med en hög akademikerar-betslöshet är det befogat att förlänga åtgärden ävennästa budgetår.Fru talman! Jag vill avslutningsvis säga att jag gi-vetvis står bakom de moderata reservationerna tillbetänkandet.Anf. 147 ()Fru talman! Med anledning av den motion omungdomsintroduktion för alla, som jag skrivit till-sammans med en partikamrat, vill jag under dennadebatt passa på att framföra några synpunkter.Som vi skriver i motionen, är det ingen nyhet attungdomar med funktionshinder har problem att få ettarbete på den reguljära arbetsmarknaden. Vilka skullevara mer medvetna om det än de själva? Utifrån sinaegna erfarenheter och sin egen livssituation diskuterarde detta faktum på ett konstruktivt och levande sätt.Jag har lyssnat på deras argument.Den beslutade ungdomsintroduktio-nen tycker jag är ett steg i rätt riktning. Det är bra attföretag ges möjlighet att utan egen kostnad introduce-ra ungdomar i arbete , och det ärännu bättre att förutsättningen för detta är att arbets-givaren förbinder sig att anställa den unge efter praktikens slut.Det absolut viktigaste för unga människor i arbets-för ålder är att de släpps in i samhället, känner signyttiga och får en möjlighet att göra rätt för sig. Dettagäller lika för alla. Därför har jag svårt att förstå undantar grupper från denna möjlighet, trots attde själva vill slippa särlösningar och bidragsberoendei möjligaste mån.Förra veckan diskuterades här i kammaren arbets-livspolitik. Där framfördes följande ord av min parti-kamrat :"har vi högre krav än tidigare på att den en-skilda personens förmåga, kunskaper och intressen tastill vara. Strävan är att var och en så långt möjligtskall ingå i arbetsgemenskapen och ha lön för det manfaktiskt utför. Lönebidragets syfte är att ge arbetsgiva-ren kompensation enbart för den minskning av arbets-förmågan som orsakas av funktionshindret. "Jag håller helt och fullt med henne om detta; ettfunktionshinder betyder långtifrån alltid ett arbets-handikapp. Men jag tycker utifrån detta att man för ettganska inkonsekvent resonemang från arbetsmark-nadsutskottets sida just i denna fråga.Å ena sidan understryker utskottet en strävan skall ha lön för det man faktiskt utför. Å andrasidan inför utskottet ännu en särlösning för funk-tionshindrade som innebär raka motsatsen, genom attreglerna för provanställning eller anställning skallkunna frångås om det finns särskilda skäl, när detgäller arbetshandikappade och utomnordiska ungdo-mar. Arbetshandikappade ungdomar kan även fåmöjlighet till längre praktiktid än , alltsåen fortsatt ren bidragsanställning.Jag tycker att detta är att ge efter för argumentsom egentligen inte finns. Visst är det så att arbetsgi-varens intresse beror på den introduktion som arbets-förmedlingens personal ger och de olika stödåtgärdersom ungdomar med funktionshinder kan erhålla.Den slutsats jag drar av detta är: Om dessa insatserfungerar bra behöver inte ett funktionshinder varaliktydigt med ett arbetshandikapp, och då bör hellerinte de föreslagna särlösningarna vara nödvändiga.Fru talman! Jag tänker inte yrka på att vår motiontas upp till ytterligare prövning. Däremot vill jaghärifrån talarstolen framhålla vikten av att man för ettkonsekvent resonemang vad gäller dessa frågor i denutredning som enligt uppgift avses att tillsättas avregeringen och som skall se över vilka hinder sommöter funktionshindrade i arbetslivet.Tack för ordet!Anf. 148 () replikFru talman! Jag tänkte bara fråga vad menar när hon säger att ungdomsintroduktionenär ett steg i rätt riktning. Vi har sett det kompaktamotståndet mot ungdomsintroduktion.AMS sablar ned den. Ungdomarna själva vill inteha den. Arbetsförmedlingarna tycker att det är endålig åtgärd. Vi ser också att det är svårt att få inungdomar i ungdomsintroduktion. Enligt en uppgiftfrån kräver Kirunaundantag från ungdomsintroduktion. Ändå säger att detta är ett steg i rätt riktning. Vilkenriktning vill då gå i? Gäller det attungdomarna över huvud inte skall få någon chans tillhjälp med att komma in på arbetsmarknaden?Anf. 149 () replikFru talman! Det som återgavöverensstämde med det som jag sade från talarstolen,men bara till hälften. Jag tycker att ungdomsintroduk-tion är ett steg i rätt riktning, eftersom företagen gesmöjlighet att utan egen kostnad introducera ungdomari arbete . Om hadefullföljt sitt återberättande, hade han också nämnt attjag från talarstolen sade att något som är ännu bättreär att förutsättningen för detta är att arbetsgivarenförbinder sig att anställa en ungdom under sex måna-der efter praktikens slut.I och med att jag nu helt har återgivit det som jagsade tycker jag att jag har förklarat varför jag tror attungdomsintroduktionen är ett steg i rätt riktning.Anf. 150 () replikFru talman! anser att det är bra attarbetsgivarna förbinder sig att anställa. Det är självfal-let bra om vi kan få till stånd fasta anställningar, mendet är inte troligt att vi kommer att få sådana på dennaväg. Vi har sett exempel på att man från socialdemo-kratiskt håll har försökt glida undan med att säga attdet skall vara fråga om provanställningar och rekryte-ringsstöd, inte alls fasta anställningar.Vi har också sett att det stora hindret för ungdom-sintroduktionen är att arbetsgivarna skall förbinda sigatt anställa. Kommunerna säger att de inte ställer uppför det.Jag vill fråga varför ni inte kundeha kvar den gamla ungdomspraktiken. Vad var det förfel med ungdomspraktiken som gjorde att ni villesätta in ungdomsintroduktionen i stället? Vi ser att detär en dålig åtgärd, som ingen vill ha, eftersom deninte ger någon effekt. Det är ungdomen som blir li-dande av en dålig åtgärd. Ungdomarna får inte möj-lighet att bli intresserade av arbetet.Anf. 151 () replikFru talman! I vissa fall krävs det särlösningar, ochvi tycker i vårt parti att ungdomarna helt enkelt måstesärbehandlas. Det är viktigt att man inte skall vararättslös bara därför att man är ung, och i det avseendetär det i förhållande till ungdomspraktiken en mycketviktig skillnad i den nu införda ungdomsintroduktio-nen, som jag tror kommer att vinna i längden.Anf. 152 ()Fru talman! Denna debatt har pågått i över fyratimmar. Det märks kanske på temperaturen i debatten,men jag tror ändå att det är rätt förståeligt att en de-batt om arbetsmarknadspolitiken här i får tadet utrymmet i anspråk, med tanke på den ganskarekordbetonade arbetslöshet som vi fortfarande har iSverige, trots att vi befinner oss i en rejäl konjunktur-uppgång.Jag tror att de av oss som företräder partier somhade regeringsansvaret under den gångna mandatperi-oden är benägna att hålla med om att arbetsmarknads-politik inte är alldeles lätt och att det förvisso tar tidatt vända både på en supertanker och på arbetslös-hetsproblem. Men det som är allvarligt och som börvara föremål för dagens debatt är att den nya rege-ringen har valt att gå åt fel håll när det gäller att an-gripa problemen.Socialdemokraterna har valt en återställarpolitikbåde när det gäller den politik som skall medverka tillatt främja tillkomsten av nya jobb inom näringslivetoch när det gäller de medel som man ställer till förfo-gande inom arbetsmarknadspolitiken för hanteringenav de problem som en hög arbetslöshet medför.När jag besökte arbetsförmedlings-kontoret hemma i fick jag närmast en chockvid beskrivningen från personalens sida. Den visademycket tydligt hur den socialdemokratiska arbets-marknadspolitiken leder helt fel. Denna har påtagligtinskränkt möjligheterna för arbetsförmedlingen atthantera den fortfarande svåra arbetslöshetssituationsom råder. Det går inte heller att ta fel på den ton avbesvikelse som även präglar AMS-chefen när denne uttalar sig i medierna.Vad man kunde beskriva på arbetsförmedlingenvar att man under hela den tid som man arbetade medungdomspraktik tämligen kontinuerligt hade ca 200ungdomar placerade i ungdomspraktik, många hoskommunen. I stort sett hade man ett resultatinnebärande att av ungdomarna hamnade inågon form av jobb eller anställning efter denna åt-gärd. med ungdomsintroduktionen har man fyraungdomar placerade, ingen hos kommunen, och ung-domsarbetslösheten ökar.Om RAS konstaterade man uppgivet att man re-dan visste vilka som kommer att få del av detta. Dejobb som kommer känner vi ju redan till. De har juingenting att göra med våra åtgärder. Arbetsgivarna ifråga skulle ha anställt ändå.En annan aspekt som man tog upp och som jagtycker att det är viktigt att få lyfta fram här ärförändringarna i arbetslöshetsersättningen till deltids-arbetslösa. Vad man kunde påvisa från arbetsförmed-lingen i var att de deltidsarbetslösa till mer än80 % är kvinnor. Av ett par hundra registrerade ar-betslösa byggnadsarbetare är det tre som är deltidsar-betslösa, och de är byggstäderskor. När kommun ochlandsting inrättar jobb i vård ochomsorg är det huvudsakligen deltidstjänster som inrät-tas, även om protesterar.Jag är helt införstådd med de försök som görs attanvända deltidsarbetslöshet för att åtgärda nuvarandearbetslöshetssituation, men jag tycker ändå att designaler som man får, i det här fallet från arbetsför-medlingen i , bör ge oss en tankeställare. Detfår inte vara så att dessa förändringar ensidigt drabbarden kvinnliga arbetskraften. Riskerna är, som jagbedömer det, klart stora. Det är därför bara att hoppasatt man, när den här reformen genomförs, mycketnoga följer utvecklingen och har en hög beredskap föratt reagera, om de effekter som man kan befara ocksåblir de som inträffar.Fru talman! Jag vill till slut yrka bifall till de re-servationer som för Folk-partiets räkning har tillstyrkt.Anf. 153 ()Fru talman! Jag skall beröra motion A248, somhandlar om efterlevandepension i samband med ut-bildningsbidrag.En efterlevande make eller maka får efterlevande-pension även om han eller hon förvärvsarbetar eller ärarbetslös och uppbär a-kasseersättning. Så långt ärallting gott och väl. Men om personen påbörjar enutbildning som berättigar till utbildningsbidrag, sam-ordnas utbildningsbidraget och efterlevandepensio-nen. Det innebär att den ekonomiska situationen för-sämras om personen påbörjar en utbildning.Både ekonomin och tryggheten borde vara den-samma när man går en utbildning som när man upp-bär arbetslöshetsersättning. Jag skall ta ett exempelfrån verkligheten för att visa hur den enskilde kandrabbas.En kvinna i mina hemtrakter har en efterlevande-pension om . Hon är arbetslös ochhar per dag i a-kassa. Den här kvinnan villbörja på en utbildning för att ha större möjligheter attfå ett arbete, men då händer följande. Pensionen, , delas , dvs. Utbildningsbidraget minskas med densumman och blir per dag i stället för de 450 krsom hon skulle ha haft om hon hade haft ersättningfrån a-kassan.Kvinnans inkomst minskar alltså med nästan 5 000kr , därför att hon vill utbilda sig i stället föratt vara passiv. Många andra med mindre pension ocha-kassa får ännu mindre pengar att röra sig med om deväljer att gå en utbildning.Med den nuvarande lagstiftningen minskar moti-vationen att utbilda sig, eftersom de ekonomiska för-utsättningarna försämras.Fru talman! Jag har inget annat yrkande än utskot-tets. Men jag förutsätter att utskottet nogsamt följerfrågan och att man i den utredning som enligt uppgiftskall tillsättas arbetar för en lagändring, så att nämndaeffekter inte uppstår.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § Byggnaders inomhusmiljö m.m.FöredrogsBostadsutskottets betänkande 1994/95:BoU18Byggnaders inomhusmiljö m.m. (prop. 1994/95:100delvis)Anf. 154 INGA ()Fru talman! betänkande nr 18handlar om byggnaders inomhusmiljö. Diskussionenom bostäders och andra lokalers inomhusmiljö harunder senare år blivit allt intensivare. Olika aspekterpå människors hälsa relaterad till inomhusmiljön,exempelvis fukt och mögel i skolor och daghem ellerförekomst av radon i småhus, har inte bara en gångvarit föremål för meningsutbyten.Flera gånger har bostadsutskottet upp-märksammat dessa för människors hälsa och välbe-finnande mycket viktiga frågor. Som ett led i arbetetmed uppföljning och utvärdering av det tidigare riks-dagsbeslutet om byggnaders inomhusmiljöbeslutade utskottet att göra en förstudie.Förstudien skulle användas som ett kunskapsun-derlag i arbetet med de aktuella frågorna och somutgångspunkt för en offentlig utfrågning. Någon of-fentlig utfrågning blev det inte, vilket jag beklagar.Då hade förstudien nämligen kunnat bekantgörasbredare, vilket den enligt min mening också förtjänar.I stället blev det en intern redovisning av förstudi-en och en kortare utfrågning inom utskottetsram. Skälet för detta är den brådska som präglat ma-joriteten i utskottet efter socialdemokraters och miljö-partisters överenskommelse om det ofinansieradeallergisaneringsprogrammet inom RAS!Mycket har gjorts . har frågorom byggnaders inomhusmiljö diskuterats i riksdagen.Ställningstagandena i dessa frågor har präglats av storenighet. Beslut har fattats om obligatorisk ventila-tionskontroll för flertalet hus, obligatoriskt samråds-förfarande i byggprocessen, byggfelsförsäkring m.m.På förslag av den borgerliga regeringen beslutaderiksdagen om en ändring i plan- och bygglagenpå så sätt att det numera i inledningsparagrafen talasom att planläggning skall främja en långsiktigt hållbarlivsmiljö.Fru talman! Dessutom har i betänkandet Miljö ochfysisk planering föreslagits ändringar i PBL som syf-tar till en ökad miljöhänsyn vid planering och byg-gande. Det handlar bl.a. om en förstärkt översiktspla-nering med tydligare krav på redovisning av miljöför-hållandena. I samma betänkande tas också förslag uppom en utvidgning av kravet på miljökonsekvensbe-skrivningar och åtgärder för att säkra återanvändningoch återvinning av byggmaterial.Jag vill påstå att redan beslutade och föreslagnalagändringar uttrycker en ökad ambitionsnivå när detgäller att anpassa bebyggelsen till de krav som miljönställer.Den första reservationen i detta betänkande är enmoderat reservation som handlar om ett miljö- ochhälsoriktigt byggande och boende. Vi tar upp det somjag nu sagt om beslutade och föreslagna ändringar avplan- och bygglagen. Vi menar att det därmed fåranses vara en självklarhet att staten och kommunernaverkar för att bebyggelse och byggnadsprojekt avskilda slag förverkligas så att lagen uppfylls. Framti-dens byggande skall ske på ett sådant sätt att det tryg-gar en långsiktig och hållbar utveckling.Inte minst viktigt att poängtera är att alltmer med-vetna bostadskonsumenter kommer att efterfrågabostäder med hälso- och miljökvalitet. Byggherraroch fastighetsägare kommer då också att svara upp tillsådana krav samt bygga och förvalta bostäder i enlig-het med uppställda krav - annars blir det vare siguthyrt eller byggt!En hel del har redan gjorts vad gäller ekologisktbyggande, bl.a. genom stödet till byggnadsforskningoch experimentbyggande. Bygg- och bostadsföretaghar på skilda sätt bidragit med projekt där olika in-riktningar på miljö/hälsa, exempelvis allergihusbyg-gande, och olika energisparande åtgärder har prövats.Byggforskningsrådet poängterar starkt att experi-mentbyggandet på ett effektivt sätt förde ut kunskaperom tekniska lösningar och planeringsmetoder. På detsättet kan dessa kunskaper omsättas i praktisk till-lämpning. Enligt min mening är en branschmedverkanbästa sättet att utveckla ett både hälsosamt och eko-logiskt byggande och att ta fram metoder och mate-rial.Byggbranschens ökande och engagerade deltagan-de i forskning och utveckling är tecken på att kravenfrån bokonsumenter och lagparagrafer om att byggahälsosamma hus har gått fram. Det finns anledning atttro att sådan bygg- och boforskning kom-mer att bli ett prioriterat område.I reservation nr 2 ger vi moderater uttryck för attåteranvändning och återvinning i byggandet måsteöka. Det är något som det råder stor samstäm-mighet om. Ett exempel på detta är byggsektornskretsloppsråd som bildats av företrädare förbyggherrar, konsulter, byggindustrin och byggmate-rialindustrin.Vid bostadsutskottets interna utfrågning framkomockså bra exempel på det tänkande som finnsbland byggare och fastighetsägare, helhetssynen. Helaprocessen måste hänga samman - från beställa-ren/konsumenten, via planering, projektering, byg-gande och färdigställande av byggnaden fram tillanvändandet och skötseln. Man menar att hela kedje-resonemanget är viktigt.Som jag redan tagit upp finns det förslag till änd-ringar i , vilka syftar till att säkraåtervinningen och återanvändningen av byggmaterial.Dessutom bör det vara intressant att inhämta erfa-renheter från länder som kommit längre inom dettaområde, exempelvis och . Utskot-tets studieresor ger ett utmärkt tillfälle till för-djupade kunskaper om detta.Då det gäller elöverkänsligheten vill jag framföraföljande. beslut innebar att enbred översyn skulle göras i frågor om elöverkänslig-het. Det är naturligtvis inte tillfredsställande att män-niskor har besvär som allvarligt inskränker derasmöjligheter att leva och verka i den normala miljön.De insatser som utskottet förordade inne-fattar bl.a. en inventering av pågående utrednings- ochforskningsinsatser. Uppdraget då innebar också fråganom bostadsanpassningsbidrag vid elöverkänslighetskulle behandlas. beslut skall genomförasutan dröjsmål, sade vi då, och på ett sådant sätt attvunna erfarenheter snabbt kan komma i praktisk till-lämpning.Jag menar att uppdraget till regeringen redan ärtydligt formulerat. Därför behövs det inget nytt till-kännagivande. Det som är av vikt är att upprepa attåtgärder som tidigare förordat verkligenskyndsamt genomförs.Reservation nr 11 handlar om bidrag till förbätt-ring av inomhusmiljön. Där avstyrker vi moderaterförslaget om att införa en ny bidragsform. Motivering:Det kan inte anses rimligt att staten återigen skallsubventionera åtgärder som borde ingå som en själv-klar del i en normal fastighetsförvaltning.Vi vill betona fastighetsägarens ansvar för repara-tion, underhåll och upprustning av sina egna lokaler,oavsett om ägaren är en kommun eller någon annan,och att fastigheterna sköts på ett sådant sätt att de inteblir hälsovådliga.Till slut till reservation nr 13, som handlar om yt-terligare satsningar på att förbättra inomhusmiljön.Bakgrunden känner vi alla till: det ofinansierade stat-liga stöd på till allergisanering somaviserats efter uppgörelsen mellan s och mp. Även inågra motioner förs förslag fram om ytterligare stöd-åtgärder.Det kan definitivt inte anses ansvarsfullt att i detläge som ekonomi befinner sig i lägga framsådana förslag. Därför avvisar vi det aviserade försla-get och motionerna i samma frågor.Gemensamt för de moderata motionerna är att in-omhusmiljön i våra bostäder och byggnader måstevisas stor uppmärksamhet. Utgångspunkten för vårtresonemang är och kommer att vara attfastighetsägaren själv skall ta ansvar för reparation,underhåll och upprustning av sin fastighet och därmedäven ansvara för finansieringen av åtgärderna.Det är vidare viktigt att fortsätta med forskningoch utveckling, låt mig säga det praktiska forsknings-och utvecklingsarbete som branschen och forskarnabedriver. Utvecklingen sker bäst utan detaljregler,enligt vår mening.Härmed yrkar jag bifall till reservation 1 och stäl-ler mig naturligtvis också bakom de andra moderatareservationerna utan att därmed yrka bifall till dem.Anf. 155 ()Fru talman! Detta betänkande behandlar byggna-ders inomhusmiljö.