prot · GI0957 · 1995-02-08 00:00:00 — Jag kommer så klart, i den mån jag harmakt och möjligheter att påverka dem som är påverk-bara, att se till att det här förslaget inte går igenom idet skick som har förevisats.För att få litet fart på debatten skulle jag viljakasta fram om inte en brandfackla så i alla fall ensanning. När man tittar i de tyvärr alltför många län-der där knarkliberalismen breder ut sig, kan mankonstatera, utan att beskylla motsvarande partier iSverige för samma sak, att det i huvudsak är social-demokrater och de gröna som leder i de länder därman har den form av knarkliberalism som vi så ivrigtkämpar för att inte införa i . Vad kan dettabero på?Anf. 103 BO () replikFru talman! Jag skall bara kort konstatera att jagoch mitt parti funnit anledning att stå vid de utfästel-ser som gjordes i samband med folkomröstningen omEU-medlemskapet, dvs. att se till att vi, genom möj-ligheter att dra ner på rutinuppgifter inom ,kompletterar och ökar insatserna personellt mot va-rusmuggling, framför allt naturligtvis narkotika menvid yttre gränser också en hel del farliga metaller ochmycket annat. Det var den ambition som den förraregeringen hade. Det var åtminstone sådana utfästel-ser som jag hört nuvarande finansministern ge uttryckför. Oavsett de budgetära effekterna har vi utgått frånatt de äskanden som tullen har lagt fram och som viuppfyller innebär detsamma som att tullen kunde habehållit i vart fall 300 tjänster. Det intressanta ärslutmålet. Långsiktigheten innevarande budgetårinnebär ingenting. 300 årsarbetskrafter är ungefär 100miljoner. Vi har sagt att vi kommer upp till den nivån1997/98 i vilket fall som helst.Det är alltså 300 tjänster som vi skall inrikta osspå. Jag hoppas att det finns förutsättningar för attkunna lösa frågan inom ramen för riksdagsarbetet, iskatteutskottet.Anf. 104 PER ()Fru talman! kom revisorerna med en rap-port i vilken man kritiserade förra regeringen ochregeringen före den för bristande insatser mot denekonomiska brottsligheten. Trots den kritik som rik-tades mot regeringarna sade sig samtliga partier ståbakom revisorernas rapport, dock inte mer än att mani kammaren avslog förslagen med anledning av rap-porten.När man nu läst budgetpropositionen förstår manvarför de bara i ord men inte i beslut kunde ställa sigbakom rapporten. har här tidigareredovisat skattepolitik. Men vad voreden bästa skattepolitik med de mest fantastiska mate-riella regler om för det första man inte har möjligheteratt på ett nöjaktigt sätt granska att dess regler efter-följs och för det andra taxerade skatter inte kan drivasin.Propositionens förslag om kraftiga neddragningarinom skatteväsende och kronofogdemyndigheter visarinte på någon större insikt om de samhällsproblemsom den ökade ekonomiska brottsligheten och detökande skatteundandragandet skapar och hur man kankomma till rätta med dessa problem.I skatteutskottet har vi fört en debatt om framförallt tillståndet i momskontrollen. Det är allmänt käntatt undanhålls imomspengar. Menar regeringen, och för all del ocksåmoderaterna, att minskade anslag till skattemyndighe-terna ökar möjligheterna att komma till rätta meddetta? Inom utskottet har man lutat sig mot den finastatistik som redovisat och hävdat attvi lever i den bästa av momsvärldar. Jag har vid flera-talet tillfällen hävdat att de "fina" siffrorna till storadelar är "fejkade" belopp för att inte oroa.I dagarna kom en rapport från Riksrevisionsver-ket, en uppföljning av kontrollen av mervärdesskat-ten. Kamrater, läs den! Litet fakta i målet kan inteskada. Där sägs bl.a.: "Vad gäller utfallet av kontrol-len ifrågasätts de mått som används, såsom ändrings-belopp, antal revisioner, antal beslut, antal revisionersom inte lett till ändring m.m. - - - Registreradeändringsbelopp bedöms av flera skäl vara tveksammasom resultatmått. Enstaka höga belopp och periodise-ringar får alltför stora genomslag. "Vidare sägs: "Dessutom finns klara indikationerpå att tillgången på kompetens begränsar möjligheter-na att upprätthålla kvalitet i momskontrollen, i syn-nerhet om verksamheten utökas. "När det sedan gäller organisationen, som jag togupp i debatten i samband med revisorsrapporten, sägsföljande: "Vid besökta lokalkontor varierar graden avintegrering i kontrollverksamheten. Att den enskildehandläggaren ska behärska kontroll av samtliga skat-teslag m m bedöms genomgående som orealistiskt.Behovet av specialister kvarstår, inte minst för kon-trollen av moms som anses vara särskilt krävande.Från några håll hävdas att kontoren för att täcka inbehovet av speciell kompetens, snarare borde efter-sträva ökad samverkan inom och mellan olika län. Detifrågasätts t o m om samtliga över huvud tagetskall bedriva företagskontroll." I detta avsnitt kundejag ha skrivit rapporten själv.Nå, det där löser regering och moderater med dennya tekniken. Det har man gjort ända sedan slutet av70-talet, när man satte all tilltro till RS-reformen meddet nya datastödet. Det blev fiasko. Och läser man nuRiksrevisionsverkets uppföljning så har de nya syste-men inte heller fungerat. Men, hävdar RSV, nu har viden definitiva, fungerande lösningen som gör att manklarar av det. Fan tro´t, sa Rellingen!Jag var själv verksam inom skatteväsendet underdenna tid och har sett det misslyckande, i förhållandetill de förhoppningar man har haft på den nya datori-seringen, som neddragningarna inom verksamhetenmedfört.Skall vi klara detta måste myndigheterna i landetfå arbetsro och en någorlunda trygghet i sina jobb.Jag har uppehållit mig vid momskontrollen,eftersom den är det bästa exemplet på vad som kom-mer att hända om man fortsätter att dränera verksam-heten på folk.Regeringens neddragningar på kronofogdemyn-digheten är också vad man skulle kunna kalla kontra-produktiva åtgärder. De innebär inte att statens finan-ser förstärks utan tvärtom. har staten uteståendeskattefordringar på i runda tal . Avdessa beräknas hälften eller åtminstone en tredjedelvara möjliga att driva in. Men det saknas resurser.De signaler som skickas ut är förödande för denallmänna samhällsmoralen. För att exekutionsväsen-det inte skall belastas av en mängd småärenden före-slår vi att inkassoföretagens verksamhet genom kro-nofogdemyndighetens försorg skall begränsas. Dethar vi föreslagit i en särskild motion.Ytterligare neddragningar hittar vi inom tullvä-sendet, men här liksom när det gäller exekutionsvä-sendet hoppas jag att vi skall hitta en majoritet somräddar delar av den verksamhet som vi vill behålla.När det gäller skattemyndigheterna ser det dystrare ut,men vi kan väl hoppas på någon form av tillnyktring iden frågan.De myndigheter som utsätts för dessa neddrag-ningar är de myndigheter som skall ta huvudansvaretför kampen mot den ekonomiska brottsligheten ochdet ökande skatteundandragandet. Är det på detta sättprioriteringen av kampen mot den ekonomiska brotts-ligheten skall göras?När det gäller andra avgifter och skatter föreslår viatt det införs en avgift på bankerna, så att de betalartillbaka en del av de pengar som samtliga bankertjänat på de höga räntemarginaler som möjliggjortsgenom finanskrisen. Vi räknar med att mellan 1 och 3miljarder kronor kan tas in, beroende på vilken mo-dell man använder.Detta skall läggas till de belopp som man kommeratt få in vid en försäljning av och Retrivastillgångar. Om en försäljning sker vid rätt tillfälle,borde stora delar av de bankstödspengar som utbeta-lats kunna räddas hem. Genom dessa åtgärder skullesåväl stat som folkhushåll kunna få tillbaka de pengarsom finanskrisen kostade dem.För att öka konkurrensen inom denna oligopol-bransch måste staten genom sitt innehav av Nordban-ken i större utsträckning använda denna bank somprisledare. I ett läge som det nuvarande, när bankernahar stora behov att öka sin utlåning, skulle en sådanpolitik påskynda en rejäl minskning av räntemargina-lerna.Idén att sälja Nordbanken för att på så sätt finansi-era NYS eller RAS eller vad ni vill kalla det är ett avde dummaste förslagen , visserligen ihård konkurrens, men ändå. Att sälja fast egendom förkonsumtion, det är, för att tala ett klarare språk änKenneryd, som att kissa på sig för att hålla värmen.Försök med det, , och du får se effek-terna. Det här ställer tydligen upp på. Vardet så ni skulle tukta marknaden?Vi säger nej till en utförsäljning av Nordbanken.Ett ytterligare sätt att stärka konkurrensen inombanksektorn är att tillåta andelsbanker, dvs. bankrö-relse i företagsformen ekonomisk förening. Ett förslagligger undangömt på . För attsätta fart på processen föreslår i enmotion att andelsbanker skall tillåtas.Slutligen, fru talman, hoppas jag att den komman-de utskottsbehandlingen i dessa frågor sker i en andadär man inser vad som är rimligt med hänsyn tillkampen mot den ekonomiska brottsligheten. Det ärviktigt att vi inte genomför neddragningar som harkontraproduktiv verkan för staten och samhällseko-nomin.Anf. 105 BO () replikFru talman! När det gäller ekonomisk brottslighetkan jag bara först och främst konstatera att skatte-myndigheternas omorganisation i mitten av 70-taletalls inte skedde med vårt goda minne. Ett av minaförsta anföranden i kammaren rörde justkritiken mot RS-reformen och förslaget från den då-varande regeringen i det avseendet. Men vi skall intefördjupa oss i det.Det är också bra att den nuvarande regeringenfullföljer min och den gamla regeringens satsning påatt stärka förutsättningarna för momskontroll. Därbygger vi på en insats som skatteförvaltningens led-ning anser det rimligt att kunna gå in med.Vi kommer att följa utvecklingen vad gäller justskattemyndigheterna. Om det behövs ytterligare re-sursförstärkningar som ger utbyte i kronor finns detanledning att fundera över detta också. Men där har vianledning att fundera åtminstone ett tag.Beträffande kronofogdarna delar jag den uppfatt-ning som Per hade. Låt oss hoppas att vikan skapa förutsättningar för en indrivning av de härpengarna.Men det var en sak jag reagerade på, nämligenbankskatten. Det finns anledning att höra Per Rosen-grens bedömning av hur man skall kunna minska enräntemarginal som finns i banksektorn genom att ökakostnaderna och införa en bankavgift eller bankskatt,som det i realiteten är. Vilka mekanismer är det somgör att ökade kostnader leder till mindre marginaleroch inte till större marginaler, vilket är det vanliga?Vi kan se på rättviseresonemanget. Jag har mångasynpunkter på återbetalning från de banker som fickstöd. Jag har ägnat mig åt att sparka styrelser och föraskadeståndstalan jag hade ansvar för dehär frågorna. Men vi har alla tjänat på bankstödet,som ju var ett insättarstöd, för att insättarna inte skulleförlora pengar.Nu föreslår och Per skall försämra för låntagarna och insättarna, somfår större kostnader att dela på genom en ny skatt påbankerna. Detta alldeles bortsett från det faktum dessutom skapar en osäkerhet om man skall gåtillbaka till 80-talspolitiken med särskilda vinstskatteroch annat som gör att det blir lägre investeringar ochfärre jobb.Anf. 106 PER () replikFru talman! Först till momskontrollen. Det räckeratt läsa för att inse attnågot måste göras och att det behövs ökade personellaresurser inom verksamheten. Framför allt kan enneddragning av antalet personer i verksamheten bliförödande för kontrollen. Det handlar som sagt om 20miljarder i låga tal räknat.När det gäller bankerna är avsikten att de skallminska vinsterna, inte att de skall öka marginalerna.Det handlar om att använda Nordbanken på ett sådanteffektivt sätt att man skapar konkurrens i banksektorn.Vi menar också att de ekonomiska föreningarnasom bedriver låneverksamhet, t.ex. , skall ges enstörre möjlighet att konkurrera på marknaden. Om viger dem en möjlighet pressar vi också ner räntemargi-nalerna. Vi skapar bättre konkurrens.Den bankavgift som vi föreslår skall vara på 0,1 %av den totala statsskatten som ligger på 3 000 miljar-der. Det skulle ge 3 miljarder i maxbelopp. Men mantar inte tillbaka alla pengarna på en gång. Som BoLundgren själv sade i ett tidigare inlägg ligger destora pengarna i Retriva och , och när visäljer dem, vilket vi är beredda att göra, kan vi få inen hel del pengar.Men bankerna, som genom finanskrisen de häråren har ökat sina marginaler så kraftigt, skall betalatillbaka de också, och genom en ökad konkurrensskall vi se till att det inte påverkar marginalerna.Anf. 107 BO () replikFru talman! Den gamla förvirring som prägladeKommunisterna präglar även . Det äralldeles uppenbart när man har lyssnat på flera inlägghär i kammaren.Om jag förstår rätt menar att GöranPersson skall kalla upp till sig ochsäga: Höj inlåningsräntan! Sänk utlåningsräntan, sådet blir bättre konkurrens! Det blir räntereglering påen bank för att tvinga de andra. Det är tanken bakom.Varför startar vi inte statliga restauranger som sertill att sänka priset, så att vi slår ut alla privata på detviset? Det är väl jättebra. Då blir det ett kommunis-tiskt samhälle . Jag trodde att ni hadekommit litet grand utöver det resonemanget.Konkurrens i banksektorn har vi , genom attsläppa fram nya banker, , som gerdrygt på inlåningskontona. Det gäller att upplysaom möjligheterna att ha mycket litet pengar på trans-aktionskonton och sätta in mer i privatobligationer påStatshypotek, där räntemarginalen är mycket mindreän de det rör sig om i den sammanvägda mät-ning som finns.Det finns en konkurrens. Den skall fortsätta. Detblir ingen konkurrens på ett vettigt sätt om man an-vänder statens bank på det här viset. Den bank somstaten inte skall äga, för det gick ju snett sist. Detskulle gå snett också om fick dehär direktiven av eller Per ,för den delen. Detta är fullkomligt orimligt.Varje ökning av kostnaden i form av insättaravgif-ter eller bankskatter kommer att leda till ökade kost-nader för kunderna i banken. Räntemarginalen är enföljd av finanskrisen. Bankerna gjorde förluster. Någ-ra av dem så stora att vi var tvungna att hjälpa insät-tarna och fordringsägarna, beklagligtvis.Många klarade sig själva. Skall Östgöta EnskildaBank, där huvudägaren gick in med hundratals miljo-ner, betala en extra skatt, om det nu skulle drabbaägarna? De tog sitt ansvar. Eller iÄngelholm som är fristående, skall deras låntagareoch ägare, som är låntagarna, drabbas i så fall? Ni fårtänka efter innan ni kommer ut med populistiska för-slag som de här.Anf. 108 PER () replikFru talman! Förslagen kan säkert tyckas populis-tiska eftersom de svarar mot en folklig vrede ochfolkliga krav.Om inte visste om det kan jag talaom att det inte är någon fri konkurrens inom banksek-torn. Det är en typisk oligopolmarknad, där man an-passar sig efter varandra. Har vi möjlighet genom ettstatligt ägande, en statlig bank, att styra den verksam-heten genom att minska vinsterna och på så sätt ocksåminska räntemarginalerna tycker jag att det är enhögst lämplig åtgärd att vidta. Jag och Bo Lundgrenkan ha olika uppfattningar, men min uppfattning ärdenna.Det var inte bara statens bank som gick dåligt påden tiden, utan även , som var en typisksådan bank där man släppte in finansintressen som varmindre intresserade av företagsekonomi än av snabbaklipp.Det finns ingen bransch som har återhämtat sig såfort från en sådan djup vågdal som bankerna de factohar gjort.De har kunnat göra det eftersom man gav alla dessagarantier. Staten garanterade hela systemet. Till enföljd av detta lyckades bankerna öka sina räntemargi-naler så pass kraftigt som de gjorde. Egentligen är detfaktiskt låntagarkollektivet och även vi insättare somhar fått betala bankernas återhämtning. Jag menar attden snabba återhämtningen beror på det här.En del av dessa pengar skall låntagare och långi-vare ha tillbaka och det skall de få genom en bankav-gift.Anf. 109 ()Herr talman! Under valrörelsen, före folkomröst-ningen om EU-medlemskap, kom ofta den svenskanarkotikapolitiken på tal. Allmänheten hade frågoroch åsikter om vad som skulle hända med narkotika-inflödet om vi blev medlemmar i . Många varstarkt oroade över vad ändrade förhållanden vid våragränser skulle kunna innebära.Man kunde också höra politiker från olika partiertala om våra möjligheter att bevaka våra gränser. Detalade och skrev om att ca 1 500 tulltjänstemän skullebli befriade från klareringsarbete och därmed stå tillförfogande för andra uppgifter, t.ex. narkotikaspa-ning.Regeringen skrev i sin proposition att somEU-medlem inte kommer att tolerera en sänkt ambi-tionsnivå vad gäller smuggling av narkotika, vapenm.m.Herr talman! Mot bakgrund av denna skrivningkan det te sig något förvånande att regeringen i åretsbudgetproposition föreslår en kraftig neddragning avresurserna till . För första budgetåret är deten neddragning på 150 miljoner. För hela mandatpe-rioden är det en neddragning på 362 miljoner. Detinnebär en reduktion på ca 1 200 personer.Man räknar med att det finns en del effektivitets-vinster att göra i samband med en omorganisation,men huvudsakligen blir det en minskad verksamhetmed anledning av medlemskapet i EU. Det som för-svinner av arbetsuppgifter är klareringenav gods och transporter. Däremot minskar inte vårtbehov av gränskontroll av olovliga transporter och avvaruhanteringen.Man kan lätt förledas att tro att risken för narkoti-kasmuggling skulle vara större vid de yttre gränserna.Men av all narkotika som kommer till Sverigekommer från ett annat EU-land. Det talar ju för attSverige måste ha en god kontroll vid både de inre ochde yttre gränserna.Om tullpersonalen reduceras med ett tusental, somregeringen räknar med, kommer ungefär halva bortfal-let att drabba kontrollverksamheten. Det drabbarSkåne mycket hårt, som har talatom. I har man gjort de största narkotikabesla-gen. , andra stad, skulle kanskeförlora sin nattbevakning.Allt tal om nya arbetsmetoder, civila spanare påfärjorna och ett utökat samarbete mellan polisen ochtullen rimmar illa med den extrema minskningen avpersonalen. I utbildade man i stället allövertalig tullpersonal för narkotikaspaning. På detsättet ökade man sina narkotikabeslag med 30 %.Vi måste bli bättre rustade för att bekämpa inter-nationell kriminalitet och narkotikahandel. Brottslig-heten tenderar att bli alltmer organiserad och gräns-överskridande. Samhället måste bemöta detta genomen större samverkan mellan tullen och polisen, ökadebefogenheter för tullen och polisen och ett gränsöver-skridande polisiärt samarbete. Regeringen har enalltför passiv och optimistisk hållning när den skriveratt , trots sin minskade organisation, bör hamöjligheter att fullgöra sina övriga uppgifter, bl.a.inom gränskontrollen och narkotikabekämpningsom-rådet.Vi tror att samhällets kostnader riskerar att blimycket större än regeringens kortsiktiga besparingarom en förstärkning inte görs. Samhället får långt stör-re kostnader om narkotikainflödet ökar.För att skapa den nödvändiga kraften mot smugg-ling och bibehålla en god gränskontroll har vi före-slagit att anslaget till tullens verksamhet utökas med100 miljoner jämfört med regeringens förslag. Detskulle ge möjlighet att behålla och utbildasin personal för kontroll av gods, transportmedel ochresandetrafik.Enskilda socialdemokratiska riksdagsledamöterhar insett behovet av narkotikabevakning och harmotionerat om en bibehållen tullverksamhet. Meneftersom inga pengar finns avsatta för ändamålet drarjag slutsatsen att de inte har fått sitt parti med sig. Detär helt orealistiskt att tro att med den före-slagna bantningen skall kunna åstadkomma dengränsbevakning och den narkotikabekämpning somSveriges folk vill ha.Jag kan svara att det kanske blirkds som får hjälpa och infria sina löften före valet. Till jag säga att detta förslag är finansierat. De hundramiljonerna finns med i vår motion.Tack!Anf. 110 ()Herr talman! Jag har varit påmånga möten och talat om vårt budgetförslag. Jag harfått många frågor och synpunkter från åhörarna -även en hel del kritiska frågor. Men det har ändåfunnits en stor förståelse för de besvärliga besparingarsom finns i budgetförslaget. Hade det gått att få dennaförståelse om inte politiken som helhet hade uppfat-tats som rättvis?Den socialdemokratiska regeringen har, som LarsHedfors har redovisat, lagt fram förslag sominnebär en enorm kraftansträngning för att förbättraSveriges ekonomi och få människor i arbete.De tre bärande tankarna är att arbetslösheten skallbekämpas, att statsfinanserna skall saneras och attbördorna skall fördelas rättvist.Vi har redan beslutat om inkomstförstärkningaroch besparingar som minskar underskottet i statsbud-geten med drygt 56 miljarder kronor.I budgetpropositionen redovisar vi nu ytterligarebesparingar på över 21 miljarder. lägger vifram ett omfattande handlingsprogram för att få nedarbetslösheten och sätta fart på tillväxten.De offentliga finanserna kan inte saneras utankraftigt minskad arbetslöshet. krävs det attvi sanerar statsfinanserna, så att vi kan få ner räntor-na. Då kan vi investera och skapa de nya jobben.Därför krävs det också omfattande besparingar i sta-tens utgifter.Det går inte att göra omfattande besparingar utanatt det märks. När vi sparar i statens utgifter ochminskar transfereringarna, överföringarna, till hushål-len drabbar det områden som föräldraförsäkringen,sjukförsäkringen, pensionerna etc. Detta är besvärligabesparingar. Men hur skall vi klara av en så svåruppgift som att få ordning på ekonomi ominte alla bidrar efter förmåga?Genom värnskatten, genom återinförandet avskatten på förmögenhet och genom höjda kapitalskat-ter bidrar även höginkomsttagarna till saneringen avden svenska ekonomin. Enligt regeringens beräkning-ar får den tiondel av hushållen som har de högstainkomsterna bidra med av de skattehöjningaroch besparingar som föreslås . De 10 %som har lägst inkomster står för . Att det ändå blirbesvärligt för låginkomsttagarna beror ju på att de harbetydligt mindre marginaler.Det är också naturligt att de människor som jaghar mött vill ha ytterligare åtgärder, t.ex. mot ekono-misk brottslighet och mot momsfusket. De anser ock-så att bankerna, när deras ekonomi har förbättrats, numåste bidra t.ex. genom att självmant minska ränte-marginalerna.Detta är för övrigt frågor som redan är under be-redning i , och efterhand kommerolika förslag att presenteras.När jag läser igenom partimotionerna om denekonomiska politiken finner jag en betydande insiktom att vi måste få ordning på ekonomin genom be-sparingar och inkomstförstärkningar. I de flesta mo-tionerna redovisas också behovet av en aktiv fördel-ningspolitik. Men det finns ett parti som skiljer sigfrån alla andra - ett parti som kraftigt avviker i frågaom fördelningspolitiken. Det partiet nämner inte ensordet. Det är Moderata samlingspartiet.Kan m-motionen tolkas på annat sätt än att mode-raterna inte anser sig behöva något folkligt stöd ellernågon folklig förståelse för att klara ekono-mi? Förslagen är dessutom så okänsligt framställdaatt t.o.m. en inbiten moderatmotståndare som jaghäpnade när jag läste motionen.Moderaterna föreslår att värnskatten skall slopas,att höginkomsttagarna skall få inflationsskydd vidbeskattningen och att skatten på kapitalinkomstersamt förmögenhetsskatten skall slopas.Sedan står det: "Besparingar genom införandet aven andra karensdag är ett exempel på att minskadeoffentliga utgifter inte bara kan leda till ökad produk-tivitet och tillväxt utan också ske under former somger den enskilde möjlighet att genom ett ökat an-svarstagande hantera neddragningen av offentligautgifter. "instämmer i regeringens förslag om75 % ersättningsnivå i sjuk- och föräldraförsäkringen,men vill därutöver ha . Längre fram imotionen ironiserar över att regeringenföreslår nivån och att det kopplas ihop med ettslopande av karensdagen. De anser att detta är heltobegripligt. Det faller inte in att försla-get har lagts fram därför att ersättningsnivå meden karensdag skulle slå alldeles för hårt på dem somhar låga inkomster. Mina frågor till ärföljande:Varför skall bara mellaninkomst- och låginkomst-tagare var med och sanera ekonomin i ModeraternasSverige? Varför skall höginkomsttagare, kapital- ochförmögenhetsägare helt slippa undan?