prot · GI0989 · 1995-04-18 00:00:00 — Dagens pensionärer var ju med om att bygga uppden svenska välfärden, men många av dem förvägrasrätten till en värdig ålderdom.Statsrådet vill vänta med att göra enanalys till dess att alla åtgärder har trätt i kraft, mendet går att räkna . Jag vill med denna fråga,med anledning av resultatet av undersökningen frånutredningstjänsten, slå larm om att det redan nu hållerpå att hända någonting i pensionärskollektivet somgör att vi kanske måste vidta åtgärder.Anf. 119 Statsrådet ()Fru talman! Vi vet ju något om vad som händer ipensionärskollektivet. Ett av problemen med det upp-drag som vi har fått från är att det tar långtid - det skall ta , eftersom det skall görasordentligt. Det har gjorts en del. Bl.a. gjordes förraåret en genomgång av de äldres ekonomiska standard,med en framskrivning till 1993. Den visade att detfinns stora pensionärsgrupper som lever under knappaförhållanden, t.o.m. under skälig levnadsnivå, dockofta beroende på låga bostadskostnader.Undersökningen visade också att den ekonomiskastandarden i genomsnitt för pensionärskollektivettrots allt har ökat , i huvudsakberoende på att nytillkommande pensionärer har bätt-re pension än de äldre. Trots detta finns det ändå kvaren viss ökning, som handlar om att också pensio-närskollektivet med äldre pensionärer inte har fått enförsämring under de åren.Det är alltså framför allt de pensionärer som borbilligare än att de får högsta KBT som har den riktigtlåga standarden i kronor mätt. Det visade sig också attden kompensation till pensionärerna som var en delav den förra krisöverenskommelsen, , gavvar sjätte pensionär full kompensation för den ned-dragningen på 2 %.Men visst är det så att den här frågan är väldigtviktig och måste följas noga, så att vi vet vad somhänder också för de allra sämst ställda pensionärerna.Anf. 120 ()Fru talman! Jag tackar återigen statsrådet för sva-ret. Jag lovar att jag gärna skall hjälpa till och följautvecklingen av levnadsstandarden för de sämst ställ-da pensionärerna.Anf. 121 Statsrådet ()Fru talman! Då hjälps vi åt med det.Överläggningen var härmed avslutad.25 § Svar på fråga 1994/95:444 ometanoldriftAnf. 122 Statsrådet ()Fru talman! har frågat näringsmi-nistern om han är beredd att stödja utvecklingen av nyteknik för att omvandla träavfall till etanol och i såfall hur.Peter anför att det finns ett stort intresseför att övergå från dieselolja till etanol som drivmedeli stadsbussar men att tillgången är knapp.Ansvaret inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall svara på frågan.Frågan om motoralkoholer från biologiska råvarorär långtifrån ny. beslutade riksdagenom en introduktionsplan för alternativa drivmedel.Motoralkoholkommittén bedömde i sitt slutbetän-kande att det saknades förutsättningar förbeslut om en allmän introduktion av alternativa driv-medel. forskningspolitiska propositionföreslogs forskning om etanol från cellulosarika råva-ror.Tekniken för att tillverka etanol av cellulosa ärinte ny. Den gängse metoden ger emellertid lågt utby-te och höga produktionskostnader.I klimatpropositionen föreslogs 15miljoner kronor för vidareutvecklingav effektivare produktionsmetoder och anpassning tillstörre skala. uttalade i samband med dettaatt det är angeläget att takten ökas när det gäller attinleda etanolproduktion i större skala.Kommunikationsforskningsberedningen driver se-dan 1991 ett program, som omfattar 120 miljonerkronor, för bl.a. etanoldrivna bussar.Etanol som används som fordonsbränsle i pilot-projekt kan befrias från energiskatt och koldioxidskatteller få nedsatt skatt efter ansökan till regeringen.Miljöklassutredningen arbetar bl.a. med frågan omhur olika blandbränslen, där biologiska drivmedelingår, skall beskattas.I december 1993 fick Programstyrelsen för främ-jande av biobränsleanvändning ett bemyndigande avregeringen att disponera sina medel, 625 miljonerkronor, också för demonstrationsanläggningar förtillverkning av etanol av cellulosarika råvaror.Frågeställaren säger att det behövs ett politiskt in-tresse och politiska beslut för att få fart på utveckling-en av etanolproduktionen från skogsråvara. Somframgår av det jag har sagt har flera beslut omalternativa drivmedel fattats . Enökad användning av alternativa drivmedel är en del avstrategin för att minska utsläppen av koldioxid fråntransportsektorn.Enligt min uppfattning finns det ingen brist påpolitisk vilja och politiska beslut. Det är snarare så attden nya tekniken trots stora framsteg fortfarandemåste gå igenom flera utvecklingssteg innan den ärmogen för kommersialisering i större skala.Anf. 123 ()Fru talman! Jag tackat för svaret.Först vill jag säga litet om fördelarna med justetanol och alkoholderivater som en miljösatsning föratt byta ut det dåliga bränsle som vi använder i dag.Vi har i en stor tillgång på skogsrå-vara som inte används i ett särskilt effektivt syfte.Inom massaindustrin t.ex. har man ganskamycket massaved som man måste rata på grund avnya produktionsprocesser, vilken skulle gå utmärkt attöverföra till industriell satsning på etanol och alko-holderivater. Vid sågverken har man också restpro-dukter som i stor skala skulle kunna utnyttjas för justdetta.Det i grunden positiva men akuta problemet, attkommunerna i stor utsträckning nu satsar och villsatsa på etanolbussar, har medverkat till att skapa enbrist på etanol. Också det svenska EU-medlemskapetsom har medfört hundraprocentiga tullsatser på etanolfrån har medverkat till att skapa bristen påetanol . Här tycker jag inte att jag har fått någotriktigt svar från ministern.Jag skulle vilja veta hur regeringen och ministerntänker sig att driva denna fråga. Hur skall vi få enpositiv signal, så att kommunerna verkligen känner attde vågar fullfölja satsningarna och för att det skallfinnas tillgång till bränsle för deras nya etanolbussart.ex.?Anf. 124 Statsrådet ()Fru talman! När det först gäller frågan om råvaravet vi att det råder en väldig konkurrens om denråvara som vi har i skogen. Dels går sågverks- ochpappersindustrin för högtryck, dels vet vi att detkommer att bli ett stort behov av biomassa ochbiobränslen, om vi skall kunna ställa om det svenskaenergisystemet.När det sedan gäller kommunerna tror jag att desjälva har ett incitament för att förändra detta. Detfinns alltså en miljömedvetenhet ute i kommunerna som jag tycker för framsteg.Men jag vill också säga att det som har kommit ini bilden , nämligen naturgas,som är i drift både av kollektivtrafik men också avtrafik med mindre lastbilar i kommunerna, också ärmycket positivt.Beträffande EU är det riktigt att vi nu har fått enyttre tullmur. Men har vi fått tillstånd attutnyttja vinetanol i Sverige.Anf. 125 ()Fru talman! Det är riktigt att vi har fått en mindrekvot vinetanol att använda i . Den räcker juinte alls till för den svenska konsumtionen och denutveckling som planeras på området.Jag tycker att det är tråkigt om regeringen inte vå-gar eller orka driva en aktiv näringspolitik för bättremiljö och fler jobb. En satsning på den nya tekniksom finns , vilken är mycket nära att kunna ap-pliceras i direkt industriell skala kan ju ge tusentalsjobb i skogslandskapen i . Den kan ock-så göra mycket för att skapa en bättre miljö samtersätta kärnkraften och användas för omställningen avenergiprogrammet. Den teknik som utvecklas ibl.a. ger ju restprodukter som mycketväl kan användas som ett högvärdigt bränsle för t.ex.uppvärmning av villor.Därför tycker jag att det är tråkigt att ministern ärså svag i den här diskussionen och inte tar fasta på demöjligheter som finns.Anf. 126 Statsrådet ()Fru talman! Regeringen vågar och driver faktiskten aktiv miljöpolitik som också ger en hel del jobb.Låt mig bara referera till den ekonomisk-politiskapropositionen, där vi satsade 1,8 miljarder för miljö-sanering av bostäder och skolor. Genom den uppgö-relse som har träffats med ett parti under vårentillkommer ytterligare 2 miljarder för den verksamhe-ten. Även inom energiområdet driver vi en aktiv poli-tik, bl.a. baserad energiöverenskommelse,just för att öka sysselsättningen inom energiområdet.Anf. 127 ()Fru talman! Jag är medveten om att vi har träffaten del positiva uppgörelser som kommer att ge en deljobb och som blir bra för miljön . Men närdet gäller energiomställningen verkar det inte finnasnågon framförhållning. Jag tycker att ministern visaratt man inte har satt sig in i frågorna. Man känner interiktigt till den teknik som är på väg att utvecklas,vilken finns i mycket nära industriell använd-ning och applikation, samt hur den också kan fungeraför omställning av energisystemet i övrigt. Jag menaratt man måste ge signaler om att man har intresse avatt långsiktigt stödja en sådan här satsning, om denskall ge effekt.Anf. 128 Statsrådet ()Fru talman! Det går tydligen att skapa motsätt-ningar i vilka frågor som helst. Jag tycker inte att detfinns någon anledning att skapa dessa motsättningar.Får jag påminna om att en energi-kommission arbetar med omställning-en av hela det svenska energisystemet. Där ingårdessa frågor som en del. Dessutom har enrepresentant i Energikommissionen.Anf. 129 ()Fru talman! Jag är inte ute efter att skapa motsätt-ningar. Men jag är ute efter att lägga litet mer bränsleunder brasan, så att säga, för att det skall hända någoti den här frågan. Det är det som i alla fall är min lillaförhoppning efter det här samtalet.Överläggningen var härmed avslutad.26 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner1994/95:173 till skatteutskottet1994/95:195 till socialutskottet1994/95:202 till skatteutskottetFörslag1994/95:RFK2 till konstitutionsutskottetMotioner1994/95:Jo21-Jo29 till jordbruksutskottet27 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återJustitieutskottets betänkanden /95:JuU13, JuU16och betänkanden /95:LU4, LU16 ochLU20Utrikesutskottets betänkanden /95:UU21 ochUU22Trafikutskottets betänkanden /95:TU16 ochTU17Bostadsutskottets betänkanden /95:BoU16 ochBoU1928 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1994/95:178 PantbankslagSkrivelse1994/95:198 Meddelande om kommande förslag ombegränsning av avdragsrätten för pensionsförsäkring-spremierMotionermed anledning av prop. 1994/95:174 Vissa betygsfrå-gor m.m.1994/95:Ub52 av m.fl.(v) 1994/95:Ub53 av m.fl. (c)1994/95:Ub54 av m.fl. (m)1994/95:Ub55 av m.fl. (fp)1994/95:Ub56 av m.fl. (mp)1994/95:Ub57 av m.fl. (kds)med anledning av prop. 1994/95:177 Turistpolitik1994/95:Kr5 av m.fl. (s)1994/95:Kr6 av m.fl. (v)1994/95:Kr7 av ()1994/95:Kr8 avMarianne m.fl.(c)1994/95:Kr9 av m.fl.(s)1994/95:Kr10 av ()1994/95:Kr11 av m.fl. (m)1994/95:Kr12 av m.fl. (mp)1994/95:Kr13 av och ()med anledning av prop. 1994/95:188 Effektivisering-ar på delgivningsområdet:1994/95:Ju16 av m.fl. (m)betänkanden1994/95:KU33 Ställföreträdande ombudsman vid /95:KU39 och dess myndigheter m.m.1994/95:KU40 till och andravalfrågorFinansutskottets betänkanden1994/95:FiU9 Den statliga rationaliseringsverksamhe-ten och revisionen1994/95:FiU14 revisorer och deras kansli1994/95:FiU16 och kostnader förstatsskuldens förvaltning1994/95:FiU17 Anslag till betänkanden1994/95:SfU12 Studiestöd m.m.1994/95:SfU15 Särskilda utbildningssatsningar inomhögskolanKulturutskottets betänkanden1994/95:KrU17 Arkiv m.m.1994/95:KrU21 Ersättningar och bidrag till konstnä-rer1994/95:KrU22 Teater, dans och musik1994/95:KrU23 Bibliotek, litteratur och tidskrifter1994/95:KrU24 Bildkonst, konsthantverk m.m.1994/95:KrU25 Film m.m.Trafikutskottets betänkanden1994/95:TU18 Vägverket1994/95:TU19 Köp av kollektivtrafik29 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 7 april1994/95:108 av () till statsrådetMats om Principerna för anställning i EUm.m.den 10 april1994/95:109 av () till jord-bruksministern om Vallodlingenden 11 april1994/95:110 av () till socialministernom Arbetsskador på grund av kvicksilverbelastning1994/95:111 av () till kommuni-kationsministern om Väg 57 förbi Mölnbo1994/95:112 av () till näringsminis-tern om Produktions- och miljömålen i skogsbruket1994/95:113 av () till stats-rådet om Den rådgivande nämndenför vapenexport30 § Kammaren åtskildes kl. 16.40.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 16 § anf. 61 (delvis) ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.