prot · GJ0932 · 1995-12-06 00:00:00 — NATO-medlemmar, icke NATO-medlemmar ochRyssland ingår i en gemensam styrka för att skapafred och säkerhet i f.d. Jugoslavien.Fru talman! Inte bara formen för beredningen avden här propositionen är nydanande. I propositionensinnehåll finns också banbrytande nytänkande försvensk säkerhetspolitik. Det vidgade säkerhetsbe-greppet är ingenting nytt, säger hänvisar till grunderna för det europeiska samar-betets framväxt. Det är förvisso sant att gemensamsäkerhet och nationell säkerhet ligger till grund förEU:s verksamhet. Men det nya i det vidgade säker-hetsbegreppet är att också mänsklig säkerhet finnsmed i detta begrepp.Juan Somarra, som var ansvarig för , sade mycket träffande att det finns mångasäkra stater rustade till tänderna men med osäkramänniskor.I det här betänkandet går man från ord till hand-ling och använder sig av ett vidgat säkerhetsbegrepp.Man avsätter också resurser för internationellt freds-främjande arbete också med icke militära medel.Synen på vad som skapar säkerhet har starkt på-verkats av de nya konfliktmönster som har blivit för-härskande efter det slut. Interna konflik-ter, etniska, sociala och ekonomiska konflikter, svåramiljö- och naturkatastrofer, omfattande flykting-strömmar är alla gränsöverskridande hot som måstemötas med gemensamma internationella insatser.Arbetet inom FN, EU och är av största betydel-se för den säkerhetspolitiska utvecklingen i världen.Sveriges deltagande i multinationella operationerkan komma att spänna över ett brett spektrum avåtgärder från civila, humanitära operationer till ope-rationer med mera fredsframtvingande befogenheter.Emellertid gäller att detta alltid skall ske efter efter-frågan från FN eller OSSE.Den närmast euforiska stämning som vi kände närmuren föll 1989 och när det dödförklara-des blev inte så länge bestående. So-malia, , och visade medsmärtsam tydlighet att världssamfundet inte hadefunnit och inte förfogade över de lämpliga verktygenför att lösa interna konflikter.Samtidigt som vi nu känner en försiktig optimismöver fredsavtalet mellan parterna i kriget i f.d. Jugo-slavien måste vi dra lärdom av de bittra erfarenheter-na från detta och andra krig. liksom andraländer måste utveckla metoder för ett långsiktigtkonfliktförebyggande arbete. Sådana insatser rymmerett brett spektrum av åtgärder för gemensam säkerhetoch för människors och gruppers säkerhet. Det hand-lar om stöd till demokratiutveckling, om att stärkaefterlevnadet av mänskliga rättigheter, om bistånd,om handel och utveckling. Det handlar om ett enga-gemang från såväl regeringar som folkrörelser. Dettaär enligt min mening mycket viktiga ingredienser i ettvidgat säkerhetsbegrepp.I föreliggande betänkande har vi emellertid gjorten praktisk avgränsning av det vidgade säkerhetsbe-greppet till de delar som har bäring på civila ochmilitära totalförsvarsinsatser.Om FN och dess regionala organisationer skall haen chans att tolka och reagera på tidiga varningar ompotentiella konflikter måste medlemsländerna ha enhög beredskap att snabbt ställa resurser till förfogan-de. Den högre ambitionsnivå som regeringen föreslåri det här avseendet välkomnas därför. Utskottet kon-staterar att en hög ambitionsnivå i det internationellafredsfrämjande arbetet ligger helt i linje med enmångårig svensk tradition.Som komplement till den internationella militäraberedskapsstyrkan föreslås att en civil insatsstyrkaetableras inom totalförsvarets ram. De viktigasteuppgifterna skulle enligt regeringens mening inriktaspå räddnings- och miljöskyddsinsatser och insatservid komplexa katastrofer.Den internationella profil som regeringen meddessa förslag ger det svenska försvaret står väl i över-ensstämmelse med dagens hot- och konfliktbild. Deresurser som omfördelas för ett aktivt fredsfrämjandearbete i internationell samverkan kommer säkert attvisa sig vara en god säkerhetspolitisk investering.Härigenom får vi en modern svensk säkerhetspolitiksom vid sidan av ett nationellt försvar har som uppgiftatt försöka påverka utvecklingen i en osäker omvärld ipositiv riktning.Fru talman! Till detta betänkande är fogat tio re-servationer. Jag skall kort kommentera dessa.Moderaterna anför i en reservation om säkerhets-politikens mål att säkerhetspolitiken skall ses i ettlångsiktigt perspektiv och att den också skall ta hän-syn till negativa utvecklingstendenser. Därmed att den moderata partimotionen skall tillgodoses idetta avseende.Utskottsmajoriteten anser att långsiktigheten vältillgodoses genom regeringens förslag som sträckersig långt bortom . Därtill finns det i rege-ringsförslaget kontrollstationer inlagda som ger be-redskap om spänningen i omvärlden skulle öka.Miljöpartiet säger i sin reservation med sammarubrik: Svensk säkerhetspolitik syftar ytterst till attvärna frihet och oberoende. Men detta stämmer intemed verkligheten, säger man från , vilketockså sade här tidigare. Skälet tilldetta skulle vara vårt EU-medlemskap.Reservationen återspeglar möjligen Miljöpartietssyn på EU. Men den avvisas av majoriteten, eftersomEU består av suveräna stater med frivilligt överens-kommen överstatlighet. Det innebär inte något hotmot vår frihet och vårt oberoende att vara EU-medlem.Överstatligheten, som vi har kommit överensom, omfattar ju inte någon militär allians. Den omfat-tar ett frivilligt deltagande i humanitära och civilaoperationer, om vi så önskar efter bedömning från falltill fall.I två reservationer från respektiveMiljöpartiet tas den militära alliansfriheten upp. Folk-partiet vill i sin reservation att vi skall ta avstånd frånbegreppet neutralitetspolitik, eftersom den enligtFolkpartiets mening inte är förenlig med vårt EU-medlemskap. I betänkandet konstaterar utskottet attSveriges militära alliansfrihet, syftande till att vårtland skall vara neutralt i händelse av krig i vårt nä-rområde, består.Begreppet neutralitetspolitik har varit ett självvaltnamn på den aktiva utrikespolitik som somalliansfritt land har drivit. Neutralitetspolitikens inne-börd är inte neutralitet i folkrättslig mening, utansnarare ett samlingsnamn på en aktiv utrikespolitik.Att vi i har använt ordet neutralitetspolitik harursprungligen sin praktiska förklaring i att man frånsvensk sida önskade undvika en sammanblandningmed den alliansfria rörelsen.I reservation ligger naturligtvis någothelt annat, nämligen att vi som en följd av EU-medlemskapet skall hålla en dörr öppen för deltagan-de i någon ej namngiven militär allians.Frågan om EU:s eventuella framtida försvarspoli-tik blir troligen föremål för diskussion vid , IGC 96. Det förefaller intealls troligt att man kommer överens om mer än möjli-gen den del som avser humanitära operationer ochcivil konflikthantering. Men även om så vore vill jaghär och klart deklarera att inte tänker deltai ett förpliktande militärt försvarssamarbete, vare sigdet heter VEU eller NATO.Inom ramen för vår militära alliansfrihet ser viemellertid inte några som helst hinder att delta i t.ex.NATO-initiativet Partnerskap för fred eller att varaobservatörer i Västeuropeiska unionen.I reservation under nämnda rubrikförs ett resonemang om en tillbakagång till den formu-lering som gällde . Skillnaden skulle då varaatt vi talar om neutralitet i händelse av krig i vårtnärområde. Skälet till att vi skulle ta bort formule-ringen "krig i vårt närområde" är enligt Miljöpartietatt den stora konflikten mellan nord och syd kommeratt bli mer påtaglig och att det ärviktigt att kunna hävda intressen som gagnar vår glo-bala säkerhet.Att vi talar om neutralitet i händelse av krig ivårt närområde innebär inte att skulle avståfrån att reagera på orättvisor i eller . Ettsådant resonemang är över huvud taget inte relevant isammanhanget.Miljöpartiet driver också frågan om en folkom-röstning om förutsättningarna för medlem-skap ändras i fråga om försvarspolitiken inom EU.Det finns ingen anledning att spekulera om enändrad försvarspolitik inom EU, ännu mindre om enfolkomröstning. är och förblir militärt allians-fritt. Medlemskap i är inte aktuellt. Detta ärockså väl känt inom EU.I en annan reservation anser att detinte är förenligt med en trovärdig neutralitetspolitikatt är observatör i VEU och att böravstå från denna plats. Det är bara att konstatera att vihär har olika uppfattningar. Observatörsskapet i VEUär för oss en viktig insynsplats. Jag tror inte att viskall underskatta de möjligheter till positiv påverkansom observatörsskapet ger. Det är dessutom förenligtmed vår militära alliansfrihet. Denna uppfattning mötsockså av förståelse inom VEU.Folkpartiet vill i en reservation ha ett tillkännagi-vande till regeringen. Resonemanget går ut på stortveksamhet till FN:s framtida förmåga, och man anföratt har ett stort ansvar för att medverka till attFN kan verka kraftfullt och fullt ut enligt FN-stadgansalla föreskrifter i värnet av fred och säkerhet i värl-den.Detta är att slå in öppna dörrar. Jag vill bara isammanhanget erinra om stora en-gagemang i . Dettager oss naturligtvis inte någon anledning till ett sär-skilt tillkännagivande.I ytterligare en reservation anför attfrågan om en civilbrigad inte är tillräckligt utredd.Utskottsmajoriteten står emellertid bakom förslaget.Reservationen avvisas härmed.Det finns tre reservationer som rör svensk krigs-materielexport. Frågan kommer att debatteras grund-ligt i kammaren i samband med det betänkande somjusterades i går, som handlar om en ny myndighet förkontroll av krigsmateriel och andra strategiskt känsli-ga produkter.Fru talman! För att vinna tid - jag ser att jag haröverskridit min taletid - hoppas jag att den debattenkan föras här i kammaren när betänkandet skall be-handlas om någon vecka.Jag vill avslutningsvis yrka bifall till utskottetshemställan och avslag på samtliga reservationer.Anf. 25 () replikFru talman! Jag vill passa på att tacka för samarbetet i det sammansatta utskottet.Som själv påpekade utveckladessamarbetet efter de första trevande turerna, där osä-kerheten mellan utskottstraditionerna föreföll varastörre än mellan de deltagande partierna, raskt till ettväldigt konstruktivt och produktivt utskottsarbete.Detta manifesteras ju också i det betänkande som nubehandlas. Samarbetet har varit värdefullt.Apropå spekulationen i medierna om att utskottetskulle ha en annan syn på den säkerhetspolitiska ut-vecklingen än regeringen sade att såinte är fallet. Efter de senaste veckornas utvecklinghar jag mindre anledning att ifrågasätta det konstate-randet än vad jag kanske hade tidigare. Det finns juuppenbarligen en större samsyn som av olikaskäl var mindre möjlig att manifestera tidigare underåret. Det är möjligt att det är vårt engagemang i denkommande fredsstyrkan i f.d. som harfungerat som en katalysator, inte minst när det gällerden tidpunkt då denna samsyn skall komma till ut-tryck, vilket är värdefullt.Våra två reservationer, nr 3 och 7, berör säker-hetspolitiska frågor. Efter det som har skett de senasteveckorna och om vi hade haft litet mer tid på oss attgå vidare i det konstruktiva samarbetet, utöver fråganom det säkerhetspolitiska läget, så tror jag att vi hadekunnat hitta mer sammanfallande synsätt även pådessa frågor. är ju inte diskussionen avslutad meddagens debatt. Vi kommer att ha en omfattande säker-hetspolitisk diskussion . Detkommer att bli stora möjligheter att manifestera denframväxande samsynen.Anf. 26 () replikFru talman! Jag är nöjd med att ärnöjd med att vi är överens om den samsyn som vi harformulerat i betänkandet.Reservationerna har jag redan berört, och därkvarstår naturligtvis oenigheten. Men jag tror, somLennart Rohdin, att detta inte är omöjligt att över-komma i framtiden.Anf. 27 () replikFru talman! Vi är nog överens om detta också. Jagskulle kunna förlänga debatten med att citera de se-naste framträdandena av statsministern och utrikes-ministern just för att påvisa regeringens numera up-penbarligen stora angelägenhet om att markera att detgäller att undvika säkerhetspolitiska låsningar införframtiden. Det visar att det finns förutsättningar för enfortsatt konstruktiv diskussion oss emellan.Anf. 28 () re-plikFru talman! tog upp frågan omhuruvida innehållet i utskottets betänkande vad avserbedömningen av säkerhetspolitiken skulle vara enigtmed propositionen. När man lägger de två dokumen-ten bredvid varandra ser man att det är ganska bety-dande skillnader. I medierna, där de är läskunniga, harde därmed kunnat dra de slutsatser som de har gjort isin rapportering av just detta. Det skall sedan bliintressant att se huruvida regeringens företrädare ärberedda att ansluta sig till den bedömning som deteniga utskottet har gjort.En annan sak som tog upp varfrågan om det utvidgade säkerhetsbegreppet. Honhävdade att det kanske inte var så nytt, men att det iett avseende var nytt, nämligen när det handlade omindividuell säkerhet.Jag måste säga att jag har svårt att förstå även det.Individuell säkerhet har väl alltid varit viktig. I Hel-singforsöverenskommelsen betonas just detta. Hel-singforskommittéerna lade ned stor möda i det gamlaÖsteuropa för att försöka arbeta mot förtrycket ochför demokrati och mänskliga rättigheter.Den moderata kritiken och andra partiers kritikmot gemensam säkerhet för tolv sedanbyggde just på att man då inte tog in begreppen indi-viduell säkerhet, frihet och demokrati i säkerhetsbe-greppet. För vår del är det ingen nyhet alls. Vi haralltid sett den personliga säkerheten som en integreraddel i det vidgade säkerhetsbegreppet.Anf. 29 () replikFru talman! Jag tror att förklaringen till de skil-jaktigheter som fortfarande villgöra gällande, trots vårt eniga betänkande vad gälleromvärldsbilden, förklaras mycket väl av det resone-mang som förde tidigare. Vi har underganska stora ansträngningar enats om en samsyn, menvi har skiljaktiga meningar vad gäller fortsättningen,nämligen totalförsvarets ram.Jag skulle vilja citera ur utskottets betänkande,som faktiskt även står bakom. Härstår: "I motionerna" - en motion från , enfrån och en från -"behandlas olika aspekter på nämnda delar av pro-positionen. Från motionärerna har i samtliga tre fallanförts att regeringens säkerhetspolitiska beskrivningi stort sett överensstämmer med den som görs i re-spektive motion. "Jag kan inte få det till annat än att det råder enbetydande samsyn också om de här frågorna. Jag trorinte heller att det gagnar den svenska säkerhetspoliti-ken att driva frågan längre vad gäller oenigheten. Vifår vara nöjda med att vi har uppnått detta och sedanarbeta vidare på att förverkliga samsynen också iandra delar av säkerhetspolitiken.När det gäller frågan om det vidgade säkerhetsbe-greppet håller jag naturligtvis med . Det var just det jag anförde, att detta är väldigtviktigt. Men pratade om civilsäkerhet och benämnde det också som staters säker-het. Därav drog jag slutsatsen att han inte alls tyckteatt det var viktigt att också införliva mänsklig säker-het i ett vidgat säkerhetsbegrepp. Men om så är falletär jag nöjd med den saken och ochjag kan vara överens om vad innehållet i ett vidgatsäkerhetsbegrepp innebär.Anf. 30 () re-plikFru talman! Det är bra om vi nu kan vara överensom att mänskliga rättigheter och demokrati är viktigai säkerhetsbegreppet. Det var vi inte sedan.Då framförde vi skarp kritik av den dåvarande social-demokratiska regeringen på den punkten, särskilt dessutrikesminister. Detta är historia.När det gäller att tolka betänkandet tycker jag inteatt vi behöver vara oense. Vi var väl ense i det sam-mansatta utskottet, och det är mycket värdefullt. Frå-gan nu är huruvida regeringen och dess representanterär beredda att enas om den bedömning som riksdagengör. Om så är fallet får vi väl se när regeringens le-damöter framträder här i debatten. Det viktiga försvensk säkerhetspolitik är nu att få en entydig upp-slutning från regeringen i båda dess grenar.Anf. 31 () replikFru talman! Försvarsministern och utrikesminis-tern, som kommer att delta i debatten senare, får na-turligtvis tala för sig själva, men jag är övertygad omatt de också uppskattar den enighet som har uppnåtts iutskottet på detta område.Anf. 32 () replikFru talman! Målet för säkerhetspolitiken har varitvår frihet och vårt oberoende. Det tyckte inte ViolaFurubjelke var en konflikt med EU-medlemskapet.Men vi har trots allt ett antal fakta. Det talas om en"mister EU" som skall föra EU:s gemensamma talan.Det talas om avskaffande av vetorätt, förutom när detgäller vitala säkerhetspolitiska områden. Det talas omnärmandet till VEAG, skriver regeringen, och dettalas om att man vill stärka VEU generellt. Det skri-ver också regeringen.Då måste min fråga bli: Vill inte regeringen se vad som håller på att hända, ellervill man, förskräckande nog, bortse från det somhåller på att hända? Då blir jag riktigt orolig, för detkrävs något slags kritiskt betraktande för att man skallkunna reagera mot den här raka vägen mot en super-makt som EU väljer.När det gäller folkomröstning säger att det inte är meningen att det skall bli någotsvenskt deltagande i en militärallians. Men i så fallborde det väl vara lätt att utlova en folkomröstningom regeringskonferensen skulle innebära några utfäs-telser eller åtaganden inom det säkerhetspolitiska ochförsvarspolitiska området. Det skulle i själva verketvara väldigt lätt att utlova en sådan folkomröstning,om man nu inte har någon annan avsikt.Jag vill också klarlägga ett litet missförstånd. Vivill inte tillbaka till neutralitetsbegreppet som det varformulerat . Vi vill modernisera det, ävenom det är litet så är det en viktig skillnad. Vi vill attdet skall heta: Militär alliansfrihet i fred, syftande tillneutralitet i krig.Anf. 33 () replikFru talman! När det gäller frihet, oberoende ochvårt EU-medlemskap skiljer ochmin uppfattning sig åt. Den frihet och det oberoendesom talar om tror jag att man barakan uppnå om man är totalt ensam. Allt samarbetekräver hänsynstagande och därmed beroende. Jag trorinte att förespråkar en total isole-ring av , där vi inte skulle behöva vara bero-ende av någon.EU-medlemskapet bygger på frivilligt deltagandeav suveräna stater. Så långt vi själva vill vara med närdet gäller utrikes- och säkerhetspolitiken och för-svarspolitiken kan vi vara det. Vi kan också avstå.När det gäller deltagande i en militär allians av typVEU har vi tydligt deklarerat - jag gjorde det ocksånyss från talarstolen - att det inte är aktuellt med ettsvenskt medlemskap. Däremot kan vi delta i humani-tära, återuppbyggande och fredsfrämjande operationerunder VEU:s hatt, om de är sanktionerade av FN ellerOSSE.När det sedan gäller frågan om att genomföra enfolkomröstning om försvarspolitiken inom EU skulleförändras säger att det väl är ensmal sak att utlova en folkomröstning om det inte blirnågra förändringar. Det hör faktiskt till det normala ivårt land att beslutsfattandet sker genom representativdemokrati, här i parlamentet. Folkomröstning är ettundantag. Jag kan varken säga att vi skall ha ensådan eller inte ha det. Men frågan är inte aktuelldärför att inte skall delta i en försvarsunion avdet slaget. Jag tror för min del heller inte att denkommer att utarbetas för övriga medlemsstater i EUsom någon slags utveckling av VEU eller vad AnnikaNordberg tänker sig.Jag uppfattade tyvärr inte riktigt den sista frågan,som gällde neutralitetsformuleringarna. Om jag får beAnnika att tala litet långsammare och litettydligare i mikrofonen kan jag höra bättre vad honsäger.Anf. 34 () replikFru talman! Jag skall försöka att tala långsammareoch tydligare.När det gäller neutralitetsbegreppet redogjorde jagför den skrivning som vi vill ha. Det är alltså inte enordagrann återgång till det som gällde . Vilägger till "militär alliansfrihet" för att moderniseralitet grand i och med EU-medlemskapet.Det är inte så att jag vill att målet med säkerhets-politiken skall stå kvar som det gör. Det är just detsom vi har motsatt oss, att det står att frihet och obe-roende skall vara målet. Jag vill vidga detta, när vi serden verklighet som finns runt omkring oss både i ochmed EU-medlemskapet och som omvärlden ser ut, tillatt gälla mänskliga rättigheter, till att alltså inte baragälla nationalstatens territoriella anspråk, som det ärfrågan om, utan individer och mänskliga rättigheter,ett ekologiskt hållbart samhälle och alla de andrakomponenterna som är väldigt viktiga i ett säkerhets-politiskt perspektiv.Självklart har rätt i att jag inteförespråkar en isolering vare sig inom EU eller glo-balt sett. Det är helt enkelt så att vår syn på EU skiljersig åt, som också har sagt.Folkomröstning tycker jag att man skall kunnautlova på grund av att man har lovat svenska folket attdet inte skall ske några förändringar. Man gick in iEU-medlemskapet med utfästelsen att det inte skulleinnebära någonting annat än militär alliansfrihet ochen bibehållen vetorätt. Man talade till och med omdubbla veton. Det är det jag menar. Vi har lovatsvenska folket detta, då skulle vi kunna lova dem enfolkomröstning om det skulle ske förändringar. Det ärså jag menar.Anf. 35 () replikFru talman! Den militära alliansfriheten är tydligtuttryckt i vår doktrin. Att tala om att vi inte över hu-vud taget skulle ingå i några allianser, om jag förstårAnnika rätt, är inte förenligt med den poli-tik som en majoritet i vill föra. inte innebära ett medlemskap i , och det harvi ett stöd hos svenska folket för. Jag förstår att det ärjust det som hänger upp reservatio-nen på.I reservationen förs ett resonemang om att dettaskulle innebära inskränkningar i vårt globala engage-mang. Det var det som jag tidigare vände mig emot.Det leder tanken alldeles fel. Det faktum att vi är medi EU innebär inte att vi känner ett minskat engage-mang för världen utanför EU, tvärtom. Vi kan i för-längningen genom vårt medlemskap i hjälpa tillatt öppna EU:s gränser och ge ökade möjligheter förutvecklingsländer till marknad, handel och samarbete.Anf. 36 ()Fru talman! Det finns en föreställning om att vi iSverige inte tillåter oss att diskutera säkerhetspolitiköppet och oförväget. Den "munkavlemyt" som odlas imedierna och i den politiska retoriken finns litentäckning för i verkligheten. Det försvarsbeslut som vii nu gjuter fundamenten för har föregåtts aven frisk och frejdig debatt. När vi i det sammansattautrikes- och försvarsutskottet sedan behandlade pro-positionen och inkomna motioner gick det att åstad-komma en samsyn omkring vad som främjar säkerhe-ten för vårt land och dess innevånare. Det finns nuockså enighet om hur hotbilden mot vårt land ser utsamt vilka medel som bäst främjar fred och säkerhet.Utskottet konstaterar att: "militära alli-ansfrihet syftande till att vårt land skall kunna varaneutralt i händelse av krig i vårt närområde består. "De som sökt avfärda denna hållning som förlegad harinte vunnit någon som helst framgång. Militär allians-frihet är även framgent det förhållningssätt som bästtillgodoser svenska säkerhetspolitiska intressen.Det är av stor betydelse att agerar medtydlighet i relationerna med andra länder. Samspeloch relationer är föränderliga, och skall aktivtoch konstruktivt ta del i ett framväxande säkerhets-samarbete. Däremot kan vårt land, med neutraliteten ibehåll, inte utställa löften eller så förhoppningar omlångtgående stöd. Från sida är vi till-freds med det resonemang som förs i utskottets betän-kande om vår alliansfria position. mo-tion från allmänna motionstiden om en återgång tillden tidigare neutralitetsdoktrinen får därmed anses hahaft avsedd effekt.Jag är egentligen inte särskilt förvånad över attsamsyn uppnåtts. valde tidigt att deltaintensivt i det säkerhetspolitiska bedömningsarbetet iFörsvarsberedningen. Fyra av partier kun-de redovisa en gemensam säkerhetspolitiskbedömning. Det är slutsatserna från rapporten och världen som utgör huvudstommen idagens beslut. Analysen har sedan fördju-pats och uppdaterats i beredningens betänkande To-talförsvarets utveckling och förnyelse samt i Center-partiets och regeringens gemensamma proposition.Utskottet konstaterar i enighet att utvecklingen se-dan förra försvarsbeslutet varit gynnsam och att Sve-riges säkerhetspolitiska läge förbättrats. är medlem av EU, var detta enbart en snävtspridd förhoppning.