prot · GI0977 · 1995-03-22 00:00:00 — Det är inte bara för att man har avstyrkt vårmotion, utan kanske framför allt för att man inte hartagit en riktigt djup diskussion om principerna för dendatoriserade samhällsinformationen.Visst är det bra att KU tar regeringen i örat så attden får ordning på sina datarutiner. Och visst är det ettfall framåt att man tycker att förvaltningsstyrelsenskall överväga att erbjuda Rixlex kostnadsfritt tillbibliotek och medborgarkontor. Men KU verkar inteför bekymrat över att prissättningen påRixlex betyder att informationen i databasen aldrigkommer att bli allmän egendom. Det verkar inte somom utskottet tänkt tanken vad det skulle betyda fördemokratin om alldeles vanliga ungdomar, kvinnoreller fackligt aktiva kunde sitta hemma vid sin datoroch plocka fram information - information som kundege bättre underlag för insändare, motionsförslag,demonstrationsapeller eller bara för diskussionerkring köksbordet eller med kompisarna på jobbet.Visst är det bra om man går sakta fram i politikenibland, men det kan också vara farligt. Tekniken rusari väg. Vare sig vi vill det eller inte kommer samhälletatt påverkas. Den tekniska utvecklingen varken villeller skall vi förhindra. Vår generation liksom tidigaregenerationer måste ta ställning till hur tekniken bästskall tjäna utvecklingen av det goda samhället.En fråga i det sammanhanget är hur vi med tekni-kens hjälp skall fördjupa i stället för att minska demo-kratin. Då får inte pengar vara nyckeln till kunskap.Då får inte omsorgen om att privata företag skallkunna sälja information på data-ROM vara viktigareän vanliga människors möjlighet att vara med i sam-hällsdebatten.Fru talman! Jag har inte för avsikt att yrka bifalltill vår motion . Betänkandet från KU är enhäl-ligt. Det är inte särskilt stimulerande att förlora envotering med utslag i storleksordningen 343-6. Jagvill ändå passa på tillfället att vädja om att förvalt-ningsstyrelsen i sin fortsatta beredning av ärendet ochatt i sin fortsatta diskussion omIT-frågorna skall hålla diskussionen om hur datasam-hället skall kunna utvecklas i demokratins tjänst varmoch öppen för nya tankar.Fru talman! Demokratin är alldeles för viktig föratt krämas bort.Anf. 19 PER ()Fru talman! I en motion har jag föreslagit att all-mänheten skall få använda Rixlex utan att betala nå-gon abonnemangsavgift. Min motion är mycket likden som har skrivit, men mina skäl ärkanske litet annorlunda.Jag kan se minst tre skäl till att vi skall ha riksda-gens databaser öppna för allmänheten.För det första handlar det om offentlighetsprinci-pen. Det är skräp att vi åker omkring i EU och pratarvitt och brett om offentlighetsprincipen och om huröppen demokrati vi har som vi tar betalt förden information som finns i Rixlex.För det andra ger informationstekniken helt nyamöjligheter. Vi kan få medborgarna intresserade avpolitiska frågor än vanligt. Ni vet alli-hop att medborgarna oftast inte engagerar sig förrändet sista beslutet är fattat och grävskoporna i stort settstår framme. Med informationstekniken kan vi ändrapå detta. Det är t.ex. fullt möjligt att man ,när vägar planeras, via en dator kan sätta sig och åkavirtuellt längs vägen och titta hur den ser ut. Det kan-ske skulle vara bra att i samband med debatten om dettredje spåret här i lägga upp ett antal olikaalternativ och låta allmänheten åka runt och titta pådem via datorer.För det tredje är det viktigt att en ung kille som ärintresserad av mopeder kan gå in och se vad vi harfattat för beslut om mopeder de senaste 10-15 åren.Det kan t.ex. finnas några tjejer som undrar hur detkommer sig att vi alltid gynnar killars idrott medanridning momsbeläggs. Det kan också finnas männi-skor som hör en liten snutt om någotsom vi har gjort här i som är intresserade avhela frågan. Med hjälp av Rixlex kan alla dessa per-soner titta på hela ärendena, hela beslutsmaterialet,och sätta sig in i dem.Min och även de andra motionerna i det här ären-det har avstyrkts med hänvisning till att förvaltnings-styrelsen skall ta upp dessa frågor . Detkan jag acceptera under förutsättning att förvaltnings-styrelsen lyssnar på debatten och läser våramotioner ordentligt. Det finns flera saker som manbör begrunda.Riksdagens informationsenhets uppgift är att till-handahålla väl sorterad information från ,regeringen och . Dess uppdrag äratt tillgängliggöra denna information. Om ingen an-nan aktör är intresserad skall man distribuera infor-mationen till allmänheten och intresserade företag.Däremot är det inte meningen att informa-tionsenhet skall bli ett informationsföretag med olikatyper av differentierade taxor, så att man t.ex. för enbillig slant förser det offentliga med den informationsom vi ser , medan man servar marknaden medheta tips och en mer sammansatt information om vadsom är på gång i osv. Det är en stor skill-nad.Vi måste se vad , dvs. staten, skall göra.Man skall visa öppenhet och vara tillgänglig för alla.Andra kan sedan ägna massor av timmar åt att sam-manföra den här informationen, så att den passarmarknaden.Riksdagen skall, som jag skrev i min motion, geandra aktörer möjlighet att vidarebefordra informationfrån Rixlex kostnadsfritt. har människorpå flera universitet sagt att de ställer upp helt kost-nadsfritt med att föra ut den information som i i Rixlex till Internet. Det skulle vara utmärkt;och det är någonting som vi borde applådera. Dåskulle vi verkligen kunna få en öppenhet och mångafler som läste den här informationen.Fru talman! Rätt utnyttjad ger informationstekni-ken enorma möjligheter att minska gapet mellan poli-tiker och medborgare. Den ger allmänheten bättremöjlighet att tidigt komma in i beslutsprocessen. Detär min övertygelse att den hjälper till att minska poli-tikerföraktet.Om informationsenhet däremot blir ettföretag som säljer information om vad vi sysslar med,vilka beslut vi fattar osv. tror jag snarare att vi kom-mer att öka klyftan mellan och allmänheten.Fru talman! Detta får inte ske.Jag hoppas att förvaltningsstyrelsen lyssnar på denhär debatten och att man tar intryck av , mig och andra som verkligen ser möjligheternamed informationstekniken.Tack så mycket!Anf. 20 ()Fru talman! Jag tycker faktiskt att litet onödigt kritisk till arbe-te. Hon säger att utskottet över huvud taget inte harresonerat om dessa frågor. Då vill jag erinra om attutskottet under förra - jag har ingen del idet, eftersom jag inte satt i utskottet då - gick igenomsamhällsinformationen väldigt brett, vad gäller såvälregeringens och roller som samhällsinfor-mationen i . Man har alltså gjort en särskildutredningsinsats. Det är naturligtvis väsentligt att mangör en sådan, eftersom samhällsinformationen är såviktig för medborgarna.Per talade mycket spännande om informa-tionstekniken och alla dess möjligheter. Under rege-ringsåren hade jag förmånen att arbeta med IT-frågorna. Det är betydelsefullt att vi ligger långtframme och att vi är aktiva. Den förra regeringenmenade att det var viktigt att man premierade, och sågtill att satsa på, användarsidan. Man skulle alltså intekoncentrera sig på burkar och tekniska system utanjust se till att information och annat kom ut till med-borgarna.Det handlar inte bara om skriven text, riksdags-tryck, och liknande. Det finns en mängd andra sakersom man kan göra. Man skulle t.ex. kunna gå igenomalla de miljontals föremål som finns nedlagda ikällarna på våra museer. Man skulle kunna fotografe-ra och beskriva dem, och de skulle kunna finnas till-gängliga hemma via TV-skärmen i vardagsrummet.Det finns verkligen en stor utmaning. Det är viktigtför oss politiker att i den del som vi ansvarar för dessafrågor hänga med. Det handlar om juridiska bestäm-melser och om upphovsrättsfrågor. Det gäller att setill att det inte blir en skiktning bland användarna, såatt de äldre hamnar på efterkälken och det blir enskillnad mellan män och kvinnor.Jag skall inte vidare diskutera den nya regeringensroll när det gäller informationstekniken. Men nogverkar det som om ambitionsnivån något har sjunkit. Idetta betänkande finns också ett tillkännagivande tillregeringen om dess ansvar för att Rixlex här i riksda-gen skall ha den bästa kvaliteten och vara aktuell. Detgäller uppdatering av Samhällsguiden. Myndigheternamåste åläggas att leverera information successivt. Detgäller också regeringens egen överföring av t.ex.propositionstexter.Det är uppseendeväckande att budgetpropositioneninte var överförd till Rixlex långt efterdet att den hade lagts fram. Det finns anledning att setill att databaserna är aktuella.Rixlexprojektet har varit framgångsrikt. Databasenhar varit öppen för allmänheten i ungefär . Detfinns 300 betalande kunder. Det överträffar i varje fallförväntningarna.Riksdagen har beslutat om en försöksperiod när det gäller Rixlex. Det säger sig självt prövar sig fram också vad gäller prissättningsfrå-gorna. Förvaltningsstyrelsen och förvaltningskontorethar att ta ställning till en utvidgning av innehållet. Detsaknas en del uppgifter, t.ex. EU:s rättsakter, material och rättsfall i domstolar. Ut-vidgningen av innehållet måste också vägas motkvaliteten vad gäller överföringen till kunderna. Dettaär inte något som löser sig av sig självt.Den här vägningen måste göras.Priset är satt i relation till riksdagstrycket. Det kanvara ganska naturligt inledningsvis. Man diskuteraraktivt en differentiering av prissättningen. Inriktning-en är att kunderna skall styras över till Rixlex. Detbetyder naturligtvis att man successivt kommer attsänka priserna i den takt som man kan leverera varanbåde till en bra kvalitet och med det rätta innehållet.Inger var litet besviken över att konsti-tutionsutskottet inte hade fattat mer avgörande beslutnär det gäller prissättningsfrågorna. Vi har ett annatorgan som ansvarar för och sköter dessa frågor, näm-ligen förvaltningsstyrelsen. Jag litar fullt ut på attmina partivänner i förvaltningsstyrelsen kan hanteradessa frågor på bästa sätt. Jag tycker att skall se den skrivning som utskottet har gjortsom positiv. Trots att man inte direkt vill föregripa detkonstruktiva arbete som pågår i förvaltningsstyrelsenförordar man ändå att man skall gå vidare med endifferentiering. I en första vända kan det vara aktuelltatt t.ex. titta på prissättningen för biblioteken.Jag vill också erinra om att vi här i harbeslutat om en försöksverksamhet med s.k. medbor-garkontor. Det är viktigt att den verksamheten fortsät-ter och kan utvidgas. Även där kan man då få tillgångtill offentligt material.Till Per vill jag säga att jag delar uppfattning-en att den information som tas fram här och läggs nedi databaserna inte får monopoliseras av elleroffentliga myndigheter. Det finns en rad användaresom vill ha specialinformation, som vill ha materialetsammansatt på ett annat sätt och som vill plocka utsådant som de har nytta av. Det är enligt min uppfatt-ning en självklarhet att och offentligamyndigheter inte i första hand skall ägna sig åt detta.Det finns andra användare som kan göra det. Man kankalla dem kommersiella, kapitalister eller vad somhelst enligt vokabulär. Det är tillnytta för oss användare att det finns människor som ärvilliga och beredda att satsa pengar på att just ta framriktad information i den mån det finns en sådan efter-frågan.Anf. 21 () replikFru talman! Skälet till att jag tycker att det är an-geläget att går längre är att dethär inte bara är en förvaltningsfråga, utan en princi-piellt viktig demokratifråga. Jag har respekt för i ett uppbyggnadsskede inte fullt ut kan erbjudaRixlex kostnadsfritt, men jag tycker att riksdagenskall ha någon sorts långsiktig hållning till hur data-samhället skall utvecklas. Det är inte en förvaltnings-fråga.I det ligger självfallet vår syn på hur allmänhetenskall nå information. Är det rimligt, som Per Billsade, att den pojke eller flicka som sitter hemma skallkänna att detta är något som man har rätt att få till-gång till, att man inte behöver gå till ellerskolan, utan att det är allas egendom, vårt gemen-samma ansvar?Tidigare politiker försökte, , se hurman kan använda tekniken i det goda samhälletstjänst. Det innebär självfallet att man ibland skallsamverka med marknaden. Vissa saker kan markna-den göra bättre, men marknadens intresse av att tjänapengar får aldrig överordnas demokratiska grund-principer.Jag tror att det är utomordentligt viktigt att vi haren politisk hållning till utvecklingen på IT-området.Det har slarvats mycket. Under den borgerliga rege-ringen överförde man t.ex. rättsdatasystemet till ettföretag som är franskägt. Inget ont om fransmän-nen, men det är inte säkert att ett privatägt fransktföretag är bäst på att utveckla offentlig information.Vissa uppgifter kanske är så viktiga att vi måste utföradem tillsammans, och vi skall i våga inta enhållning till prisfrågorna och inte bara göra det tillförvaltningsfrågor.Anf. 22 () replikFru talman! I förvaltningsstyrelsen sitter politiker,och jag är representerad via en partivän. Jag tror attInger är representerad av flera partivänner.Vi har en försöksperiod när det gäller Rixlex på femår, och det är rimligt att vi då låter dessa personer,med det ansvar som de har, sköta verksamheten.Hela uppkomsten av Rixlex och andra informa-tionssystem har som utgångspunkt att vi alla vill se tillatt vi kan använda de bästa möjligheterna, den senastetekniken, för att underlätta för medborgarna att fåtillgång till adekvat men också riktig information. Detär det som är bakgrunden - om jag har förstått reso-nemanget rätt - till att man inte vill öppna upp totalt,på stor bredd från första början. Man riskerar då ettbakslag, genom att man inte har fullgod information,att den inte alltid är ordentligt uppdaterad. Här är detviktigt att regeringen ser till att ta ansvar för sin del.Samtidigt skall väl sägas, att jag tror inte att någonav oss har helt färdiga uppfattningar om alla delar ochdetaljer i fråga om den långsiktiga utvecklingen avden nya tekniken. Ingen har det - ingen kan förutseframtiden. Jag tror dessutom att det vore fel. Dethänder en massa saker, och därför är det viktigt att viär aktiva när det gäller de här frågorna. Jag tycker attden förra regeringens verkligen var ettbevis på det intresse som fanns för att på mycket bredfront se till att främja just tillgången för användarsi-dan, så att alla människor i det här landet skall kunnavara med om den framtida utvecklingen.Anf. 23 () replikFru talman! Vi skall självfallet inte ha en uppfatt-ning om alla detaljer . Självfallet skall våra parti-vänner i förvaltningsstyrelsen ta ansvar för de olikastegen i den försöksverksamhet som pågår. Men viborde orka ha någon sorts långsiktig hållning,något förhållningssätt, där vi diskuterar om vi vill attden här typen av information skall vara tillgänglig föralla utan kostnader på lång sikt eller inte. Om vi intetar tag i de grundläggande principfrågorna är det riskför att vi kommer snett. Vi måste våga vara med ochföra en långsiktig politisk diskussion om konsekven-serna av IT-samhället och hur IT-samhället skallkunna tjäna det goda.Jag vet att den förra regeringen var väldigt aktivoch diskuterade att man skulle vilja vara en spjutspetspå informationsteknikens område. Men det var likaklart att man inte tog tag i grundläggande politiskafrågor. Det hade inte varit fel, , omkonstitutionsutskottet hade vågat orka ta en mer prin-cipiell debatt om den långsiktiga användningen avRixlex. Våra partivänner, både ochmina, klarar alldeles utmärkt att anpassa strategin iuppbyggnaden till de mål som har.Anf. 24 ()Fru talman! Jag skulle vilja säga ett par saker tillPer och . Vi talade om de härmotionerna, och många - bl.a. jag - är sympatisktinställda till tanken på att man i större utsträckningskall subventionera Rixlex och gärna ge denna data-bas gratis till allmänheten, för att i ännu större ut-sträckning kunna sprida information. Menvi hade en föredragning av förvaltningsdi-rektör i utskottet, och det visade sig att det fanns endel problem på det här området. Det gäller i förstahand . Där har alltså mycketkompetenta forskare menat att möjligheterna att yt-terligare öka subventionerna från riksdag påjust det här området, när det gäller att distribuerainformation, sannolikt är mycket begränsade.När det gäller EU:s egna lagar och regler utser som får ensamrätt på distributionen avdenna information i . Om detta skall in i Rix-lex över huvud taget måste det köpas från riksdagensförvaltningskontor och sedan distribueras vidare. Dåkonkurrerar man igen med det företag som säljerdetta, och det är väldigt svårt att subventionera det såatt man i andra hand kan sprida det till ett mycketlägre pris än de kan som egentligen har ensamrätten.Det finns alltså en hel del konflikter.Jag sympatiserar mycket med tanken att subven-tionera det här vidare. Jag tror inte att marknadskraf-terna i sådana här fall ensamma klarar av att sköta enbra information och spridning till så många som möj-ligt. Per från kanske får accepteraatt man gör något slags klarläggande och tar reda påvad egentligen innebär på dethär området innan vi tar nästa steg. Då kan jag gärnagå med Per och i värsta fall bryta mot EU:s reglerpå det här området. Men jag tycker kanske att vi skallta reda på sakläget först.Anf. 25 () replikFru talman! börjar jag äntligen förstå varförMiljöpartiet inte vill vara med och påverka miljöfrå-gorna inom EU. Jag har sällan varit med om att någonhar lagt sig så platt som gör.Det finns s.k. riktlinjer i EU när det gäller sam-hällsinformation, och jag refererade till dem. Jagtycker att mycket i dem är dåligt, och det som är då-ligt skall vi strunta i. Det är inte direktiv som bindeross. En del av det är riktiga dumheter.EU har delvis bolagiserat sin information, och detär bedrövligt illa. Vi får naturligtvis se hur vi skallhantera det. Men detta skall icke förhindra att se till att den information som vi kontrolle-rar och som vi äger skall kunna nå medborgarna.Jag trodde att det var litet mera fart i er miljöpar-tister, . Men det är tydligen så att ni ärruskigt rädda för allt som EU säger, och därför har nisjälva varit motståndare till EU - i stället för att se tillatt vi använder de riktlinjer som EU har med suntförnuft och klokhet och ändrar på de dumheter somfinns inom EU.Anf. 26 () replikFru talman! börjar det bli en riktigt rolig de-batt. Jag sade just innan hoppade uppatt jag gärna är beredd att bryta mot , mendet är en fördel om vi vet vilka regler vi i så fall bry-ter mot och vad de egentligen innebär. Därför tyckerjag att vi kan gå hand i hand, men vi kan göra det närvi vet hur läget är. Om Socialdemokraterna och Mo-deraterna är med på att gå på tvärs med EU:s reglertycker jag att det vore fantastiskt trevligt.Anf. 27 PER ()Fru talman! Jag vill börja med att ta upp det PeterEriksson sade. Det viktiga är nog egentligen inte sub-ventionerna, utan det är att och dess infor-mationstjänst tillhandahåller riktig information omriksdag, regering och EU och ser till att den går att nåkostnadsfritt.Jag vet att det t.ex. på i ett gäng studenter som har sagt att de ställer uppkostnadsfritt och ser till att den information som finnsi vår databas kommer ut på Internet. Det skulle medandra ord inte kosta oss en krona att få ut informatio-nen till kanske tusen eller hundratusen gånger såmånga användare.Internet är ju inte ett system där det köps och säljsinformation, utan det är ett väldigt öppet system.Därför ser jag mycket fram mot det. Att vi kan läggaut information om vad vi beslutar här och vad rege-ringen beslutar är ju en självklarhet. Om det sedanfinns några problem i EU, tycker jag att vi skall jobbaaktivt för att även i EU få in den öppenhet som vi allavärnar om i detta parlament.Anf. 28 ()Fru talman! Jag håller med Per i väldigtmycket. Det har alldeles tillsatts en utredningom de nya medierna och grundlagarna, och den kom-mer säkert in på delar av detta område. Här finnsväldigt mycket att göra, och jag tror nog att vi kankomma överens i mycket.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 14 §. )6 § Anslag till Svensk författningssamlingm.m.FöredrogsJustitieutskottets betänkande 1994/95:JuU11Anslag till m.m. (prop.1994/95:100 delvis)vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 14 §. )7 § Anslag till betänkande 1994/95:JuU12Anslag till Justitiekanslern (prop. 1994/95:100 delvis)vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 14 §. )8 § Anslag på konsumentområdet /96FöredrogsLagutskottets betänkande 1994/95:LU19Anslag på konsumentområdet för /96(prop. 1994/95:100 delvis)Anf. 29 ()Fru talman! betänkande 1994/95:19gäller anslag på konsumentområdet för budgetåret1995/96. Utskottet behandlar regeringens förslag ibudgetpropositionen 1994/95:100 bilaga 14, somgäller anslag till och , stöd till konsumentorganisa-tioner, konsumentforskning och bidrag till miljö-märkning av produkter.I budgetpropositionen hänvisar man till att Sveri-ges ekonomi är ansträngd. Man hänvisar även till denkonsumentpolitiska översyn som genomförts. Denkonsumentpolitiska kommitténs arbete avslutades ifebruari 1994. Betänkandet Konsumentpolitik i en nytid har därefter remissbehandlats. Den föregåenderegeringen lade sedan fram proposition 1994/95:16. Isamband med regeringsskiftet återkallade den nuva-rande regeringen propositionen. Någon ny propositionhar ännu inte kommit oss till handa. Den beräknas attläggas fram den 31 mars.Fru talman! Jag måste ganska utförligt tecknabakgrunden till att vi från Moderata samlingspartietinte har ansett det möjligt att innan propositionenföreligger ge vår syn på den fortsatta behandlingeneller ens tillstyrka ramarna för konsumentpolitiken.När den nuvarande regeringen drog tillbaka denförra regeringens proposition anförde man att manhade för avsikt att återkomma med förslag till olikaåtgärder som den fortsatta beredningen kunde geanledning till.Med anledning av skrivelsen väcktes en motionmed yrkande om att skulle godkänna deförslag som hade lagts fram i den återkallade proposi-tionen. Denna motion avslogs senare under hösten.Men företrädarna för Moderata samlingspartiet, Cen-terpartiet och reserverade sig mot beslutetoch ansåg att de förslag som hade lagts fram bordegenomföras.Först i årets budgetproposition återkom regeringenalltså i frågan om den framtida konsumentpolitiken.Man uttalade då sin avsikt att senare i vår lägga framen proposition. Det innebär att inte förrän imitten av juni kan fatta de egentliga besluten om denframtida konsumentpolitiken.Fru talman! Med hänsyn till den stora ovisshetsom råder vill jag poängtera att vårt ställningstagandeär högst preliminärt. Vi återkommer med förslag i dehär frågorna i samband med behandlingen av denkonsumentpolitiska propositionen. Därför har vi inteheller någon reservation i betänkandet men väl ettsärskilt yttrande som klargör vårt ställningstagande.Anf. 30 ()Fru talman! Jag ämnar inte föra någon debatt här . Däremot kan jag tala om för propositionen kommer och att jag serfram emot en intensiv debatt då. Det skall bli mycketintressant att debattera den; harockså förklarat att man tycker detsamma inom Mode-rata samlingspartiet. Inlägget från ju partiets ståndpunkt i den här speciella si-tuationen. Jag kan därför säga att vi är överens om attinte föra någon ytterligare debatt nu.Jag yrkar bifall till lagutskottets betänkande i denhär frågan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 14 §. )9 § Anslag till , m.m.FöredrogsLagutskottets betänkande 1994/95:LU21Anslag till , m.m. (prop.1994/95:100 delvis)vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 14 §. )10 § betänkande 1994/95:KrU14Idrott (prop. 1994/95:100 delvis)Anf. 31 ()Fru talman! Det råder mycket stor oro i Id-rottssverige. Den gäller den ekonomiska utvecklingsom idrotten nu ser. Men jag vill först peka på den orosom man inom idrotten känner inför den tilltagandeutvecklingen av meningslöst våld och övergrepp ute isamhället. Detta är i allmänhet inget problem inomidrotten - undantag må finnas.