prot · GI0981 · 1995-03-29 00:00:00 — Jagåterkommer senare till det.Trafiken, kommunikationerna, är som sagt mycketviktiga och inverkar på flera sätt i våra liv och i vårtsamhälle. Trafiken skapar möjligheter för näring ochhandel. Kommunikationernas väsentlighet i olikasammanhang är mångfasetterad och kanske svår att fåett grepp om i ett helhetsperspektiv, något som detnya tänkandet kräver - dvs. ett globalt perspektiv.Jag har full förståelse för att det så här på mor-gonkvisten kan vara litet svårt att sätta t.ex. länstrafi-ken i i samband med växthuseffektenoch den klimatkonvention som är aktuell. Men dettänkandet är nödvändigt. Vi hoppas att det så små-ningom kommer.Problemet med förlegade kommunikationssystemoch transportsätt är ganska allvarligt, därför att dessaär så att säga mycket djupt fundamenterade i vårtsamhälle. Ta t.ex. flyget. Dess främsta fördel skullejag vilja säga är tidsvinsten. Den största nackdelenmed flyget är att det är väldigt ineffektivt energimäs-sigt och ger mycket stora utsläpp. Detta skulle behövamätas per person eller kilo. Därmed blir bilden ganskatydlig.Sjöfarten är däremot mycket energieffektiv menstår får mycket stora utsläpp av t.ex. kväveoxider,svaveloxider och kolmonoxider.Det välbekanta tåget är ett av de renaste transport-sätt som vi känner till. Men tågtrafiken är en väldigtkapitalintensiv verksamhet som med stor svårighetbär sina kostnader.Bilismen ger svåra konsekvenser för vårt samhäl-le. Problemet är inte en bil. Problemet är inte hellertusen, tiotusen eller en miljon bilar. Problemet är flerahundra miljoner bilar. Det är så samhället ser ut i dag.Vi lever i ett bilsamhälle. Frågan är hur mycket detskall inverka för att vi skall förändra förhållandet.Är det en naturlag att bilismen skall öka eller inte?Somliga säger att det är det. Jag och många med migsäger att det inte är det. Jag tror att det gäller att skapaförutsättningar för en gynnsam utveckling för mil-jövänligare transportsätt.Vi vet att en ökning av bilismen inte är naturlags-bunden. Det är inte så att det bara kommer att bli enmassa bilar, utan det är fråga om en medveten påver-kan. Ett exempel på detta är just de industristöd sompumpades in i bilindustrin i EU , då efter-frågan på personbilar faktiskt sjönk. Tänk om manhade tagit till vara den naturliga marknadssituationenmed en minskad efterfrågan i stället för att arbets-marknadspolitiskt och regionalpolitiskt satsa på ettmiljödåligt transportsätt.Att en bil ger frihet för en person håller jag medom. Jag tycker själv att det kan vara ganska roligt attåka bil. Men ett bilsamhälle är ett gissel för kollekti-vet, och det måste vi utgå ifrån. Det är ett gissel fördem som vi delar planeten med.Om det är någon i sittande församling som tror attvi miljöpartister vill förbjuda alla bilar och flygplanoch att norrlänningar skall cykla till i allaväder, så kan vi genast lugna er. Vi förstår att ettväldigt nytt tänkande kan leda till missförstånd ochextrema slutsatser. Vi har inte heller alla lösningar påproblemen, men vi har en del lösningar. För dettakrävs en medveten strategi. Vi menar att det är avyttersta vikt att man verkligen har en medveten pla-nering som absolut gynnar miljövänliga transportsätt.För detta kan inte bilsamhället vara en förutsättning.Man måste satsa på de rena transportmöjligheternaoch medvetet satsa på ekonomisk styrning. Sommedlem i EU har en viktig uppgift att delta iden gemensamma trafikplaneringen.Dessutom är det viktigt att inte bara centralisera,för centralisering innebär också trafikproblem. Därförär det viktigt att stärka de regioner som är väl-digt svaga. Trafikstockningar och överbelastning ärinte de allvarligaste problemen. Avsaknaden av alter-nativ är ett lika viktigt problem. Därför vill vi i Miljö-partiet se en jämn regionalpolitisk fördelning av sats-ningarna, så att inte satsningarna bara koncentreras tillstorstäderna. Vi ser nämligen styrd centralisering somnågot ganska negativt.Kommunikationer är som sagt något väldigt posi-tivt, men frågan är hur de utformas. Vi anser inte attutskottets betänkande bjuder på några nydanandeidéer eller på något verkligt bevis på att det kommeratt ske en förändring i trafikpolitiken till ett mer mil-jövänligt transportsystem.Det är uppenbart att många enskilda länder inomEU, som t.ex. , genomför enstaka åtgärder.Tyskland har t.ex. ett väldigt bra subventionssystemför elbilar osv. har snabbtåg, vars mil-jövänlighet man i och för sig kan ifrågasätta. Men detär inte enskilda miljöåtgärder som skapar de viktigaförändringarna, utan det är en helhetssyn, något videfinitivt saknar i betänkandet. Vi tycker inte att manhar råd att vänta på Kommunikationskommitténsbetänkande. Vi kan helt enkelt inte vänta påatt det skall hända något, som sade.Vi måste ha politiskt mod att förändra . Annarskommer det att gå mycket dåligt.Med detta vill jag yrka bifall till reservation nr 4.Anf. 35 ()Herr talman! Jag vill börja med att be om ursäktför det strul som har uppstått genom ett missförstånd,vilket gör att talarlistan blivit litet förändrad.Samhällets transportbehov har ökat i allt snabbaretakt . Olika former av transporterav gods och människor ställer olika krav på kommu-nikationssättet beroende på färdsträcka, tid och eko-nomi. Vi behöver därför goda förutsättningar för enmångfald av kommunikationssätt.Den som skall transportera något eller skall ge-nomföra en resa måste kunna väga de olika kommu-nikationsmöjligheternas för- och nackdelar mot var-andra och därefter välja det kommunikationssätt sompassar de egna förutsättningarna bäst, sett utifrånkostnad, kapacitet och andra faktorer.De olika transportmöjligheterna är en förutsättningför att den enskilda människan skall kunna utnyttja sinfrihet att fritt förflytta sig och för att företagen skallkunna finna de mest effektiva transportlösningarna.Vårt lands geografi understryker behovet av attutifrån olika förutsättningar finna det bästa transport-sättet. Skillnaderna mellan glesbygd och tätort ärstora, och landets vidsträckta utformning ställer sär-skilda krav.Även för att uppnå den mest samhällsekonomiskalösningen bör vi sträva efter en konkurrensneutralitetmellan de olika trafikslagen. De olika trafikslagenmåste bära sina egna kostnader, inklusivepåverkan på miljön. Olika kommunikationssätt skallvarken subventioneras eller straffbeskattas. För attdetta skall bli möjligt krävs så marknadsanpassadelösningar som möjligt, utnyttjanderelaterade finansie-ringar, fortsatt avreglering, privatisering av statligatrafikföretag, konkurrensutsättning av de verksamhe-ter som fortfarande bedrivs som monopol och enfördelaktig reglering.I en lågkonjunktur kan det vara motiverat med enhögre nivå än den normala på investeringar, vilketockså beslutades om av den borgerliga regeringen.I nuvarande högkonjunktur kan det vara motiveratatt minska ambitionsnivån för infrastrukturinveste-ringar. är det dessutom en fullständig nöd-vändighet för att bidra till en sanering av statsfinan-serna och därmed en sänkt räntenivå, vilket på siktgör de fortsatta investeringarna billigare.Vi moderater har presenterat ett omfattande ochkonkret sparprogram. Vi har valt att inte ducka utanatt se sanningen såsom den är. Mot bakgrund av desenaste veckornas ekonomiska utveckling - den såsent som ytterligare försvagade kronan och dehöjda räntorna - utgör vårt program en sparmeny somGöran kan luta sig mot den dagen han kom-mer till insikt om att behöver ett kraftigtsparpaket.Inom trafikpolitikens område har vi främst valt attutsträcka tiden för det fullständiga genomförandet avdet 98-miljardersprogram för byggande av vägar ochnyinvesteringar i stomjärnvägar som den borgerligaregeringen tog fram och som fastställde. Vianser att det är acceptabelt om programmet tar ytterli-gare något eller att genomföra, men vi ärfast beslutna att genomföra programmet. Det är näm-ligen bättre att underhålla de vägar och järn-vägar som vi har än att bygga nya som vi inte har rådatt underhålla.Utöver nivåsänkningen av investeringar i in-frastrukturen har vi föreslagit ytterligare besparingarpå . Dessa besparingar harinriktats på minskade subventioner och en ökadmarknadsanpassning, vilket även förutsätter en fort-satt avreglering och konkurrensutsättning av de berör-da verksamheterna.Det är bara att beklaga att Socialdemokraterna intehar vågat ställa upp på våra besparingsförslag, mendet sviktande modet är ju kännetecknande för helabudgethaveriet.Vi förespråkar att varje trafikslag skall bära sinaegna kostnader, inklusive påverkan på miljön.Inom vägtrafikens område medför detta ett behovav klarare redovisning av biltrafikens kostnader ochintäkter, vilket kan uppnås genom att delar av denuvarande skatterna på fordon och drivmedel görs omtill en allmän vägavgift som relateras till det verkligautnyttjandet av vägarna. Vidare anser vi att trafikbe-skattningen bör harmoniseras med vad som huvud-sakligen gäller inom övriga EU. Detta är inte minstviktigt för att våra svenska trafikföretag inte skallerhålla konkurrensnackdelar.Investeringarna i infrastruktur måste i framtidenhållas på en mer jämn och långsiktig nivå. Av denanledningen bör kommunikationspolitiken på sikterhålla ett eget mål, t.ex. relaterat i procent av BNP.Vägunderhållet har eftersatts. I fram-tiden bör man koppla underhållsanslagen till befintli-ga och nya investeringar för att undvika kapitalför-störing.Marknadslösningar för nya trafikinvesteringar börprövas där så är möjligt enligt den modell som använ-des för exempelvis Arlandabanan.Kollektivtrafiken bör alltid upphandlas i konkur-rens.Järnvägsföretagen måste bli mer marknadsoriente-rade. SJ:s roll som myndighet bör upphöra. Verksam-heten måste avregleras och prissättningen bli fri.Konkurrens mellan företagen skall tillåtas, och spårenskall öppnas för trafik av andra än det stora nationellaföretaget.Genom att ansvarar för infrastrukturenoch myndighetsutövningen samt att konkurrens tillåtskan SJ bolagiseras och ävenprivatiseras. skall upphandla investeringaroch konkurrens mellan marknadens aktörer för attminska kostnaderna.Även en upphandling i konkurrens av trafiken påde olönsamma järnvägslinjerna bidrar till att minskastatens utgifter.Vid en fortsatt utbyggnad av infrastrukturen börintegration med det västeuropeiska järnvägsnätetprioriteras.Inom sjöfartsområdet bör de svenska rederiernages samma möjligheter som övriga svenska företag attbedriva verksamhet i utlandet på samma villkor somgäller för de utländska konkurrenterna. Inom deneuropeiska unionen måste den svenska regeringenkraftfullt verka för en gemensam sjöfartspolitik somutan subventioner och diskriminerande lagstiftningbygger på affärsmässigt sunda förhållanden.En översyn av reglerna för partrederier måste gö-ras i syfte att öka tillströmningen av riskvilligt kapital,och återanskaffningsfonderna för skepp bör återinfö-ras.Den avreglering av luftfartsmarknaden som denborgerliga regeringen initierade har bidragit till attöka konkurrensen och sänka prisnivån. Det finns ejheller några argument för att staten skall vara delägarei ett flygtrafikbolag, varför det svenska moderbolageti SAS bör privatiseras.Luftfartsverket verkar självfinansieratoch i bolagsliknande form. Detta gör en framtidabolagisering och en privatisering möjlig. Ettförsta steg är att privatisera , vilketger ökade möjligheter att finna riskvilligt kapital förde nödvändiga nyinvesteringarna.Slutligen, herr talman, vill jag understryka viktenav att vi inom ramen för EU-samarbetet verkar isamma riktning som jag här har antytt. I synnerhet ärdet viktigt att verka för en konkurrens på lika villkormellan svenska och övriga länders transportföretag.Sverige skall vara pådrivande inom EU genom enfortsatt avreglering och upphävande av konkurrens-hinder samt utveckla ett gemensamt europeiskt kom-munikationssystem.En politik med dessa riktlinjer leder till en bättresamhällsekonomi och en utveckling av en effektivinfrastruktur.Herr talman! Jag ber att få yrka bifall till reserva-tion nr 1.Anf. 36 ()Herr talman! Vice ordföranden i trafikutskottethade gjort en miss när det gäller talarlistan. Men frånsocialdemokratiskt håll är vi generösa. Därför bjudervi på den här möjligheten att komma in i debatten.Herr talman! I det här betänkandet behandlas tvåförslag från regeringen. Det ena handlar om bespa-ringar inom departementets område. Det andra försla-get innebär att investeringsplanerna skallrevideras i stället för som vart tredjeår. Dessutom har utskottet i betänkandet behandlat ettstort antal motioner som handlar om trafikpolitikensinriktning och även om infrastruktursatsningar i olikadelar av landet.Herr talman! 1988 fattade beslut om detövergripande målet för trafikpolitiken. Det var atterbjuda medborgarna i landets olika delar en till-fredsställande, säker och miljövänlig trafikförsörjningtill lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad.Under fjolåret ansåg att det på nytt vardags att se över trafikpolitiken. Man beslutade atttillsätta en kommission som fick i uppdrag att utarbetaen ny nationell kommunikationsplan. Regeringen harfattat beslut om direktiv till kommissionen, och denhar även tillsatts.Kommissionen skall ur ett helhetsperspektiv utre-da trafik- och informationsteknikens frågor. Förutomrena trafikfrågor skall kommissionen även se övermiljöfrågorna, infrastrukturens utformning, investe-ringsplanernas inriktning, dimensionering av trafiken,finansieringsfrågor, regionalpolitiska effekter samtåtgärder på informationsteknikens område. När detgäller informationstekniken skall man också titta påtele- och datakommunikationernas möjligheter. sade att han var besviken över att fråganom den regionala effekten på trafiken saknades. Mendet finns alltså med i utredningens uppdrag, och det ärnågonting som vi kanske får anledning att återkommatill senare.Kommissionen har mycket vida direktiv som skallbilda ett underlag för att få ett samlat kommunika-tionspolitiskt ställningstagande, som regeringen harför avsikt att förelägga 1997.Men det pågår också ett stort antal andra utred-ningar inom departementets område. Det handlar omatt lägga fram ett långsiktigt sjöfartspolitiskt program.Det finns en särskild kommitté som arbetar med ökadsjösäkerhet. Inom departementet arbetar man medinformationsteknikprogram. Utredning pågår om hurvägtullar skall vara utformade. Dessutom är i slutskedet av sitt arbete. Detär alltså ett väldigt brett fält som täcks.Alla motioner som har behandlats i detta betän-kande berörs på ett eller annat sätt av de pågåendeutredningarna. Därför har utskottsmajoriteten ansettatt nu inte bör ta ställning till de enskildaförslagen.Enligt utskottets mening är det och re-geringens uppgifter att anvisa medel och att angeövergripande ramar och riktlinjer för investeringspla-neringen. Med en sådan här målstyrd organisation börriksdagen normalt inte ta ställning till konkreta kravpå investeringar och underhållsåtgärder i olika delarav trafiksystemet. Det är anledningen till att utskottetavstyrker ett ganska stort antal motioner just på dethär området.När det gäller besparingar har man inom departe-mentet ålagts att göra en besparing på2,. Från utskottets sida ser vi detstatsfinansiella läget så allvarligt att vi inte har någotatt erinra mot denna besparing. Det innebär i prakti-ken bl.a. att vissa senareläggningar måste göras avinfrastruktursatsningar, och det gäller såväl väg- somjärnvägsinvesteringar.I fråga om investeringsplaneringen föreslår rege-ringen fyraåriga perioder i stället för som treåriga.Detta är en uppfattning som också utskottet delar. Dethar att göra med att har beslutat om fyraåri-ga mandatperioder. I konsekvens med detta bör ocksåperioderna när det gäller investeringsplaneringenförlängas.Så några ord om EU. Vårt medlemskap I EU in-nebär att vi nu har nya möjligheter att tillsammansmed medlemsländerna utforma trafikpolitiken. Ut-skottet anser att det ligger ett stort värde i att vi i såstor politisk enighet som möjligt kan vara pådrivandei frågor som gäller utformningen av trafikpolitiken,miljöanpassade kommunikationer, strävandet efterlikvärdiga konkurrensvillkor för olika trafikgrenar ochinfrastrukturens utbyggnad i medlemskapet i EU innebär självfallet inteatt förbindelserna med skall försvagas.Utskottet förutsätter att regeringen kommer att föradiskussioner med bl.a. länderna runt ominfrastrukturens utbyggnad.Fru talman! Det råder ganska stor samsyn mellande olika politiska partierna när det gäller de övergri-pande trafikpolitiska målen. Trots detta har fyra re-servationer fogats till betänkandet. Även och var inne på den samsynsom råder, vilket vittnar om att vi har varit ganskaöverens. Det mesta som tas upp i dessa reservationeringår i det uppdrag som de omnämnda utredningarnaredan har. Därför är det svårt att förstå varför reser-vationerna över huvud taget har avgivits.Vi har här i tillämpat principen att närutredning pågår, får utredningen verka och arbetafärdigt innan vi går in och bryter. Våra kamrater somhar fått i uppdrag att sitta i dessa utredningar skullenog inte bli så glada om började att fattabeslut på områden som de har att utreda.Jag kan konstatera att nu i sin reser-vation accepterar någon form av vägtullar - det rör sigi alla fall om någon sorts belastning för trafikanter.Men man kallar det för trängselavgift. För övrigttycker jag att både anförande ochreservationen andas något av marknadens lovsång.I reservation har jag fastnat för enspeciell mening. Jag citerar: "De fördelar som bil ochflyg erbjuder är emellertid så pass uppskattade ochetablerade att det krävs alternativ som inte stör sam-hällets funktion och utveckling." Är det detta som ärden nydanande idén? Jag måste säga säga att jag harväldigt svårt att tolka vad som står i den här mening-en. Men jag tolkar det så att ändå inser attdet inte är med restriktioner och politiska beslut somdetta styrs, utan det är medborgarna som styr valet avkommunikationsmedel.Elisa sade att vi lever i ett bilsam-hälle, men att detta inte är naturlagsbundet. Ja, det kanjag väl ställa upp på. Sedan sade hon att Miljöpartietinte menar att norrlänningarna skall cykla till Stock-holm. Nej, tack och lov för det. Jag vill lova ElisaAbascal att jag har en viss erfarenhet. Skulledet vara så att jag skulle cykla till för attfullgöra mitt uppdrag i fick jag åka hit påhösten och hem eventuellt till jul. Sedan fick jag cyklatillbaka till och cykla hem påsommaren. Jag skulle inte hinna cykla.Jag vet också vad det innebär att vara norrlänning,bo i ett glesbygdslän och tro att man skall kunna ut-nyttja allmänna kommunikationer. Jag tycker attMiljöpartiet borde fundera litet grand. Vi skall natur-ligtvis verka för en miljövänlig trafik, men jag ställerinte upp på tanken att vi på något sätt skulle förbjudamänniskor att köra bil.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan i dess helhet och avslag på re-servationerna.Anf. 37 () replikFru talman! sade att jag var räddatt de regionalpolitiska frågorna skulle komma bort.Nu är ju inte jag så lättskrämd av mig. Och förrestenär jag så pass läskunnig att jag har kunnat ta del avdirektiven. På s. 12 står det också om regionala effek-ter. Så jag är inte alls rädd för att de skall kommabort. I så fall har misstolkat mig. Vadjag sade var att man måste beakta de regionala pro-blemen, kanske på ett annat sätt än vad man gjorde i1988 års trafikpolitiska beslut. Sett utifrån det beslutetoch hur kommunikationerna ser ut i regionerna ,har man ju misslyckats. Det var så jag menade, ochdet var därför som jag tog upp den frågan.Framför allt glesbygden har inte fått några bättrekommunikationer. har inte blivit som manfrån sade, dvs. mycket rundare med de nyatelekommunikationerna. När det gäller trafikpolitikeni övrigt ser ut som det gör.Sedan återkommer jag till detta med kommittéer-na. Jag har inte uttryckt annat än att det är bra att dehar tillsatts. Som jag ser det är det ändå litet proble-matiskt. Vad skall vi göra i trafikutskottet om vi intekan göra någonting och om vi nästan blir kritiseradenär vi avger reservationer? Skall man då lägga nertrafikutskottet? Eller vad skall vi syssla med under dekommande två åren? Det är ju så länge som åtminsto-ne den här kommittén skall arbeta.Anf. 38 () replikFru talman! Jag tror inte att ochjag behöver föra någon längre diskussion om regio-nalpolitiken och effekterna. Som norrlänning är jagnaturligtvis mycket angelägen om att vi har en funge-rande trafik även i glesbygden och på landsbygden.Jag tycker att både och jag skallacceptera att kommittén får arbeta. Sedan får vi se hurförslaget blir.När det gäller vad vi skall göra i trafikutskottet harjag icke för avsikt att låta utskottet vara vilande underden tid som kommittéerna arbetar. Vi kommer säkertatt hitta uppgifter även i trafikutskottet. Så Karl-ErikPersson kan vara lugn.Anf. 39 () replikFru talman! Det är bra att vi är överens om de re-gionalpolitiska målen. som gått har man,som jag sagt förut, misslyckats i det avseendet. Bådenär det gäller godshanteringen och när det gällertransporterna har glesbygden drabbats oerhört hårt.Det innebär problem för företag som kanske vill ny-investera i dessa områden. Om man miss-gynnas av transporterna får vi ingen utveckling. Detär jättebra om den sittande kommittén kan ta del avden debatt som förs framöver och ta till sig de syn-punkter som kommer fram.Jag kan i detta sammanhang säga att jag glädermig åt att vi kan fortsätta att arbeta i trafikutskottet,men frågan är: Med vad?Anf. 40 ()replikFru talman! Det var typiskt att fästa sig vid det som inte vill haoch aldrig har påstått sig vilja ha heller, t.ex. förbudav bilar. Vi i har aldrig sagt att vi skallförbjuda bilarna. Tvärtom har vi vid upprepade tillfäl-len i kammaren sagt att det är precis vad vi inte vill.Vi vill däremot tillgripa de medel och den teknik somfaktiskt finns för att styra utvecklingen på ett sätt somgynnar miljövänliga transportsätt och skapar alterna-tiv. Därmed kommer jag till den mening som MonicaÖhman fann så kryptisk och som hon inte förstodandemeningen av, nämligen att vissa transportslag,t.ex. bil och flyg, erbjuder sådana fördelar att manmåste kunna kompensera med fullgoda alternativ.Med det menas precis det som står, en verklighets-förankring. Vi förordar realistiska alternativ. Vi troräven att det går att skapa sådana. Det är precis vadsom står där, ingenting annat.Jag vet inte om jag skall behöva kommentera dettamed . Vi har aldrig sagt att vi skulle ha såda-na alternativ. Vi vill ha ett vettigt transportsystem. Vihar visat på olika exempel, t.ex. regionala spårvägaroch olika former av andra alternativ, för att hitta lös-ningar för just regiontrafiken.På tal om gynnsamma förutsättningar skall jagnämna "The royal commission on environmentalpollution", som är en brittisk kommission somkommit ut med 18 olika betänkanden. att för varje meter bilväg som man bygger gene-rerar man ytterligare biltrafik. Det är där man talar omatt skapa förutsättningar. Är det den väg man villvälja, så var så god, men vi kommer inte att stå tystaoch se på den utvecklingen. Där menar vi att det krävspolitiskt mod och handlingskraft för att agera.Anf. 41 () replikFru talman! talade själv omde stora problemen på grund av de många bilarna. Dåmåste man tolka det så att ni vill minska antalet bilar.Elisa sade att det inte handlar omnågon naturlag.Det är bra om vi kan verka tillsammans för att delsställa krav på miljöindustrin att den skall förbättrabilarna, dels satsa på kollektiva lösningar där det går.Men det är inte alldeles enkelt, för man kan inte flyttaöver från den ena delen av landet till den andra ochsäga att det skall fungera med kollektiva lösningar.Jag tänker t.ex. på , ett område som upptaren fjärdedel av landets yta men som har väldigt litetfolk, 260 000 människor. Det skall mycket till för attfå kollektivtrafiken att gå runt i ett sådant län.