prot · GI0959 · 1995-02-10 00:00:00 — består av hälften kvinnoroch hälften män, och här i har vi flest kvin-nor i världen.Anledningen till att detta har kunnat uppnås är sä-kerligen att de svenska kvinnorna är friast i världen.Vi har en stark ställning på arbetsmarknaden, och vikan tack vare vårt välfärdssystem kombinera arbeteoch familj.För oss socialdemokratiska kvinnor är det ensjälvklarhet att slå vakt om det vi har uppnått ,men också att ta fortsatta steg framåt. Därför måste vinu på allvar diskutera framför allt hur kvinnors ar-betsmarknad kommer att se ut i framtiden.Det är ett faktum att kvinnorna har klaratsig bättre från arbetslöshet än männen. Under de tregångna åren har arbetslösheten varit högre för män änför kvinnor, och förvärvsfrekvensen har sjunkit merför män än för kvinnor.Men orosmolnen hopar sig. För fler kvinnor änmän miste sina jobb 1994. Skillnaden i öppen arbets-löshet mellan kvinnor och män minskar. 1993 var den3,och 1994 var den . Männens öppna ar-betslöshet minskade 1994. Kvinnornas ökade något.Deltidsarbetslösheten ökar.De typiska kvinnojobben försvinner inom admi-nistration, förvaltning, vård och omsorg. Det är enstrukturell förändring av kvinnors arbetsmarknad somsmyger sig på. Här finns ingen dramatik i form avjättenedläggningar. Här sker det successivt.Men framtiden borde kunna tillhöra kvinnorna. Vikommer att se en tillväxt inom det privata näringsli-vet, inom industri och service. Och inom industrinförsvinner många tunga jobb. En bättre arbetsorgani-sation, med mindre av monotona enkla arbetsuppgif-ter, borde göra det lättare för kvinnor att få jobb däroch utveckla sina kunskaper.Framtidens arbetsmarknad kommer också att kän-netecknas av höga kompetenskrav, goda språkkun-skaper och god förmåga till kommunikation - kompe-tenser som borde ge kvinnor en fördel. Vi vet t.ex. attkvinnor i högre utsträckning än män deltar i utbild-ning.Men för att dessa, som det kan tyckas goda förut-sättningar för kvinnors arbete skall kunnainfrias krävs det också handling och politisk styrning.Därför tycker vi socialdemokratiska kvinnor att det ärviktigt att vi slår fast vissa principer för framtiden.För det första är grundbulten den gemensammasektorn. Den har stor betydelse för kvinnors möjlighettill förvärvsarbete, dels därför att den gör det möjligtför kvinnor att förvärvsarbeta, dels därför att den germånga kvinnor arbete. Vi anser därför att vi måste slåvakt om det gemensamma, och vi anser att de bespa-ringar som måste göras i första hand skall gälla trans-fereringarna.För det andra tycker vi att principen om kvinnorslika rätt till arbete är viktig. Ett eget arbete, med enlön som man kan leva på är grunden för kvinnorsfrihet och oberoende. Kampen mot arbetslösheten ärdet absolut viktigaste. Särskilda insatser måste riktasmot kvinnor över 45 år.För det tredje skall kvinnor ha lika rätt till heltid.Principen på arbetsmarknaden skall vara att det ärheltidsarbete som erbjuds. Vill man jobba mindreskall det gå bra. Men i botten skall man ha en hel-tidstjänst. Det kräver också förändringar i lagen omanställningsskydd.För det fjärde måste principen vara lika lön förlikvärdigt arbete. Det är oacceptabelt att det fortfa-rande, 1995, finns löneskillnader mellan kvinnor ochmän som enbart beror på kön. Här krävs det föränd-ringar i jämställdhetslagen. Men det viktigaste är attparterna på arbetsmarknaden drar i gång ett systema-tiskt och intensivt arbete för att komma till rätta medlöneskillnaderna.För det femte skall kvinnor ha lika rätt till kompe-tensutveckling i arbetet och lika rätt till det godaarbetet. Kvinnor har fortfarande mer okvalificerade,monotona och ofria arbeten än män. De är därföröverrepresenterade i arbetsskadestatistik, och de för-tidspensioneras i högre grad än män. Detta är oaccep-tabelt. Här krävs det särskilda program som riktar sigjust mot kvinnors arbetsmiljö.För det sjätte skall kvinnor ha lika rätt till arbete ichefsställning. Alltför få kvinnor är chefer, särskiltinom det privata näringslivet. Mycket kunskap, kom-petens och konkurrenskraft går förlorad i och medden sneda chefsrekryteringen. Det har vi helt enkeltinte råd med.Slutligen anser vi att kvinnor skall ha lika rätt attbli företagare. Vi tycker därför att det är bra med denkraftiga satsning som föreslås från regeringens sidanär det gäller stöd till kvinnliga företagare. Men detfinns väldigt mycket mer att göra på den regionalanivån.Vi socialdemokratiska kvinnor tar avstånd från denyliberala påfund som finns i debatten, sådana sompigavdrag, vårdnadsbidrag, ökade löneskillnader ochandra liknande förslag som enbart syftar till att skapaett a- och ett b-lag på arbetsmarknaden.Vi socialdemokratiska kvinnor vill förbättra jäm-ställdheten mellan könen, inte försämra den. Vi villstärka kvinnors ställning i samhället, inte försvagaden.Anf. 35 () replikHerr talman! Jag blev mycket glad när jag hördeBerit Andnor tala om denna viktiga fråga, jämställd-het mellan könen i arbetslivet.Jag vill ställa en fråga till . Vi iVänsterpartiet har avsatt 2 miljarder till det vi säger ären kommunakut. De här pengarna har vi avsatt justför att vi skall kunna rädda hem de 40 000 kvinnorsom går på utbildningsavtal och som riskerar attgå ut i öppen arbetslöshet och framåt, därtillde 12 000 - 13 000 som riskerar att sägas upp pågrund av den dåliga kommunala ekonomin.Vi har också avsatt 900 miljoner inom arbets-marknadspolitiken för att skall kunna användassom stöd i den kommunala sektorn, för att bibehållakvinnor i arbete.Vi har lagt fram ett förslag om lagstiftning för attdeltidsarbetslösa skall ha företräde till fler arbetstim-mar när de blir lediga.Kommer Socialdemokratiska kvinnoförbundet attstödja det förslaget?Vi har lagt fram ett förslag till lagstiftning för attdeltidsarbetslösa skall ha företräde till fler arbetstim-mar när de blir lediga. Kommer det socialdemokratis-ka kvinnoförbundet att stödja det förslaget?Vidare har vi lagt fram ett förslag om en lagstift-ning för att uppnå lika lön mellan könen . Det finnsen sådan lagstiftning - det är bara att hämta hem dentill . Den fungerar i och kan fungerahär. Kommer vi att få stöd när det gäller det förslaget?Vi har också lagt fram förslag om att ändra arbets-skadebegreppet - ett område som direkt berör kvin-nors möjligheter. Kvinnornas arbetsskador producerasjust på det sätt som beskriver.Min fråga blir alltså: Kan vi förvänta oss stöd fråndet socialdemokratiska kvinnoförbundet på de härområdena?Anf. 36 () replikHerr talman! De socialdemokratiska kvinnornaoch den socialdemokratiska regeringen har lagt framett förslag till budget som just utgår från den principsom jag tidigare nämnde: Vi skall sanera statsfinan-serna och vi skall sätta kampen mot arbetslöshetenfrämst.Vi kommer aldrig att kunna komma till rätta meddet usla ekonomiska läge som vi hamnat i om vi intefår ned arbetslösheten. Som jag och regeringen serdetta är det allvarligaste hotet mot jämställdheten justden höga arbetslösheten. Den kommer att slå hårdastmot kvinnorna och den kommer att direkt motverkajämställdheten mellan könen. Därför har vi satt kam-pen mot arbetslösheten främst.I vårt förslag till budget finns det ett omfattandeprogram som just syftar till att få ned arbetslösheten.Det är ett omfattande program som inkluderar utbild-ning och riktade insatser som krävs i den mycketspeciella situtation som vi nu befinner oss i.Jämställdheten går som en röd tråd genom stats-budgeten. Vi föreslår en rad åtgärder som just skallfrämja jämställdheten mellan könen.Vi socialdemokratiska kvinnor och den socialde-mokratiska regeringen har valt att prioritera detta medatt värna den gemensamma verksamheten. Verksam-heten i kommuner och landsting är oerhört viktig.Därför skall nedskärningar på det området absolutkomma i sista hand, eftersom det här är avgörande förjämställdheten men också för jämlikheten i samhället.Därför har vi valt att göra de nedskärningar som ändåmåste göras inom transfereringssystemen. Det är ettval som vi socialdemokratiska kvinnor står bakom. Vibackar fullständigt upp här.Anf. 37 () replikHerr talman! Jag har läst budgetpropositionen ochockså just de beskrivningar som refere-rar till. Jag kan konstatera att det är väldigt lätt förVänsterpartiet att ställa sig bakom beskrivningarna avverkligheten sådan den är. Det gäller då ojämlikhetenmellan könen och behovet av åtgärder. Där finns detinga meningsskiljaktigheter.Däremot saknar jag de konkreta och skarpa för-slagen - de direkta åtgärderna. har lagtfram sådana förslag. Det är ju så att vi inte genom attinte införa ytterligare nedskärningar kan rädda de50 000-60 000 kvinnor som går ut i arbetslöshet frånapril och framöver - de finns där. Det krävs åtgärderför att rädda deras sysselsättningstillfällen. Det krävsockså åtgärder för att få i gång en likalönesättningmellan könen och få bort lönediskrimineringen.Vi tycker likadant. Men var finns de skarpa kon-kreta åtgärderna från socialdemokratins sida?Jag håller med om gjorda verklighetsbeskrivningoch delar uppfattningen att åtgärder behövs, men jagsaknar förslagen. Låt oss då göra det enkelt! Vi iVänsterpartiet har ju lagt fram förslag. Kan vi få ertstöd?Anf. 38 () replikHerr talman! Vårt förslag till statsbudget innehål-ler ett av de mest omfattande program som någonsinhar lagts fram när det gäller kampen mot arbetslöshe-ten.Jag tror, , att vi är överens om attjust kampen för kvinnors lika rätt till arbete är detabsolut viktigaste för jämställdheten i vårt samhälle.Om vi inte klarar att få ned arbetslösheten kommerkvinnors ställning att allvarligt undermineras. Det harvarit utgångspunkten i vårt arbete.Det finns en mängd konkreta förslag. Dessa finnsbeskrivna framför allt i Arbetsmarknadsdepartemen-tets bilaga och syftar just till att föra kampen motarbetslösheten mycket hårt och intensivt under dekommande åren. Detta gynnar kvinnor och kommeräven att gynna jämställdheten mellan könen.Vidare finns det en rad konkreta förslag. T.ex. närdet gäller deltidsarbetande har jämställdhetsministerntagit initiativ till diskussioner med parterna. Hon harockså lett en diskussion med parterna som har handlatom att driva frågan om rätten till lika lön för likvär-digt arbete.Jag kan hålla med om att det krävsytterligare insatser här. Den kritiken framförde visjälva när den senaste föränd-ringen av jämställdhetslagen lades fast. Vi har föravsikt att om ungefär komma tillbaka med ensärskild jämställdhetsproposition och låta den jäm-ställdhetsdelegation som är tillsatt under det kom-mande året arbeta med dessa frågor.Stegen måste tas framåt. Därom är vi överens. Viskall inte nöja oss med det vi uppnått. Kampen gällernu rätten till arbete och att vi får möjlighetatt sanera statsfinanserna. Det är viktigast när detgäller kvinnornas ställning på arbetsmarknaden.Anf. 39 ()Herr talman! Min debut i samma dagsom budgetpropositionen lades fram gjorde att jagsom tidigare kommun- och landstingspolitiker ställdemig alltmer frågande till regeringens politik. Jag hadenog ändå inte velat tro att Socialdemokraterna skullegöra så litet för att hjälpa de arbetslösa.Jag mötte före valet flera resignerade människorsom vantrivdes med sin arbetslöshet, som i sin situa-tion inte vågade lita på fyrpartiregeringen och somtrodde att Socialdemokraterna skulle göra mera. Dehär människorna sade: Vi står ut . Då ändrardet sig.Man syftade på valet. Vad skall då dessa armamänniskor tänka ? Måste de vänta till nästa val?Arbetsmarknadspolitiken kan inte ensam bära an-svaret. Det handlar om den ekonomiska politiken istort, maximalt med näringspolitiska insatser ochregionalpolitiska insatser - ett område där det istället finns en stor oro för att miljonerna skall för-svinna. Det är ett skräckscenario för oss kvinnor. Dethandlar också om utbildningspolitiken. Från den ondacirkeln måste vi in i den goda med ökad tillväxt,minskad arbetslöshet och förbättrade statsfinanser.Regeringen måste sluta cirkla runt den onda cir-keln och våga bryta ansatsen och stanna upp för att tasig in i den goda. Första steget är en strategi för till-växt. Varje svenskt hushåll skulle ha haft140 mer i inkomst om vi hade haftsamma tillväxt som övriga OECD-länder.Och än slank hon hit, och än slank hon dit, och änslank hon ner i diket ... Ner i diket återfinns just somrubrik i i omvandling.Att ta sig upp handlar om långsiktighet. Dethandlar om långsiktigt sänkta arbetsgivaravgifter -inte om att höja arbetsgivaravgifterna medden ena handen och att kortsiktigt sänka med denandra. Då uppstår det förvirrande motpoler för ar-betsgivaren. Skall man i efterhand skicka pengar tillarbetsgivaren och buga och tacka för dem som an-ställts efter , eller hur är det tänkt?Småföretagarna deklarerar klart att de inte vill haden typ av stöd som regeringen nu lägger fram i mil-jarder genom RAS i ett konjunkturläge där företagenändå måste nyanställa. Är det månne detta företagenväntar på? Övertidsuttagen inom industrin ökar juåterigen och ligger nu på . Vågar man inte an-ställa nya? Detta måste regeringen ta ansvar för.Varför inte ta vara på den positiva rörlighet somändå finns på arbetsmarknaden? SCB har visat attarbetslösheten låg på 356 000 personer. 1994var det en minskning med 16 000. Det kan tyckaslitet, men tittar man noga på rörligheten så ser man att370 000 nya arbetslösa kom till. 250 000 personerförlorade sina arbeten. 350 000 personer gick tillutbildning efter arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Och faktiskt - 290 000 personer fann ett arbete! Om-kring fick alltså ett arbete före årets slut.Regeringen talar om arbetsföretag, att i statlig bo-lagsform statsanställa arbetslösa och hyra ut dem.20 000 arbetslösa skulle hyras ut för att utföra olikaarbetsuppgifter.Hur frivilligt det än kan låta, skulle jag som ar-betslös inte tycka att detta är ett positivt system. Förmig skulle det handla om att bli en sorts diversearbe-tare som skulle utföra både det som jag har kompe-tens för och det som jag inte har kompetens för. Sam-tidigt som jag skulle vara med om att ofrivilligt slå utfamiljeföretag skulle jag bli en s.k. statsanställd ar-betslös.Ett av regeringens förslag tycker jag är bra. Det ärförslaget om datotek, där stat och kommun tar ettgemensamt ansvar för att utbilda arbetslösa i datoran-vändning. Det är att använda tiden på ett bra sätt. Mendetta är det oerhört tyst om från regeringens sida.Däremot är det förkastligt att sätta en åldersgränsför ungdomar som kvalificerat sig till arbetslöshets-kassa. Det är inte så mycket pengarna det handlar omsom diskrimineringen av den enskilde. Varför skallregeringen fastställa när den enskilde skall betraktassom vuxen? Skall kommunerna vara garanten förnågot slags myndighetsålder, och varför just 20-årsgränsen? Återför i stället en allmän arbetslöshets-försäkring.Vi kristdemokrater vill starta skatteväxlingen förmiljön . Vi har inte tid att vänta . Vi föreslåren avgift på hushållsavfall som också ger resurser attsänka arbetsgivaravgiften.Min erfarenhet från kommun- och landstingspoli-tik försätter mig i ett ytterligare dilemma. Samtidigtsom jag gläds över varannan damernas får jag paniknär jag tänker på de anställda med lägst lön i kommu-ner i landsting. Enligt regeringen måste kommunernaliksom övriga parter på arbetsmarknaden bidra medansvarsfulla och långsiktiga löneavtal. stårkommunerna inför en bister verklighet. Under denärmaste två åren räknar man med 24 000 färretjänster i den kommunala verksamheten. Kommuner-nas utrymme minskar med 18 miljarder.Jag vill ha ett könsneutralt värderingssystem, så attpersoner i omvårdnaden kan värderas upp. Det hand-lar ju mest om kvinnor. Men regeringen vingklipperkommunerna, där en stor del av kvinnorna jobbar ijust den offentliga sektorn.Vi kristdemokrater vill styra över runt 5 miljardertill vård och omsorg och avvisar förslaget om avegenavgifterna som slår hårt mot låginkomsttagarna.Herr talman! Det finns oerhört mycket att göra påarbetsmarknadspolitikens område.Anf. 40 BO FINNKVIST (s)Herr talman! Sysselsättningspolitik m.m. är rubri-ken för det sista blocket i den allmänpolitiska debat-ten som är inne på tredje dagen. Jag tror att mittanförande lutar åt "m.m.".Under de rubriker som har debatterats un-der veckan har man också haft många uppslag om hurman skall komma till rätta med den fruktansvärt högaarbetslösheten. Det handlar givetvis om statens finan-ser som måste komma i balans för att ränteläget skallsjunka och en aktiv näringspolitik som inte är baseradpå tron att allt ordnar sig självt.Marknadskrafterna finns, men att de inte ordnarallt tycker jag att vi har lärt oss efter dessa år.Arbetsmarknadspolitik, regionalpolitik och kom-munernas ekonomiska fördelning är viktiga pusselbi-tar i arbetet med att komma till rätta med den högaarbetslösheten.En fråga som blir av yttersta vikt försysselsättningen i kommuner och landsting är ut-formningen av det förändrade skatteutjämningssyste-met.Som förslaget ser ut skulle ett stort antalVärmlandskommuner drabbas mycket hårt. Densammanlagda förlusten för kommunerna i Värmlandskulle bli 290 miljoner. Fyra kommuner skulle nåtaket på i minskade bidrag per invånare. Detskulle innebära en skattehöjning på ide hårdast drabbade kommunerna. , min hem-kommun, är en av dessa. Det handlar om kommunersom redan tidigare ligger i topp när det gäller skatteut-tag, så det är inte en ralistisk väg att gå för att kom-pensera bortfallet. Det som återstår är besparingar,vilka innebär minskad sysselsättning, i all synnerhet ivård och omsorg. Omräknat handlar det om 1 500-2 000 färre anställda inom den kommunala sektorn iVärmlands län.Vård och omsorg med i huvudsak kvinnliga an-ställda kommer att få ta de stora smällarna i gles-bygdskommuner som har stora problemmed arbetsmarknaden. När man ser denna framtidsut-veckling säger man att detta bara inte får ske.Jag har full förståelse för att det finns stora pro-blem även i andra delar av landet. Men de föreslagnaförändringarna är för drastiska och får orimliga sys-selsättningseffekter. Följden blir sämre vård och om-sorg.Jag vet att ett utredningsförslag skall ses över in-nan det blir en proposition. Men Kommunförbundethar tyvärr godkänt förslaget. Jag hoppas verkligen trots detta gör en radikal förändring innan försla-get läggs fram för beslut i och att man ock-så låter sysselsättningseffekterna väga tungt. Det blirannars de glesbefolkade delarna av landet som drab-bas, vilka har hög arbetslöshet ochhöga kommunalskatter. Det vore orimligt. Det skulleockså kunna leda till motsättningar som vi definitivtinte är betjänta av i dag.Jag vill också nämna en sak som å andra sidan ärpositiv från kommunalekonomisk synpunkt. Genomett beslut har vi i princip återgått tilldet gamla systemet för arbetslöshetsförsäkring som vihar haft i detta land, vilket sopades bortgenom ett beslut av den borgerliga riksdagsmajorite-ten våren 1994.Om den statliga arbetslöshetsförsäkringen hadevarit kvar skulle det, utöver bl.a. större otrygghet förden arbetslöse, ha inneburit att kostnaderna efter tvåoch frånvaro från ordinarie arbetsmark-nad skulle föras över på kommunerna i form avmycket högre kostnader för socialbidrag. Det skulleinnebära skattehöjningar på både tre och ien del av arbetslösheten hårt drabbade kommuner.Detta rättades till genom ett beslut i december 1994.Det var mycket bra både för de arbetslösa och förkommunernas ekonomi. Det var ett klokt beslut.Herr talman! Jag hoppas och räknar med att man iregeringen visar samma klokhet när man utformarförslaget till förändring av skatteutjämningssystemet.Anf. 41 ()Herr talman! I sysselsättningspolitiken finns detinga snabba lösningar. Jag vill bestämt varna försmörbytteteoremet, det som säger att arbete är somsmör - tar någon en klick så blir det mindre kvar fördem som kommer efter. I själva verket är situationenden att den som jobbar intensivt också skapar nyajobb åt andra.Det stora dilemmat och problemet som vi har ärkompetensbristen. I kompetens har vi i halkatefter både västvärlden och Stillahavsasien på väsent-liga punkter.Den svenska industrin verkar i branscher som iväldigt mycket har sin framtid bakom sig. Den byggerpå uppfinningar som gjordes vid förra sekelskiftet.Jag behöver bara erinra om sådana produkter sommalm, pappersmassa, kylskåp, bilar, kullager ochtelefoner - allt är produkter från förra sekelskiftet.De nya jobben måste skapas i näringslivet, och detinnebär att vi framöver också måste få en betydligthögre kompetens på mer spännande områden isvenskt näringsliv. Vi måste därför vidta en rad åtgär-der.Vi måste bevara svenska uppfinningar i Sverige.Den första datorn i världen hette Besk och gjordes iStockholm. Den tillverkas inte längre. Den förstaplatta bildskärmen gjordes i . Det första vävnadsvänliga röntgenkontrast-medlet gjordes i . Det tillverkas i svenska forskarna är eftersökta. Ett sådant fö-retag som har tolv man som har som endauppgift att leta i de stora internationella databasernaför att hitta personal att rekrytera till . Det finnsinget svenskt företag som rekryterar på det sättet.Vi behöver behålla våra forskare kvar i Sverige.Vi behöver stimulera våra företag att satsa på forsk-ning, informationsteknologi och att rekrytera kompe-tens till företagen. Där brister vi rejält.Ett tydligt exempel på detta är att det enda områdesom har fått rejält med forskningsmedel på senare tidär den medicinska forskningen, ofta beroende på där har tillgång till en rad fonder utöver de statli-ga. Därför har vi också en läkemedelsindustri sombefinner sig på internationell toppnivå, detta till skill-nad från många andra områden inom svensk industri.Vi behöver också ligga i rätt branscher. NästaKondratiev-våg kommer enligt alla bedömare atthandla om optik, om gen- och bioteknik, om ren mat,om solar- och miljöteknik, om datakommunikation -inte hårdvara men kommunikation. Detta är branscherdär vi är tunna på forskningssidan. Vi är ett litetland, och vi kan inte täcka allt, men vi behöver hittanischer på de här områdena.Alla studier av tillväxt- och sysselsättningstillväxtvisar att det som är grundläggande för att man skall få"go" i näringslivet är att man satsar på bra universitetför forskning och utbildning. Utomlands räknar mannu med ett universitet per halvmiljon invånare. Vi harinte ens ett per miljon invånare.Vi måste också satsa på infrastruktur, framför alltflyg- och informationsteknologi. Dessutom behöver viett bra kulturliv med kvalitet för att få en tillräckligtkreativ massa i samhället.Vi har i som vanligt halkat efter när detgäller långtidsutbildade. I är långtids-utbildade, i är det . I våra övriga konkur-rentländer ligger siffran mellan och 17 %.Civilingenjörsutbildningen i är i längd ba-ra två tredjedelar av motsvarande utbildning i vårakonkurrentländer. I fråga om civilekonomutbildning-en ligger resurserna och kvaliteten med ett undantag,nämligen , lägre än konkurrentländernas.Det här är problem som leder till sysselsättnings-problem.Vi behöver fler universitet, inte lyxlirare somkommer in för en tillfällig genomgång vidett universitet där inga resurser för utbildning finns.Vi behöver en forskning med kvalitet för att få framspetsteknologi och inte plottra bort resurserna påsmåhögskolor. Vi behöver koppla universiteten tillnäringslivet, skapa tjänstekombinationer som gör detmöjligt att grundforska och vara ute i till-lämpad forskning ute på företagen. Vi behöver infor-mationsteknologisatsningar. Vi behöver flyg- ochbroförbindelser och bättre vägar generellt, därför attvi ligger långt från våra marknader och därför att vibehöver ett kulturliv med kvalitet.Det gäller att ta vara på de resurser vi har i Sveri-ge. Vi måste bli världsledande i vissa av framtids-branscherna i nischer. Det här kan man inte åstad-komma på något annat sätt än genom en bred satsningpå grundforskningen. Man kan aldrig kommenderafram forskningsresultat, men med goda breddresurserkommer det att bli genombrott, än här och än där, ochdet gäller att ta vara på dem.Vad vi behöver är alltså en bred kompetenshöj-ning på alla nivåer i det svenska samhället. Inser maninte detta kommer kräftgången och arbetslösheten attfortsätta.Anf. 42 ()Herr talman!