prot · GJ096 · 1995-10-11 00:00:00 — Den kan ersättas med fördelnings- och regi-onalpolitiska åtgärder eller flexibla löner/priser. Godarbetskraftsrörlighet underlättas av språkliga ochkulturella likheter - just det som inte kännetecknarEuropa.Makroekonomiska chocker som drabbat Sverigeoch dess omvärld skulle aldrig heltkunnat rättas till genom högre geografisk rörlighet,genom arbetskraftsutvandring. Anpassning av helalandets pris- och lönenivå har skett genom devalve-ringar, som känts frustrerande. Orsaken är de fastaväxelkurserna. Ändringarna har inte blivit kontinuer-liga, utan därför dramatiska.I dag har och flytandeväxelkurser. Många felgrepp har rättats till. Varförskall man då ha en fast EMU-regim 1997, 1999 eller2002? En gemensam valuta kan ännu inte fungerafrån till eller från Lands Endtill . Vi är för olika. Varför låter man inte i ställeten gemensam valuta växa fram av sig själv underifråneller t.ex. först inom mindre områden?4. EMU är inte främst ett ekonomiskt projekt.Merparten av världens framstående ekonomer trorinte på EMU. Den gemensamma valutan är ett poli-tiskt projekt, som bottnar i gamla motsättningar,rädslor och rivaliteter mellan större stater.Sprängkraften är stor. Tyskarna vill ha sin D-markoch sin . Tyskar och fransmän ser medskepsis på den anglosachsiska finansiella mark-nadstraditionen. En gemensam valuta kräver en ge-mensam penning- och finanspolitik. Risken är stor attmånga grupper kommer att betrakta sig som"överkörda minoriteter", och då kan man frukta attden mörka sidan av historia upprepas i nyvariant. Den folkliga legitimiteten för projektet ärsvag. Varför ta en stor risk för misslyckande närvinsterna är små? Vad händer om EMU misslyckas -hur återställer man kronan, pundet, D-marken? Pro-blemet liknar att återskapa fisken från fisksoppan.Helmut Kohls djupa bindning till den gemensam-ma valutan har varit Europafederalisternas hopp. Hanhar enligt avslöjat Maastricht-illusionengenom att säga att "1999 är ett andra-rangs EMU-intresse" och "utan EMU 1999 kollapsar inte värl-den". konstaterade :"det är nästan omöjligt att föreställa sig händelsersom kan leda till en valutaunion inom en förutsebarframtid. Europafederalisternas slogan att ´Europamåste byggas på en gemensam valuta´ håller inte. - -- Sanningen är att ett stabilt, samarbetsvilligt och riktEuropa måste byggas utan den gemensamma valutan".Hayek visar hur svårt problemet med fasta ochrörliga växelkurser är. Med prestigelöshet konstaterarhan i "Hayek on Hayek" på sidan 150:"Först trodde jag på fasta växelkurser. Regering-arna skulle hindras att använda rörliga växelkurser föratt underlätta inflation. Men så såg jag hur inflationkunde importeras, då stödde jag rörliga växelkurseroch så föddes idén att låta valutorna konkurrera. "Hayeks förslag underlättas av dagens teknik somger sekundsnabb information om valutornas värdeför-ändringar. Det talar för flytande valutakurser.Herr talman! Politiker i ett litet land i ut-kant bör vara avvaktande och försiktiga. Vår uppgiftär att vara öppna för utveckling men ändå inte hu-vudstupa kasta oss in i "EMU-äventyret". I stället börvi prestigelöst samtala om valuta och penningpolitiskaproblem. Många bättre lösningar än EMU ligger ochväntar på oss. Låt oss börja samtala och avsluta debat-ten.Anf. 33 ()Herr talman! Det handlar om jobben, miljön ochfreden. Samtalen och diskussionen inför regerings-konferensen måste handla om fred, om kvinnornasEuropa, om demokratins och om miljö ochlivskvalitet.När det gäller kvinnornas är grunden förjämställdhet och frihet rätten till det egna arbetet,rätten till den egna lönen. Så är det för alla kvinnor iEuropa. är det kvinnorna som uppvisar denhögsta arbetslösheten och som är de sämst avlönade iEuropa.Europas kvinnor har samma behov av lika lön, li-ka arbete, halva makten i beslutande församlingar,gemensamt ansvarstagande samt gemensamt finansie-rad vård och omsorg. Därför måste möjligheter tillkvinnors arbete finnas och därför vill vi använda deteuropeiska samarbetet till att stärka kvinnors ställningekonomiskt, politiskt och socialt.Full sysselsättning måste vara det viktigaste måletför EU. Kvinnornas arbetslöshet måste tas på sammaallvar som männens. skall arbeta för att göravälfärdspolitiken till en lika viktig del i EU-samarbetet. kan bidra med goda exempel.Den ekonomiska och sociala utvecklingen måstegå hand i hand. Vi vill att EU inför minimikrav påmedborgarnas välfärd. Det skall inte löna sig för före-tag att investera i länder med ett dåligt socialt skydd.Det har vi sagt . Kvinnor och män skallha lika lön för likvärdigt arbete. Vidare måste visvenska kvinnor behålla den självständiga ställningsom vi har genom beskattningen och genom socialför-säkringar baserade på att vuxna individer försörjer sigsjälva. Vi vill motverka att kvinnor blir en ny lågav-lönad underklass med en låg facklig organiserings-grad.Vi vill också verka för att försök med kortare ar-betstid införs. Det kan vi även göra som ett sätt att fåfler arbetstillfällen. Det finns ute i mångagoda exempel på att man har lyckats få fler arbetstill-fällen genom kortad arbetstid. Inte minst metallin-dustrin i har gått i bräschen för att visa pågoda exempel här.När det gäller demokratins måste vi sam-arbeta för att engagera fler folk och länder. Vi måsteutöka medlemsländerna till alla europeiska länder.Vi har mycket att diskutera inför regeringskonfe-rensen. Vi måste se till att folkrörelser, föreningar ochskolor får ett stort utrymme samt medel för ett folkligtengagemang inför regeringskonferensen. Det handlarom att göra folk engagerade och medvetna om vilkamöjligheter som det innebär att vara medlem i EU.Vi måste också slåss för miljö och livskvalitet.Kretsloppstänkandet måste genomsyra EU:s miljö-politik. Dessutom måste vi slåss för att miljöanpassa-de trafiksystem införs och vidareutvecklas samt för attonödiga transporter motverkas inom EU. Dessutomgäller det att EU skall verka för en avveckling avkärnkraften. Då måste vi införa miniminivåer påskatteuttag för koldioxid och energi.Vi måste se till att jordbrukspolitiken reformeras,så att överskotten minskar.När det gäller livskvaliteten måste vi mycket hårtarbeta mot narkotikan. Vi kan aldrig acceptera denliberaliseringspolitik som drivs på många håll i Euro-pa. Den utvecklingen måste stoppas.Avslutningsvis: Det handlar om jobben, miljönoch freden. Vi vill utveckla demokratin, och vi sermöjligheterna för kvinnornas Europa.Anf. 34 () replikHerr talman! Mycket av det som låter bra. Vi skall alltså syssla med välfärdspo-litik och sysselsättning, och vi skall prata om kärn-kraftens avveckling på ett slags Europabasis. Men isamma andetag som säger detta sägerhon att hon vill lyfta de frågorna från riksdagtill en överstatlig nivå, något som i många fall gårfullständigt på tvärs med den subsidiaritetsprincipsom man varit så överens om tidigare i den svenskadebatten.Samma tendens finns i regeringsdeklarationen.Man pratar om att lyfta upp till Europanivå de frågorsom i vardagen berör folk. Det ärockså förvånande med tanke på vad Socialdemokra-terna tänker sig driva på regeringskonferensen. Iförsta hand handlar det om sådant som exempelviskonsumentpolitik och jämställdhet - i sig viktigafrågor, men ändå frågor som är ganska svagt rege-ringskonferensrelaterade. Där riskerar atthamna vid sidan av de stora och viktiga framtidsde-batterna i EU.Anf. 35 () replikHerr talman! Nej, vi ser medlemskapet i EU somen möjlighet att diskutera de här frågorna på en bre-dare basis. Vi ser möjligheter till att det inte bara blirfråga om marknadens och kapitalisternas villkor. Såhar det ju tidigare varit med EU. kan vi göra detmöjligt att fler människor engageras och att en breddiskussion kommer i gång om minimikrav både inommiljöområdet och på den sociala välfärden. Här finnsen stor möjlighet för socialdemokratins projekt i Eu-ropa.Anf. 36 () replikHerr talman! Jag är väl medveten om att detta varden socialdemokratiska retoriken inför både Europa-valet och folkomröstningen. Men faktum kvarstår:Man kan inte ta bort makt och ge den till någon. Mankan inte lyfta bort frågor från riksdag utan attdet påverkar politiken här.Man vill göra ett antal saker överstatliga - full-ständigt på tvärs med tanken om subsidiariteten, dvs.närhetsprincipen, närheten till beslutsfattandet. Julängre bort man lyfter de frågorna, oavsett vilka skä-len är, desto längre bort från folk kommer de.Anf. 37 () replikHerr talman! Jag håller inte med om det. Jag troratt saker kan diskuteras på flera olika håll. Vi kandiskutera vägarna i , där jag bor. Men vi kanockså diskutera transporter och hur vi kan få bättretransportmöjligheter i hela . Det går inte påtvärs här, utan det kan ge möjligheter till ett ökatengagemang bland folk. Närhetsprincipen tror ocksåjag på, men vi kan även öka makten genom att påver-ka i Europa.Anf. 38 ()Herr talman! Det är FN bildades. Medanledning av jubileet har man frågat svenska ungdo-mar vilka frågor de tycker att det är viktigast att drivapå det internationella planet. De två dominerandefrågorna för ungdomarna är fred och miljö. De frå-gorna är också mycket centrala i EU.Vid den vallokalsundersökning som skedde i sam-band med valet till sade de flesta attfreden i var den viktigaste frågan för dem.Därefter kom som ungefär likvärdiga frågor demo-kratin, miljön och ekonomin.Fredsfrågan var helt avgörande redan när samarbe-tet tog sin början i och sedan iden europeiska gemenskapen. Fredsfrågan är nu meraktuell . Det räcker med att nämna stadenSarajevo, som också har blivit ett begrepp.Miljöfrågan har också kommit att betyda allt merainom EU. Här har svenska parlamentariker kommit attspela en viktig roll. ordförande, denbrittiske labourpolitikern , har lovordat desvenska parlamentarikernas insats i miljödebattenbåde i utskottet och i parlamentet.Klimatfrågan spelar en viktig roll i . Sedankom med en klimatkonvention ochkravet på begränsade utsläpp av koldioxid och växt-husgaser. I arbetet med diskuteras nudessa och andra miljöfrågor runt om i vårt land och,förhoppningsvis, över hela världen.Allt detta finns med i EU:s arbete för en bättremiljö. I en rapport om koldioxidskatt som nyligentagits fram talar man om att minska koldioxidutsläp-pen fram . Ett liknande förslaghar Moderata samlingspartiet tidigare lagt fram i densvenska riksdagen.Att använda ekonomiska styrmedel för en bättremiljö är något som vi tillämpade för ungefär tio årsedan, då vi just här i föreslog en övergångtill avgasrenade bilar. På frivillig basis ville vi ha entvåårsperiod med ett rabattsystem. Det mötte då gans-ka stor kritik. Men faktum är att mer än 400 000 bilarmed avgasrening började rulla på våra vägar. Det härär erfarenheter som vi nu använder oss av i den euro-peiska unionen.Det är nödvändigt att det finns en plattform somkan hantera gränsöverskridande luft- och vattenföro-reningar, som för del till kommerfrån andra länder. kan genom sitt medlem-skap fullt ut delta på alla nivåer i det här samarbetet.EU:s arbete bedrivs ju inte bara av de styrande or-gan som diskuteras mest: rådet, kommissionen ochparlamentet. Under institutionerna finns 60-70 arbets-grupper på miljöområdet med svensk representation.Arbetsgrupperna fördelar sig på en mängd olika äm-nesområden, från luft och vatten till flora och fauna.Om vi gick ur EU skulle vi förlora vår möjlighetatt, som en del säger, vara det goda exemplet i famil-jen. Även från EU-håll avfärdas föreställningen kan påverka utifrån, i alla fall särskilt mycket.Man är utomordentligt nöjd med att har varitmed - inte minst när det gäller möjligheten att föra enaktiv miljöpolitik. Frågor där svenska parlamentarikerhittills har varit med om att ta initiativ gäller t.ex.koldioxidskatter, gröna nationalräkenskaper, utveck-ling av miljövänliga hybridbilar och möjligheter attförhindra oljeolyckor till sjöss.Vi ser, som flera här i kammaren redan har varitinne på, fram emot en utvidgad europeisk union. Detio länder i som har Europaav-tal bör, liksom och , kunna inleda med-lemskapsförhandlingar . De länder somuppfyller kraven för medlemskap kan inträda sommedlemmar . Vi vill aktivt medverka tillatt dessa länder ges möjlighet till medlemskap. Deneuropeiska unionen kan inte göra halt vid den tidigarejärnridån.Inte minst för att få en god miljö är det nödvändigtatt knyta dessa stater till EU. präglasmiljöarbetet inom EU av strävan att se över de brist-fälliga kärnkraftverken i öst, stänga dem som inteklarar rimliga miljö- och säkerhetskrav och hjälpa tillmed detta på olika sätt. Det är också viktigt att EU:sminimikrav för miljön får gälla för hela Europa.Ett särskilt intresse för med dess långaÖstersjökust är att alla stater som gränsar till ges möjlighet till ett fruktbart miljösamarbetesom medlemmar i talman! Jag nämnde inledningsvis att mil-jöutskottets ordförande i sagt att svenskarna bidragit till en bra miljö-politik. Han inbjöds till ett möte i för ett tagsedan, men när han fick veta att de svenska inbjudar-na inte ville samarbeta inom EU, utan i stället lämnaorganisationen , tackade Colinsnej. Vill man inte delta i samarbetet, så väljer man jufaktiskt själv att ställa sig utanför.Det kommer ut en bok om svensk utri-kespolitik i praktik och teori under några händelserikaår . Författare är historieprofes-sorn , tidigare ledamot av dennakammare. Han har funnit åtskilliga motsägelser i densvenska utrikespolitiken. I en artikel i måndags skriver han om svensk utrikespolitik:"Omtanken om den egna säkerheten och den egnavälfärden har varit det övergripande målet. Det tycksvara det även efter EU-anslutningen: En egoistisk ochsnävt nationalistisk utrikespolitik. "Jag tror att det nu är dags att samarbeta kring eneuropeisk politik som gynnar hela och därmedockså Sverige.Anf. 39 ()Herr talman! Tullens verksamhet i ochden fria rörligheten för personer och varor över grän-serna i har varit ifokus för en intensiv debatt. Anledningen har varitfolkomröstningen om skulle ansluta sig tillden europeiska unionen eller inte. Valutslaget vet vialla: Det svenska folket sade ja till EU se-dan.Detta valutslag måste accepteras av alla partiersom ställde upp i valet. Med facit i hand ställer jagmig dock tveksam till om detta är fallet från alla par-tier. I nuvarande diskussioner om ett eventuelltsvenskt medlemskap med uppställda krav från svensksida i uppfattar jag att tidigarenej-anhängare framställer ett observatörskap, som detblir frågan om innan medlemskapet kan komma ifråga, som en inkörsport till helt fritt fram för knarköver våra svenska gränser. Det är ett argument somockså framfördes i folkomröstningskampanjen. Dessauttalanden skapar oro i vårt land och kan tyvärr ocksåindirekt uppmuntra till en främlingsfientlig attityd.För en del människor är medlemskapet skrämmande. "Det-var-bättre-förr"-argumenten är fortfarande starktförankrade hos många medborgare.Jag vill klart markera att vi socialdemokrater gerbekämpningen av narkotika en mycket hög prioritet.Jag vågar även påstå att det finns en bred uppslutningfrån övriga politiska partier i kammaren kring detta.Jag har konstaterat att det finns ett märkligt synsättnär det gäller människors möjlighet att röra sig frittöver gränserna. Då skall alla möjliga hinder ställasupp. Men för varor, tjänster och inte minst kapitaletsrörelse via datasystemen, skall en annan syn gälla. fyra friheterna för varor, tjänster, människor ochkapital reglerades redan i . Detta avtalgodtas numera av alla partier som är representerade iriksdagen. I den allmänna debatten finns det dock desom tycks tro att om vi bara stänger våra gränser,stänger vi också ute alla problem.Så är det självfallet inte. Våra problem hanterasoftast bättre med ett ännu kraftigare, intensifieratmyndighetssamarbete nationellt och - inte minst -internationellt. Kopplingen till ett effektivt europeisktsamarbete kan lösa många av problemen. Samarbetetinom EU och Europol med tillgång till bl.a. gemen-samma databaser och passagerarlistor skulle vara ettvälkommet inslag.Jag tror inte att det är nyttigt att isolera Sverigefrån vare sig Europa- eller världssamarbetet. Vi måsteöppna våra sinnen och försöka vara möjligheternasambassadörer i stället för svårigheternas konsulter.Herr talman! Jag har givits möj-ligheten att följa tullens arbete. Jag har också ställt enfråga till finansminister om tullensmöjlighet att utöva sin funktion på ett bra sätt i ochmed vårt inträde i EU. Jag är mycket tacksam över detsvar som jag har fått. Statsrådet markerar enligt mintolkning klart att det definitivt inte handlar om någrasänkta ambitionsnivåer i kampen mot narkotika.Tvärtom - det handlar om nya tag och nya idéer idetta mycket viktiga arbete.En förhoppning från min sida är att specialhundarutbildade till att finna narkotika skall kunna användasmer i tullens verksamhet än vad som görs . Hun-den är ett tekniskt hjälpmedel som är mycket effektivtoch har en avskräckande attityd. Detta är allmäntomvittnat. Hunden ger genom sin markering en indi-kation om att det finns anledning att anta att någonperson medför varor som är förbjudna enligt artikel36 i . Kostnaden är relativt stor, meneffekten torde mer än väl motivera en större använd-ning av knarkhundar.Det tycks råda en viss okunnighet bland politikeroch allmänhet om vad som gäller beträffande olikaformer av kontroller. Personkontroll sköts av och varukontroll av Tullmyndigheten.Vad gäller tullverksamheten i kan jag konstate-ra att kontrollen vid den yttre gränsen enligt min be-dömning fungerar. Denna uppfattning har ytterligarestärkts genom besök och samtal med tullmyndigheteroch fackliga företrädare.Vad gäller kontrollen av artikel 36 i Romfördra-get, som gäller narkotika, sprutor, kanyler, illegalavapen, stiletter, kaststjärnor, dopningsmedel o.d.,samt kontrollen av farligt gods vid den inre gränsen,är jag mer tveksam till resultatet. Jag är dock medve-ten om att resultaten och uppfattningarna på dennapunkt skiljer sig åt på olika ställen i landet.Jag förutsätter att inom kortgör en utvärdering, där det klarläggs om man leverupp till det som regeringen avsett beträffande narko-tikbekämpningen, samt värderar hur resurserna harfördelats över landet med tanke på tidigare beslag avnarkotikapreparat, antal tullstationer och geografisktläge. Här vill jag att man i utvärderingen specielltuppmärksammar de skånska förhållandena.Herr talman! Avslutningsvis vill jag uppmana tillmer saklighet i debatten, både vad det gäller konsek-venserna av medlemskap i den europeiskaunionen och vad det gäller begäran om ob-servatörsskap i . Det skulle göradet lättare för alla, både för politiker och för medbor-gare.Anf. 40 ()Herr talman! Det viktigaste beslutet det här seklet,nämligen inträdet i EU, skapar många möjligheter. Enav dem, kanske en av de allra viktigaste, är möjlighe-ten att på ett effektivt sätt också hjälpa de fattigasteländerna, både genom frihandel och genom ett effek-tivt bistånd.EU är världens största ekonomi, större än dubbelt så stor som . I Maastrichtfördragettalar man tydligt om behovet av fattigdomsbekämp-ning i världen för att skapa varaktig ekonomisk ochsocial utveckling, integration av i världse-konomin, konsolidering av demokrati och rättsstatsamt respekt för mänskliga rättigheter. I den senasteöversynen av de här reglerna har också fåttmed jämställdheten.Det gemensamma biståndet via EU skall skapabåde komplementaritet, konsistens och samordning.Man ger ett bistånd som är både finansiellt och tek-niskt, man ger katastrofbistånd, strukturanpassnings-bistånd och forskningsbistånd.Vad som också är viktigt när det gäller biståndetfrån EU är att man liksom ställer kravför biståndet. Man ställer krav på respekt för mänskli-ga rättigheter, på demokrati, på en ansvarsfull eko-nomisk politik, på hänsyn till miljö, kvinnofrågor ochnäringsliv. Man ställer också krav på insatsernaseffektivitet.EU:s bistånd går framför allt via Lomékonventio-nen. Det går i första hand till söder om ,där fattigdomen ökar. Det är det enda område ivärlden där fattigdomen nu ökar. Man ger också i storutsträckning sitt bistånd till länder som även Sverigeger stöd, vilket gör att samverkansmöjligheternaframöver är goda och möjligheterna att få bättre insat-ser är påtagliga.Men man ger också stöd till , man ger tillStillahavsområdet. Man hjälper dessa länder medfriare handel. Man ger dem kompensation för prisfallpå jordbruksprodukter och produkter från gruvorna,som är speciellt viktiga för de här ländernas ekonomi.Man ger stöd till och , dvs.Maghreb- och Mashreq-länderna, och man ger stödtill och . Där gäller det framför allthandelsområdet och miljöområdet.Det finns två projekt som är speciellt intressant ursvensk synpunkt. Det är naturligtvis TACIS ochPHARE. Det första är stödet till det ochdet senare stödet som tidigare gick till ochUngern men som går till hela . Pådet här området kan i samverkan med EUåstadkomma mycket viktiga förändringar.En av dem är att vi har fått ett Europaavtal för debaltiska länderna. Det är kanske det viktigaste stödsom över huvud taget kunde få. Möjlighe-terna till ett framtida medlemskap i skapar förut-sättningar för att göra till ett fredens hav,som vi har talat om så mycket. Detta skulle kunna blien realitet framöver.Där finns också möjligheterna att utnyttja densamverkan som sker mellan svenska landstingoch regioner på andra sidan , mellan svens-ka städer och städer på andra sidan . Härkan man genom gemensamma väl planlagda insatseråstadkomma dramatiska förbättringar och skapa entillväxtregion runt som vi inte har haft påväldigt . Det här stödet till felutvecklade län-der kan återskapa den styrka som en gång itiden hade.Ett annat område där kan göra stor nyttaär på frihandelsområdet. EU är från början en tulluni-on, även om Loméländerna har haft en del förmånerpå tullsidan. Här gäller det framför allt för oss attbryta tullmonopolen och tullmurarna när det gällerjordbruk och teko, som är viktiga produkter för defattiga länderna. Där är uppgift både i WTOoch i EU att se till att frihandeln blir global.U-världens handel motsvarar tio gånger det sam-manlagda bistånd som u-världen får. Jag tycker att detfinns anledning att se med optimism på utvecklingen iu-världen. Man kan se på Stillahavsasien, där länder-na på mindre än en generation, , har gått frånabsolut fattigdom till relativt välstånd. är detbara, som jag nämnde, i som fattigdomen ökar.I samverkan med EU och EU:s länder tror jag attSverige har en mycket bättre chans än någonsin attaktivt bidra till att avskaffa fattigdomen i världen.Anf. 41 ()Herr talman! Då det gäller jordbruket, livsmedels-industrin och jordbrukspolitiken innebär EU-medlemskapet stora förändringar. Förändringarnabetingas av att jordbrukspolitiken är gemensam inomEU.Det ligger en stor fördel i att jordbrukspolitiken ärgemensam EU-länderna emellan. Därmed kan inteolika skydds- och stödnivåer längre snedvrida konkur-rensförutsättningarna mellan medlemsländerna. T.ex.är statligt stödd export, dumpning i annat EU-land,icke möjlig, förutsatt att reglerna följs.Vid ett fortsatt svenskt utanförskap skulle dennasnedvridande EU-export på ha fortsatt och tilloch med ökat om man fortsatt på den väg man tidiga-re slagit in på genom socialdemokraternas politik medbl.a. ensidigt sänkta svenska gränsskydd. Detta vardet stora hotet mot svensk livsmedelsproduktion,tillsammans med avgifts- och skatteökningarna.Den svenska avregleringen av jordbrukspolitiken1990 var riktig. Men för att bli lyckosam på längresikt måste även andra länder följa efter. Intentionernai , att länderna ömsesidigt och i samma takt,skulle sänka skydds- och stödnivåerna var riktiga.Problemet var att resultatet av GATT-förhandlingarnaförst försenat kunde träda i kraft. Därigenomkom svenska producenter i kläm och har producent-prismässigt pressats hårt under de senaste fem åren.Producentprisnivåerna har faktiskt varit lägre underdessa år, trots ökade produktionskostnader, ävenpolitiskt betingade sådana. Detta har lett till en kraftigrationalisering och effektivisering, såväl inom lant-bruket som inom livsmedelsindustrin i landet.