prot · GI0998 · 1995-05-02 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:98Tisdagen den 2 majKl. 14.00 15.10Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 24, 25 och 26 april.2 § Svar på fråga 1994/95:463 om antaletpoliserAnf. 1 Justitieminister ()Fru talman! har, mot bakgrund avvad jag har sagt i en TV-debatt, frågat mig om hurlöftet om en utebliven neddragning av antalet poliserskall genomföras när den lokala polisorganisationenenligt riksdagsbeslut drabbas av omfattande bespa-ringar.Jag har vid en tidigare riksdagsfråga uttalat attantalet poliser i landet inte kommer att minska underde närmaste åren, och det står jag fast vid.Rikspolisstyrelsen har i den senaste rationalise-ringsrapporten redogjort för personalutvecklingenfram t.o.m. . Av redovisningen framgår att deti fanns ca 17 100 färdigutbildade poli-ser. Vidare redovisas att polisväsendet kommer atttillföras sammanlagt ca 1 375 färdigutbildade poliserunder , och att antalet av-gångar med ålderspension t.o.m. beräknasuppgå till ca 950 poliser. att åter anta polisaspiranter. Dettabetyder att även med de besparingar som beslutatskommer antalet poliser i slutet av detta sekel inte attvara färre än nu.Anf. 2 ()Fru talman! Jag vill börja med att tacka justitie-ministern för svaret, även om jag har litet svårt för attfå det hela att gå ihop.Justitieministern redovisar det antal poliser som vihar . Hon redovisar också de som är underutbildning och som fram t.o.m. kommer attvara färdigutbildade. Med hänsyn till de avgångarsom vi har anledning att räkna med skulle det bli enökning med 425 poliser under denna period.Antalet utbildade poliser är helt korrekt. Men detsom är viktigt att få klart för sig är om detta innebäratt vi kommer att ha det antalet poliser i tjänst.Jag har också tittat litet närmare på Rikspolissty-relsens rationaliseringsrapport. Från Rikspolisstyrel-sen uttalar man sin oro. Man säger bl.a. att de perso-nalminskningar som är nödvändiga till följd av kravenpå besparingar och förändringar börjar nu att märkas.Man pekar också på att om de besparingar som tidiga-re är beslutade och de besparingar som är en följd avårets budgetproposition läggs samman, skall undernästkommande budgetår så mycket som 535 miljonerkronor plockas bort. Hur detta skall kunna gå ihopmed att den poliskår som vi har skall bibehållasförstår jag inte. Jag kan inte få det att gå ihop.Anf. 3 Justitieminister ()Fru talman! Beräkning av antalet poliser är natur-ligtvis svår att göra. Det förekommer ju en del av-gångar. Även besparingarna kommer säkerligen attleda till en viss översyn av personaltillgången. EfterRikspolisstyrelsens redovisning ser jag med tillförsiktpå utvecklingen av antalet poliser. De siffror som jaghar lämnat är de som vi har att utgå ifrån.Jag är särskilt nöjd när jag beaktar det mål på 16700 poliser som föreslog i 1992 årsbudgetproposition, eftersom vi med god marginalkommer att överskrida det målet under de närmasteåren.Anf. 4 ()Fru talman! Jag har noterat att justitieministernofta talar om målet 16 700 poliser. Det är riktigt attdet under fattades sådana beslut. Undermitt första år som justitieminister fattades också ettsådant beslut, som var en ren repetition av de beslutsom tidigare hade fattats i anledning av tidigare soci-aldemokratiska regeringars förslag.Jag tror också att justitieministern har noterat attfrån och med budgetpropositionen 1992/93 fanns detinte längre med något sådant förslag och inte hellernågot beslut från om hur många poliser somman skulle ha i Sverige.Men det kan noteras att om vi skall kunna få enutbyggd närpolisverksamhet och om vi skall kunna hatillräckligt med poliser för ekobrottsbekämpning, förkampen mot narkotika och mot internationell krimi-nalitet är det mycket som tyder på att vi verkligen intehar för många poliser i dag.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på fråga 1994/95:464 omsekretesskyddet för hivsmittadeAnf. 5 Justitieminister ()Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder jag avser att vidta i syfte att förbättra sekretes-skyddet för hivsmittade.Det är otillfredsställande om en person som blivithivsmittad genom en brottslig gärning avstår från attpolisanmäla brottet på grund av oro för att uppgiftenom att han eller hon blivit smittad skall läcka ut isamband med en rättegång eller på annat sätt.Det är nämligen fortfarande så i att om detblir känt att en person har drabbats av hivsmitta riske-rar han eller hon att utsättas för fördomsfulla ochandra obehagliga reaktioner från omgivningen. Enuppgift om att en person är hivsmittad är med andraord av mycket integritetskänsligt slag.Genom domstolspraxis står det klart att det före-ligger brister i sekretesskyddet för uppgifter om att enmålsägande är hivsmittad då uppgifterna förekommerhos en domstol, t.ex. i ett mål om ansvar för misshan-del som bestått i att någon överfört hivsmitta.I förbereds nu en promemo-ria som skall behandla sekretessfrågor på olika områ-den. I detta arbete ingår att utforma ett förslag tilländring av sekretesslagen i avsikt att förstärka integri-tetsskyddet i domstolarna för hivsmittade brottsoffer.Jag räknar med att promemorian kommer att skickasut på remiss före sommaren.Anf. 6 ()Fru talman! Jag vill inte bara rikta ett formellt tackför detta svar, utan jag vill också rikta ett tack för detsakliga innehållet. Jag hade hoppats på att jag skullefå ett svar just med detta innehåll.Den sekretesslag som vi har och som antogs1980 innehåller ju - vilket jag är övertygad om att viär överens om - bl.a. regler som gör det möjligt attsekretessbelägga uppgifter om personer som hardrabbats av våldtäkt.När sekretesslagen arbetades fram var det ingen avoss som var medveten om vad hiv var för något. Där-för är det rätt naturligt att denna typ av offer inteomfattades av den dåvarande sekretesslagen. Genomdomstolsutslag har vi nu sett att dessa offer kan drab-bas väldigt hårt.Det är med glädje som jag konstaterar att arbetetpå en förändring i lagstiftningen till skydd även fördessa kvinnor nu är i gång.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på fråga 1994/95:451 omsalmonellafritt köttAnf. 7 Jordbruksminister ()Fru talman! har frågat mig vad jagavser att vidta för åtgärder för att resultatet från EU-medlemskapsförhandlingarna om införsel av salmo-nellafritt kött till skall följas av övriga med-lemsländer.Förhandlingsresultatet i medlemskapsförhandling-arna innebär att får kräva att nöt-, gris- ochfjäderfäkött som förs in i är inspekterat medavseende på salmonella. En garanti skall lämnas attköttet är fritt från salmonella.EU-kommissionen har fattattre beslut om de svenska salmonellagarantierna medavseende på ägg, värphöns, avelsfjäderfä och dags-gamla kycklingar. återstår att rådet skall fattabeslut om vilka mikrobiologiska tester som skallutföras. Kommissionen har lämnat ett förslag till rådetnär det gäller testmetoderna. Förslaget skall förstbehandlas i en arbetsgrupp under rådet innan beslutfattas i frågan.Jag har , bl.a. till ordföranden irådet, poängterat vikten av att rådet snabbt fattarbeslut. Vi har tyvärr ännu inga besked om när fråganavses att tas upp i arbetsgruppen. Min avsikt är därföratt ta initiativ till att Coreper ånyo tar upp frågan.Anf. 8 ()Fru talman! Jag vill tacka så mycket för svaret.Anledningen till att jag tog upp frågan är att det varen av de viktigaste frågorna i EU-förhandlingarna. Vifick ett bra förhandlingsresultat. hörde jaguppgifterna om problem i . Då blir mansom konsument litet fundersam.Svaret har skapat klarhet när det gäller ägg, värp-höns och fjäderfä. Jordbruksministern säger också attfrågan åter kommer att tas upp i Coreper. Men jaguppfattar det som att det fortfarande verkar finnasfrågetecken när det gäller nöt- och griskött, även närjag läser jordbruksministerns svar. Det var bl.a. detsom kom upp i det s.k. Norrköpingsfallet, där manhittade salmonella i kött. Där framkom också att EU:sgaranti om salmonellafritt kött till inte funge-rar i praktiken, om det som sades stämde. att garantin, efter vårt EU-inträde,helt enkelt inte har trätt i kraft. påLivsmedelsverket sade: Tyvärr har EG inte kommit utmed detaljbestämmelser till de övriga medlemslän-derna om hur de skall ta prover och hur proven skallundersökas vad gäller salmonella. Detta fungerar interiktigt ännu.Jag undrar hur det ligger till när det gäller nöt- ochgriskött och om nya åtgärder har vidtagits sedan ipåskas.Anf. 9 Jordbruksminister ()Fru talman! Salmonellagarantier är klara för äggför humankomsumtion, levande värphöns, avelsfjä-derfä, dagsgamla kycklingar och levande nötkreaturoch svin. Det betyder att vi i dessa fall har rätt attkräva intyg från producenten om det gäller import tillSverige. Det som är problemet är att man i den ar-betsgrupp som jag inledningsvis nämnde inte harkunnat ena sig om vilka tester som skall utföras vidkontroll av fjäderfäkött. Man har inte kunnat ena sigom hur det mikrobiologiska testet skall utföras vidkontroll av färskt nöt- och griskött eller av fjäderfäbe-sättningar som skall slaktas. Man har alltså inte kun-nat ena sig om testmetoderna. Det har i sin tur grun-den i att många av de medlemsländer som ingår i EUaldrig har gjort dessa tester själva. är ettsådant exempel, ett annat. Man haraldrig haft kontrollprogram i dessa länder, med följ-den att man naturligtvis också har en stor förekomstav salmonella. Det är nytt för dem, och det tar tidinnan de, tillsammans med de andra, kan ena sig omvilka testmetoder som skall gälla. Det skall ju gälla ideras länder, om de skall få exportera till Sverige.Anf. 10 ()Fru talman! Det är möjligt att det tar litet tid fördem. Men vi kom överens om detta i EU-förhandlingarna. Det var tuffa tag för att lyckas fåfram dessa krav på att djurfoder och livsmedel somförs in skall vara fria från salmonella. Det gäller föross att sätta press på de andra EU-länderna att delever upp till det avtal som vi faktiskt har ingått meddem. Det tycker jag är viktigt.Jordbruksministern nämnde inte nöt- och grisköttutan bara levande nöt och gris. Jag undrar hur detligger till med nöt- och griskött och vad som skerunder tiden, medan man i arbetsgruppen håller på attse på reglerna, så att vi kan vara garanterade att livs-medel med salmonella inte kommer in ändå.Anf. 11 Jordbruksminister ()Fru talman! När det gäller kött vill jag säga att desvenska garantierna gäller endast nöt-, gris- och fjä-derfäkött, eftersom inte har något kontroll-program för övriga djurslag. Garantierna gäller hellerinte för kött som är avsett för beredning.Vad har vi då för kontroll nu? Ja, vi vet att vi intekan garantera salmonellafrihet, eftersom vi inte kankolla det vid gränsen som vi kunde tidigare. Detta ären fråga för miljö- och hälsoskyddsnämnden i respek-tive kommun, som naturligtvis måste påta sig dettaarbete och kontrollera kött som kommer in till kom-munen, om man misstänker att det är någonting kons-tigt med det. Det är så man får arbeta , tilldess att vi får de testmetoder som vi nu tillsammansskall utforma.Jag vill hålla med om att detta är oerhört viktigt.Det var en viktig fråga i både förhandlingsarbetet ochinför folkomröstningen. Men den som trodde att för-handlingarna var avslutade i och med folkomröst-ningen, den trodde fel.Anf. 12 ()Fru talman! Det finns en del arbete kvar att göra,och det är viktigt att fortsätta det. Det som kan sägasvara positivt, om man kan använda det ordet, är attdet verkade som om den svenska kontrollen fungeradei Norrköpingsfallet. Där hittade man salmonella, trotsatt det saknades certifiering på det lager som kom in.Det är viktigt att fortsätta ge signaler från Sverigeom att detta förhandlingsresultat skall genomföras, såatt inte länder som tycker att detta är besvärligt får försig att de kan dra ut och springa ifrån för-handlingsresultatet. Det är en oerhört viktig konsu-mentfråga för hela landet.Anf. 13 Jordbruksminister ()Fru talman! Jag kan bara säga att vi verkligen för-söker göra det, både i formella och informella över-läggningar.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1994/95:460 om fördelningenav mjölkkvoterAnf. 14 Jordbruksminister ()Fru talman! har frågat mig om jagavser att ta regionala hänsyn vid tilldelningen avmjölkkvoter och tilldela en regional mjölk-kvot eller på annat sätt tillgodose vid tilldel-ningen av mjölkkvoter.Jag vill börja med att påpeka att fördelningen avmjölkkvoter fortfarande pågår. Till de preliminärakvoter som redan har delats ut tillkommer kvoter förnystartare och utökare. Dessutom har en stor andel avjordbrukarna begärt omprövning av Jordbruksverketsbeslut om tilldelning av mjölkkvot. Det är därför förtidigt att säga hur stor den totala mjölkkvoten kommeratt bli på Gotland.Enligt skall kvottilldelningenske på produktionsnivå. Det är inte tillåtet att tilldelaen region en viss kvotmängd. I jordbruksutskottetsyttrande angående mjölkkvoter (1994/95:UU5) kon-stateras att en viss prioriteringsordning skall gälla vidfördelningen av mjölkkvoter. Ekologiska bönder ochnystartare skall särskilt prioriteras. Dessutom skallsärskild hänsyn tas till mjölkproduktionens stora be-tydelse i norra . Utöver denna prioriterings-ordning har målet varit att mellan enskilda producen-ter göra en så rättvis fördelning som möjligt av denbegränsade nationella kvoten.Av vad jag nu har sagt framgår att regeringen fördagen inte ser det möjligt att vidta särskilda åtgärderavseende när det gäller mjölkkvoter.Anf. 15 ()Fru talman! Jag tackar jordbruksministern för sva-ret. Eftersom jordbruksministern inte kan utlova nå-gon regional mjölkkvot undrar jag om det finns någotannat sätt att tillgodose vid fördelningen avmjölkkvoter både för livsmedelsindustrins och lant-brukets del.Den gotländska livsmedelsindustrin är i stort settmodern och välutrustad. och Arla sysselsätterca av samtliga anställda inom livsmedelsindust-rin. Målsättningen är att vi skall förädla gotländskjordbruksråvara på . Möjligheterna att trans-portera är ju begränsade. Livsmedelsindustrins över-levnadsmöjligheter är beroende av nivån på jord-bruksråvaran.Nästa verksamhetsår budgeteras för en ökning avosttillverkningen. Det är positivt att osttillverkningengår bra och att osten Blå blir känd och efter-frågad även utanför gränser. Men om detinnebär att det måste ske en minskning vid Visbyme-jeriet får det i alla fall negativa konsekvenser för dengotländska sysselsättningen. För att utnyttja bådamejerierna behövs en tilldelning på 150 miljoner kilo.En annan konsekvens av minskad mjölkproduktion äratt tillgången på slaktboskap minskar. Det är inte braför heller.Det vi skulle behöva är att mjölkproduktionen till-låts öka med 17 %.Anf. 16 Jordbruksminister ()Fru talman! Själva systemet som vi går in i, dvs.den gemensamma jordbrukspolitiken, innebär gene-rellt sett en neddragning av mjölkproduktionen överhela landet, jämfört med nuvarande nivå, eftersomden kvot som vi fick, , redan haröverstigits. Vad vi och framför allt Jordbruksverketnu funderar på är på vilket sätt neddragningen skallske och hur vi skall kunna ta hänsyn till de priorite-ringar som har gjort, vilka jag räknade uppoch som handlar om nystartande, ekologiska bönderoch om norra känner väl till den betydelse som jordbruketoch mjölkproduktionen har för . Men fördagen ser jag inte att det är möjligt att införa en regi-onal kvot. Vi har försökt att få en regional tilldelningnär det gäller norra , men det går inte enligtEU:s regler. Det går inte heller när det gäller Gotland.Om det finns något annat sätt att prioritera Gotlandkan jag inte säga , utan det är en sak som vi fun-derar på när vi nu genomför den slutliga fördelningen.Anf. 17 ()Fru talman! Om den kvot som kommer att tilldelaslantbrukare på av någon anledning inte kanutnyttjas på grund av att gödselvårdsanläggningar inteär godkända etc., är det då möjligt att denna kvot ändåblir kvar på och att den kan köpas av ellertilldelas till andra lantbrukare?Jag talade med en ung lantbrukare för en veckasedan, som preliminärt har tilldelats en mjölkkvotsom motsvarar hälften av det som produceras på går-den . Han var mycket bekymrad och frågade migvad han skulle göra. Han undrade om han nu skullesälja en del av sina mjölkkor för att sedan köpa nya,om han får tillgång till en högre kvot. Han hade inteså stor förhoppning om att mjölkkvotstilldelningenskall vara klar , som har sagts. Därförundrar jag också om jordbruksministern har någotlugnande besked att ge på den punkten.Anf. 18 Jordbruksminister ()Fru talman! Först och främst tycker jag att bön-derna nu skall ha litet is i magen och se tiden an framtills fördelningen är färdig.När det sedan gäller miljökraven och frågan omdet blir kvot över på därför att man inte upp-fyller de miljökrav som ställs, vill jag säga att maninte kan behålla eventuellt överskott på ,eftersom det inte går att ha en regional kvot på Got-land. Om man av miljöskäl inte får behålla sin kvot,så avdelas eller säljs den inte, utan den går in i dennationella kvoten för fördelning enligt de kriteriersom har beslutat.Anf. 19 ()Fru talman! Tack så mycket! Vi får väl försöka attha is i magen, som jordbruksministern säger. Men jagär ändå glad att jordbruksministern är väl insatt i degotländska förhållandena.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1994/95:454 om kärnavfallfrån StudsvikAnf. 20 Miljöminister ()Fru talman! har frågat mig om vad somkommer att hända med kärnavfallet från det höganri-kade och låganrikade bränslet vid Studsviksanlägg-ningen.USA har i enlighet med det s.k. RERTR-projektetförbundit sig att ta tillbaka höganrikat bränsle frånforskningsreaktorer utanför landet. Syftet har varit att minska riskerna förspridning av potentiellt farligt kärnvapenmaterialavsedda för forskningsreaktorer. Jag har ingen anled-ning att räkna med annat än att kommer att full-följa detta åtagande. Med ledning av de rapporter somsvenska ambassaden i lämnat bedömerjag att återtransporterna till av höganrikatbränsle kommer att ske i enlighet med den tidsplansom finns.Studsviks forskningsreaktor, R2, drivs sedan 1992uteslutande med s.k. låganrikat bränsle, som man efteranvändning räknar med att skicka tillbaka till förslutligt omhändertagande.Den 5 maj 1994 beslutade den dåvarande rege-ringen om fortsatt tillstånd till drift av R2-reaktorn.Flera olika villkor gäller för tillståndet. Bl.a. skall enplan för rivning av R2-reaktorn samt omhändertagan-de av rivningsavfallet finnas upprättat senast den 31december 1996. Vidare skall ett program för omhän-dertagande av använt bränsle, såväl höganrikat somlåganrikat, från R2-reaktorn omfattande tekniska,ekonomiska och juridiska aspekter finnas upprättadsenast . Programmen skall vara god-kända av , som före sittgodkännande skall höra ,för att reaktorn skall få drivas vidare.Anf. 21 ()Fru talman! Jag tackar för svaret.Jag vill ge en liten bakgrundshistoria - jag har jutidigare uppvaktat miljöministern i ärendet. EnligtStudsviks uppgift fanns det totalt 657utbrända bränsleelement. Av dessa är 451 HEU-element, High Enriched Uranum. De resterande ärLEU-element, Low Enriched Uranum. till-kommer 40-50 nya LEU-element.Ingenting tyder på att kan ta tillbaka de15 000 element som lagras i världens försöksreakto-rer, som har skyldighet att ta tillbaka. Till 1998hade man planerat en upparbetning i , men pågrund av miljöorganisationernas agerande utfärdadesett moratorium 1988. Därför frångick man upparbet-ningsplanerna och förordade i stället direktförvaring.Det var alltså som fattade dettabeslut. I och med detta sattes vi i på pottkan-ten. Det handlar om bombmaterial helt enkelt, för dethöganrikade uranet har en anrikningsgrad på ,och det låganrikade uranet har en anrikningsgrad påca , jämfört med kärnkraften som har en anrik-ningsgrad på . Därför är det mycket allvarligtom vi behåller detta avfall.Den första transporten av 409 element avgick den31 från respektive Frankrike.På två båtar fanns det 153 element från ,, och . Övriga elementfinns i , och . De två bå-tarna skulle till . Men de kunde inte gåin i hamnen, därför att folket och även senaten protes-terade. Det fanns ett domstolsbeslut om att inte taemot avfallet. Det är enormt stora problem att kunnata in avfallet i . Protesterna i är massiva,såväl regionalt och lokalt som nationellt.Jag vill veta hur vi skall gå vidare med frågan.Anf. 22 Miljöminister ()Fru talman! Det är oerhört viktigt att detta bränsleomhändertas. Som jag sade tror jag inte att det i dagblir några problem när det gäller det höganrikadebränslet, för där har vi ändå fått sådana garantier att vitror att tidtabellen skall kunna hållas.När det gäller det låganrikade bränslet tror vi inteheller att det blir problem. Avtalet med Studsvik in-nebär att man är tvungen att visa att detta problem kanlösas för att man skall få fortsatt driftstillstånd för R2-reaktorn.Anf. 23 ()Fru talman! Det är oerhört viktigt att sådana för-behåll finns inskrivna. Felet är att man över huvudtaget lät Studsviks forskningreaktor få fortsatt till-stånd . Men det skedde före miljöministernstid - det skedde på tid. Vi proteste-rade vilt från miljöorganisationernas sida, där jagföreträdde Folkkampanjen mot Kärnkraft-Kärnvapen.Man skulle helt enkelt ha krävt en miljökonsekvens-beskrivning, för lagret är ju inte anpassat för att överhuvud taget ta emot ett låganrikat avfall från forsk-ningsreaktorn. Därför är vi litet oroliga för att dettakommer att hamna i CLAB, Centrala lagret för använtbränsle, för det är vad man själva har föreslagit vidStudsvik.Kommer miljöministern att understödja en sådanframtid när det gäller låganrikat uran?Anf. 24 Miljöminister ()Fru talman! Jag vill inte gå in i den diskussioneninnan jag har hunnit diskutera frågan med Studsvik.Jag kan bara säga att jag tyckte att tidsgränsen, dvs.den tid då man vid Studsvik var tvungen att lämna intidsplanerna, var litet väl tillgodosedd. Jag tycker kanske skulle ha kommit in med tidsplanernainom en snarare framtid. Men har vi tidsplanen,och då anpassar jag mig efter den. Sedan får vi åter-komma och diskutera hur detta skall hanteras.Anf. 25 ()Fru talman! Materialet övergår ju från kategori 2till kategori 1, dvs. att det blir mer radioaktivt. Manhar räknat ut att man måste bli av med en stor mängdav avfallet från höganrikat uran . Vihar också problemet hängande över oss, att det helatiden sker en förändring på grund av fysikaliska för-ändringar i det radioaktiva materialet.Vi kan vara överens om att man skulle ha gjort enmiljökonsekvensbeskrivning i förväg och att manskulle ha löst avfallsfrågan på ett tidigare stadium.Även om man pratar om att man har förtätat lagreti Studsvik kan man inte ta emot just detta avfall.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1994/95:465 omförsurningenAnf. 26 Miljöminister ()Fru talman! har med anledning avden föreslagna neddragningen av kalkningsanslagetfrågat mig om jag har för avsikt att vidta åtgärder motförsurningen i för att med större trovärdighetkunna driva försurningsfrågorna i internationellasammanhang.Mer än 80 % av det försurande svavelnedfalletkommer till från andra länder. För att belast-ningen på miljön inte skall överstiga vad miljön klararav måste de totala utsläppen av svavel i mins-ka med . Mot denna bakgrund är det självklartatt måste driva försurningsfrågorna i interna-tionella sammanhang.Regeringen har i propositionen Vissa åt-gärder mot utsläpp av försurande ämnen och andraluftföroreningar föreslagit att skall godkän-na det nya svavelprotokollet som förhandlats framinom konventionen om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar. Detta nya internationella avtal inne-bär att utsläppen av svavel i minskar och attbelastningen på miljön i blir lägre. Protokol-lets åtaganden skall ses över redan 1997.I en skrivelse till har regeringen redovi-sat inriktningen av det svenska miljöarbetet i EU därförsurningen utpekas som ett av de mest prioriteradeområdena.