prot · GI0949 · 1995-01-11 00:00:00 — Det visar på en bredd ochett engagemang i som bådar gott införframtiden.Det har ställts flera frågor här. Jag skall försöka attbesvara dem i ordning.Till vill jag angående plane-ringen inför säga att redan den 30januari kommer det att äga rum ett tvådagarssemina-rium med internationella experter. Man skall då utby-ta synpunkter och försöka att lägga upp en strategiinför . Syftet är att identifiera deglobala utvecklingsfrågorna och diskutera hur manskall bemöta dem ur kvinno- respektive manspers-pektivet. Slutsatserna från detta seminarium blir ettviktigt bidrag till vårt förberedelsesearbete inför kvin-nokonferensen i Peking.Det finns också en rad andra åtgärder som harvidtagits. Vi har redan antagit en nationell handlings-plan - det var under den förra regeringen, i juni 1994.Det har dessutom hållits ett antal regionala förmöten.Vi har haft överläggningar med olika enskilda organi-sationer - det finns ett särskilt NGO-forum för detta.Sedan har vi naturligtvis den nationella kommitténsom tillsattes med jämställdhetsminis-tern som ordförande. Där pågår också ett arbetet.Sammantaget har givit ett sammanlagt bi-drag på nästan till olika organisa-tioner för insatser inför konferensen. Det gäller stödtill och i , tillUNDP, UNIFEM och . Det gäller också regio-nala stöd till , , och Europa.Inom olika landramar har vi givit speciella bidrag.Inom har och svenskaUNIFEM-kommittén fått bidrag till förberedelsearbe-te. Dessutom har det delats ut fristående bidrag tillforskning om gender- och makroekonomi. Samman-lagt rör det sig om nästan 40 miljoner kronor.Här finns alltså ett gediget mänskligt, intellektuelltoch materiellt inslag i förberedelserna inför . Jag tror att kommer att vara ettav de mest förbereddda länderna när den svenskadelegationen kommer till konferensen.Det finns också många exempel på hur Sverigeaktivt driver dessa frågor i internationella organisatio-ner. Inom UNDP har vi tagit initiativ till framtagningav en könssegregerad statistik i Human DevelopmentReport. Det skulle annars inte ha funnits med där. Avden statistiken framgår klart de orättvisor som finns idessa sammanhang. Man belyser mäns och kvinnorslivssituation, och därigenom ges det ett beslutsunder-lag.Inom har medverkat till att maninte bara ser kvinnan som moder utan man tar medkvinnans hela livscykel.Inom har vi tillsammans med deövriga nordiska länderna varit pådrivande för en in-tegrering av kvinnoperspektivet i strategierna.I det bilaterala samarbetet understryker vi mycketav det som K-G Biörsmark tog upp om undervisning-en. Undervisningen har fått en särskild och tydliggenderprofil. I t.ex. , och Sri Lankahar man satsat på fattiga flickor på lansbygden. Dehar blivit en prioriterad målgrupp också när det gälleren särskild kvinnobank. Man har givit direkt stöd tillkvinnoorganisationer i och . Det finnsockså landvisa genderanalyser som har varit till stödför regeringarna i , , , , och Vietnam.Inte minst har det varit viktigt att i hemmaorgani-sationen ge hög prioritet åt kompetensutveckling somsyftar till att bygga upp medvetenhet, engagemangoch kompetens bland SIDA:s personal, konsulter ochandra intressenter när det gäller genderfrågor.Den fråga som tog upp om en-skilda organisationer ger mig anledning att också taupp utvecklingen i Öst- och . Vi har nukunnat se hur demokratin i dessa länder har brutitigenom. Men den har fått ett mycket manligt ansikte.Det har blivit en klar nedgång i det kvinnliga delta-gandet i de olika parlamenten. Kvinnorna har så attsäga skuffats tillbaka till spisen. På en del håll har detvarit så att kvinnorna skall vara hemma och föda flerabarn och därmed utöka de etniska grupperna. Dettahar varit ett oroväckande inslag som har eroderatdemokratiseringsprocessen.Därför har vi sett det som viktigt - vilket vi ävenkommer att göra framöver - att merparten av de insat-ser som görs via enskilda organisationer skall genom-föras för att särskilt främja kvinnorna i Öst- och Cent-raleuropa.Jag skulle kunna ge många exempel. Inom Swede-Corp har man nu ett 20-procentigt deltagande avkvinnor i utbildningsprogrammen. BITS har genomStiftelsen kan genomfört utbildningsprojekt iEstland. genomför seminarier påtemat Democracy without women - no democracy iRyssland, vilket nog kan behövas.Jag skall ta upp frågan om utredning eller inte ut-redning. Jag har inte bestämt mig. Jag är faktisktkluven som en liberal i frågan om vi skall ha ett sjättebiståndsmål eller om vi skall integrera kvinnopers-pektivet i de övriga fem målen. Min första reaktionvar att det skall ske en integrering med de övriga femmålen, eftersom det skall genomsyra hela verksamhe-ten. Jag tror på att vägen till demokrati, framsteg ochtillväxt går via kvinnans frigörelse. Det är så. Men detkommer att tillsättas en utredare med en parlamenta-risk referensgrupp. Genom det deltagande som harvarit här är jag övertygad om att oavsett vilkenform vi väljer kommer vi att nå ett gott resultat i bredenighet.Anf. 28 ():Herr talman! Inför det sociala toppmötet i Köpen-hamn har jag förstått att man från svensk sida harmissat detta med genderperspektivet. Det är någontingsom jag vill skicka med, trots att det är något sentpåtänkt.När det gäller har vi ju tid påoss. Det seminarium som skall hållas på Rosenbadden kommer att bli en väldigt bra utgångs-punkt för att fånga upp synpunkter från enskilda or-ganisationer och olika experter om vilka frågor som viskall driva.Det är nödvändigt att man kommer till rätta dessatvå frågor, dels om bristen på data och statistik, delsom vilka genderkonsekvenserna blir när det gäller demakroekonomiska reformerna. Vi från svensk sidaskulle kunna göra en insats genom att stödja sådantanalysarbete.Sedan vill jag göra en liten kommentar om följdenav demokratiseringsprocessen i när detgäller att kvinnor har förlorat i politisk representation.Detta är ingenting som enbart gäller utandet gäller i allra högsta grad också situationen i de nyademokratierna i . Denna fråga måste absolutuppmärksammas, och detta stöd kan naturligtvis ut-formas på många olika sätt. Men jag vill markera attdetta är en erfarenhet som många har gjort.En annan sak som också har uppmärksammats un-der och som är väldigt viktig för skall kunna förändra - främst på mikroplanet -gäller tillgången till krediter. Det handlar om småkrediter. Kvinnor betalar igen dessa lån, som sedankan gå vidare till andra grupper av kvinnor eller en-skilda kvinnor. Det är verkligen ett sätt för kvinnornaatt förändra sin egen och sin familjs livssituation, attge bättre utbildning och bättre hälsovård till sina barn.Jag hoppas att ett verktyg, bland alla de verktygsom vi arbetar med inom biståndet, som kommer attuppmärksammas mycket mer är tillgången till småkrediter riktade till kvinnor.Anf. 29 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp):Herr talman! Orden uppföljning och utvärderinghar nämnts här . Det är väldigt viktigt attde vackra orden och proklamationerna blir verklig-het. Jag har tillfälle att själv följa upp Jomtien genomUnescoengagemanget. i kommeratt ordna ett seminarium för just uppföljning.Unesco centralt kommer att ha en uppföljning år 1996och även 2000 för att se vad som hänt på det här om-rådet. Det är alltså väldigt viktigt med utvärderingenså att man inte bara gör deklarationer och sedanglömmer dem.En annan sak som är på gång när det gäller kvin-nornas roll är en ny konferens som gäller boen-det, Habitat - Boplats 96, i . Det är ocksåviktigt att kvinnorna kommer in i planeringen ochdiskussionerna om hur bostäder skall utformas ochhur de stora slumområden som finns skall kunna för-bättras, för ett bättre boende för familjer och barn.Hur skall man tackla detta? Jag sade i mitt tidigareinlägg att strukturella, kulturella och religiösa faktorerär viktiga. Vi jobbar just mot traditionella strukturella,religiösa och kulturella faktorer inom det politiskaområdet. Kvinnorna tappar terräng i de unga demo-kratierna, och det är allvarligt.Jag vill göra en kort kommentar kring småföreta-gandet. Jag delar helt uppfattningen att enkla småkrediter till kvinnor har visat sig vara någontingmycket fruktbart. När utskottet var i hade jagtillfälle att studera hur kvinnor med mycket små me-del kunde starta småindustrier. De sköter ekonominoch betalar sina lån.Så åter till själva klämmen i interpellationen. Vi ärpå samma linje, vi är kluvna båda två. Jag har inte sattner min fot när det gäller ett sjätte biståndsmål. Menjag är inte främmande för det. Om det visar sig attsaken i sig vinner på det och vi gör det hela tydligare,kan jag mycket väl tänka mig att man lägger till ettsjätte biståndsmål. Jag är dock litet tveksam på grundav att vi då kanske är inne i en process där vi läggertill ett sjunde, åttonde eller nionde biståndsmål. Detkan innebära någon form av urvattning av målen, ochdet vore olyckligt. Men det får vi som sagt möjlighetatt återkomma till.Jag kan inte låta bli att ge en litenkommentar. Hon menade att nedskärningar på bistån-det är någonting som vi måste acceptera. Jag är inte såsäker på. det Jag har en annan uppfattning, men detkan vi återkomma till.Anf. 30 ():Herr talman! Jag gläder mig åt biståndsministernspositiva syn på de enskilda organisationerna, inteminst när det gäller betydelsen av att engagera dem iden demokratiska utvecklingprocessen i de nya de-mokratierna. Jag tror att det är oerhört viktigt. Detkanske är just enskilda idealister i organisationernasom kan bidra väldigt mycket till att föra fram kvin-norna och deras rättmätiga ställning.Jag tycker att det är viktigt att utbildningens rollbetonas i olika sammanhang. ochKarl-Göran Biörsmark har tagit upp möjligheterna förkvinnor att få lån. Det framgår faktiskt av budgetpro-positionen och av svaret att ger allt flerav sina lån till kvinnors startande av företag.Jag vill lyfta fram ett par positiva saker. Mantycker att det finns så mycket negativt i världen. Räd-da barnens medsysterprojekt är ett fint exempel på huren enskild organisation kan engagera sig mot ett av devidrigaste uttrycken för kvinnovåld och kvinnoför-tryck, nämligen omskärelsen. Med detta projekt harman nu arbetat i . Jag tror att man harnått en hel del resultat. Jag har själv deltagit och aktivtmedverkat i det arbetet, som jag tror är väldigt viktigt.Här gäller det att vara observant. Så kommer jag in påbehovet av utvärdering och kontroll på olika områden.Det är oerhört viktigt att vi i olika sammanhang, bl.a.i FN, ständigt ställer frågor om och kontrollerar vadsom händer med de fina deklarationerna.Jag var FN-delegat , och jagfick en hel del positiva erfarenheter där, bl.a. frånUNDP. Då vill jag anknyta till vad om behovet av marknadsekonomi. Jag gladdemig mycket åt att man numera säger att vi har frångåttrollen av socialbidragsgivare. I stället lyfter vi framde informella ekonomierna. Vi ser hur kvinnornainformellt har jobbat med olika former av hantverkoch annat. Vi hjälper dem till småföretagsamhet, småhantverksindustrier o.d. Detta är precis den väg viskall gå. Det gläder mig att man mer och mer harsatsat på detta, så att kvinnorna också får möjlighet attbli företagare i ordets rätta bemärkelse, att det intebara sker litet i skymundan.Anf. 31 ():Herr talman! Kluvenheten kanske vi har gemen-samt genom att väldigt litet utvärdering gjorts idet könsrelaterade perspektivet. Jag tycker att deexempel på det multilaterala biståndets område baraär en början. Vi har inte sett de slutliga resultaten.Med tanke på det könsrelaterade perspektivet ärdagens debatt spännande. Den sker mellan kvinnoroch män i parlamentet. Det könsrelaterade perspekti-vet, precis som nämns i svaret, innehåller också mans-rollen. , och jaghar suttit i inför befolkningskon-ferensen. Det finns alltså ingen forskning gjord på hurmansrollen ser ut i t.ex. det reproduktiva. All statistikvisar antal barn per kvinna, aldrig antal barn per man,aldrig vad det är som gör att män vill skaffa barn ochhur många barn. Det är oerhört viktigt att beakta föratt man skall kunna vidta konkreta åtgärder.Debatten i kammaren har också visat hurviktigt det är att målet måste vara kvinnors deltagandei den politiska och beslutande processen. Vi kan dis-kutera krediter, småföretagande och utbildning, menom inte kvinnor finns med där besluten fattas, oavsettvar man lever, så är det ingen demokrati.Anf. 32 Statsrådet ():Herr talman! Jag får tacka för utrycken för enighetoch samsyn på många områden. Vi skall ta till ossdetta i förberedelsearbetet inför det sociala toppmötetoch ta med det till den arbetsgrupp inom Socialdepar-tementet som vi har gemensamt inför mötet.Kvinnokrediter och småföretagande, som bl.a.Bertil har tagit upp, är en viktig sak. Vi harett tydligt exempel på hur det fungerar i Bangladesh.Det var motvilligt man började ge stöd till en personsom satte i gång detta. Det visade sig vara väldigtviktigt. Det är inte bara i på Manhat-tan utan också i som det fungerar. Dettror jag är en viktig sak som vi skall ta fasta på.I förberedelsearbetet för Habitat bör genderpers-pektivet komma med. Det är riktigt. Jag är öppen förett sjätte biståndsmål. Jag skall med glädje verkställade visa beslut som kommer fram till.Jag tror att EU-medlemskapet öppnar nya möjlig-heter för enskilda organisationer. Där finns mycketpengar för enskilda organisationer att hämta. Vi utar-betar just nu en skrift som skall vägleda de enskildaorganisationerna i hur man skall få tillgångtill dessa. Då kan man verkligen börja satsa på justkvinnor i och i tredje världen.Det finns nya friska pengar att sätta in.När det gäller utvärdering kommer vi att få ett braavstamp för en ny bedömning också i utredningsgrup-pen, för det har gjorts en utvärdering som gäller exaktarbetet på att integrera jämställdhetsfrågorna i ut-vecklingssamarbetet. Den blir klar i denna månad.I regeringsförklaringen sade regeringen att bistån-det skall vägledas av tre speciella områden: demo-krati, folkdelaktighet och kvinnors rätt. Det kommeratt genomsyra vårt arbete. Jag tror att vi har settmycket av fattigdomens feminisering, som ni har varitinne på. För att möta fattigdomens feminisering skallvi nu gå från länders frigörelsekamp till kvinnornasfrigörelsekamp, som blir också männens och samhäl-lens frigörelsekamp.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Hänvisning av ärenden till utskott m.m.Föredrogs och hänvisadesProposition1994/95:133 till justitieutskottetFöredrogs och lades till handlingarnaSkrivelse1994/95:103Föredrogs och hänvisadesSkrivelser1994/95:120 och 121 till jordbruksutskottet1994/95:131 till socialförsäkringsutskottet1994/95:132 till justitieutskottet5 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 10 januari1994/95:48 av () till finansministernom Bretton Woods-institutionernaInterpellationen publiceras i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll . 6 § Anmälan om frågaAnmäldes att följande fråga framställtsden 11 januari1994/95:235 av () till jord-bruksministern om hästsportutbildningen och stiftel-sen WångenFrågan publiceras i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll . 7 § Kammaren åtskildes kl. 11.00.Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen.