prot · GI0995 · 1995-04-26 00:00:00 — Det skapar bara förvirring.Anf. 185 BO () replikFru talman! Problemet är väl i någon mån att PerWesterberg vill bestämma själv vad som är konkur-renskraftigt och vad som är stabila spelregler. Det vardet jag försökte påpeka. Om man vill ha stabila spel-regler är det liksom en absolut grundförutsättning lyssnar över blockgränserna och verkligen sam-verkar. Man måste lyssna på arbetsmarknadens bådaparter och inte bara på en av dem.Det här illustrerar bara vad jag sade i mitt inlägg.Per säger att vi skall minska budgetunder-skottet. Han litar inte riktigt på att vi har samma am-bition. Vi skall sänka räntorna, och Per Westerberglitar inte heller på den ambitionen. Skillnaden är att viskall minska budgetunderskottet - vi har gjort detoerhört kraftfullt så här långt - men vi använder inteenbart besparingar som drabbar människor som kan-ske har det sämre. Vi använder även skattehöjningaroch inkomstförstärkningar i budgeten. Det är en riktigpolitik.För mig är det obegripligt att man kan tro att be-sparingar skulle vara ofarliga för företagsamheten. Dehar naturligtvis konjunkturpolitisk betydelse. Detfinns en risk för att det i så fall har samma inverkansom och kanske värre än skattehöjningar. Det innebäratt köpkraft faller bort. När köpkraften försvinnerdrabbar det till syvende og sidst inga andra än justföretagen.Anf. 186 PER () replikFru talman! Det sista sade i sinreplik skulle nog vara sant om vi gick tillbaka ett antalårtionden. är nog väl medve-ten om att en mycket stor del av konsumtionsvarornaär importvaror. Det ger i och för sig arbetstillfällenutomlands. Jag vill dock gärna ha dem i Sverige.Stabila spelregler är inte alltid vetorätt för social-demokratin. Vetorätten kommer enligt min uppfatt-ning från den internationella marknaden. Vad är jäm-förbara spelregler i våra viktigaste konkurrentländer?Bara för att vi är svenskar är vi inte så mycket bättreatt vi kan kosta på oss vad som helst.Sedan har vi räntan och besparingarna. Självfalletmåste vi spara och självfallet måste vi klara intäktssi-dan, men inte genom att slå mot arbete, investeringaroch företagande. I stället skall vi spara på RAS, somingen tror på. Spara i stället genom att inte sänkamatmomsen! Det skapar knappast några nya arbetstill-fällen. Se i stället till att vi får pengarna till det somger konkurrenskraft, inte bara utan långsik-tigt, i kompetensutvecklingen, i teknikutvecklingen, iinvesteringarna, i det som ger bra lön och därmedskapar utrymme för ett bra välfärdssamhälle.Anf. 187 BO () replikFru talman! Per säger att det jag häv-dar kanske var rätt för ett antal decennier sedan. Meni dag är det inte rätt. företräder Per Westerbergegentligen bara en internationell logik här i Sverigeoch han är relativt ensam om den.Det illustrerar än en gång problemet. Per Wester-berg har inte riktigt insett att stabila spelregler faktisktinnebär att man måste lyssna på andra, att man måsteagera över blockgränserna och att man måste samver-ka i ordets riktiga mening.Anf. 188 () replikFru talman! Jag är djupt förvånad och nästan litetskakad över socialdemokraternas inkonsekvens. Vad iHerrans namn håller ni på med?Bo Bernhardsson sade att företagen är beroendeav svenska folkets köpkraft. Men vad i Herrans namngjorde ni då i går och ? Jo, ni drog juundan köpkraft för dem som faktiskt konsumerar försina pengar. Hade ni menat allvar med det här hade nigjort följande:Ni hade höjt barnbidraget till och beskat-tat det. Då hade de som bara konsumerar för dessapengar haft kvar sin konsumtion, medan vi som ocksåsparar hade drabbats.Om parti hade menat allvar ha-de ni naturligtvis sett till att de nödvändiga indrag-ningarna i socialförsäkringssystemen hade gjorts påett sätt så att inte köpkraften drabbats. I stället för attsänka till för alla hade ni naturligtvis sett till att80 % ersättning var kvar för låt oss säga de första12 . För den del som ligger därutöver fårman ersättning. Då hade ni sett till att desom konsumerar inte hade drabbats.Hur skall ni ha det nu? Är köpkraften viktig för atthålla i gång ekonomin eller är den det inte?Anf. 189 BO () replikFru talman! har inte insett proble-matiken vi har att hantera. Om vi skall ta ner budge-tunderskottet är det i högkonjunktur. Det är nu vimåste ta ner budgetunderskottet för att inte gå in inästa lågkonjunktur med ett jättelikt budgetunderskotti bagaget. Det är uppgiften.Det ändrar inte det förhållandet att både skatte-höjningar och besparingar har den effekten att dedelvis kan ta udden ur en konjunkturuppgång. Det ärdärför det är så oerhört viktigt att göra denna avväg-ning rätt. Det har sagts av bl.a. i denhär kammaren vid ett flertal tillfällen. Det är det somär den svåra balansgång vi har att utföra på slak lina,att inte ta i för mycket, men att ändå ta i tillräckligt, såatt vi får kontroll på statsutgifterna. Det är ett oerhörtsvårt dilemma. Det är uppenbart att har förstått detta. Det är detta som verkligen ärsvensk ekonomis dilemma i dag.Anf. 190 () replikFru talman! Jag tror att harramlat ner från linan fullständigt just . Med denmodell som lade fram när det gällerbarnbidraget, dvs. en höjning med som be-skattas, får låginkomsttagarna behålla den större delenav barnbidraget och vi med höga inkomster blir avmed mer. Det hade sparat precis lika mycket som de125 kronorna.Vår modell för socialförsäkringssystemen, 80 %upp till de första och för dendel som ligger därutöver, hade sparat 6,6 miljarder,. Visst sjutton sparar vi! Men visparar på ett sätt så att inte den ekonomiska utveck-lingen hämmas. Det är det som är skillnaden mellanSocialdemokraternas och förslag och Miljö-partiets förslag. Ni skall inte dra undan köpkraft fördem som faktiskt konsumerar för pengarna.När det gäller statens dåliga finanser är det välmärkligt att och de flesta andra härom förmodligen kommer att trycka på denvoteringsknapp som innebär att regeringen får i upp-drag från att de närmaste 18 månadernabeställa militära materiel för 55,8 miljarder kronor.Hur mycket sparade vi i kompletteringspropositio-nen? Var det 3,6 eller 3,9 miljarder? Hur kan vi då påfullt allvar sitta här och fatta beslut om 55,8 miljardertill militära materiel? Är inte det sociala hotet i Sveri-ge mycket större än det militära?Anf. 191 BO () replikFru talman! När jag förut lyssnade på BirgerSchlaugs huvudinlägg i kammaren gjorde jag denreflexionen att i den världen är ingenting särskiltproblematiskt. Det var ett anförande om atomer, cel-ler, miljöpolitik och allting. Man får liksom intrycketatt egentligen är det inget problem. Man kan göraallting på samma gång. Man kan klara miljön ochatomerna och landstingen och kommunerna. Manbehöver knappt spara där heller, och man klarar att fåbalans i budgeten. Alla goda gåvors givare på en ochsamma gång. Det är mitt huvudintryck.Jag tror tyvärr inte att det är riktigt så enkelt somBirger gör det.Anf. 192 () replikFru talman! utnämnde mig tillstädare . Det har faktiskt varitganska mycket städning. pratade förutom den lyckliga tiden, de borgerliga ,och då var det mycket städning.Det gällde då att förändra möjligheterna för före-tagsamheten, att sänka skatter och avgifter, förbättrariskkapitalförsörjningen och att reformera arbetsrät-ten. Jag tror att den städning som gjordes var bra, fördå vände trenden.Men jag sade också i mitt inledningsanförande attjag känner en stor tillfredsställelse över det som finnsi kompletteringspropositionen. Man skall se överföretagsbeskattningen med särskild inriktning på desmå och medelstora företagen. Det känns riktigt gör det. Jag vill uttrycka en förhoppning om vid den här översynen även kan slopa dubbelbe-skattningen, åtminstone för småföretagare.Kvittningsrätten är åter. Det tycker jag är mycketbra. Riskkapitalavdraget, som också införs här, tyckerjag också är mycket bra. Jag hoppas också att detomfattar uppfinnare och innovatörer. Det skall skapautrymme för kompetensutveckling inom företagen.Det tycker jag också är mycket bra.Man pratar om arbetsrätten och att man i denkommission som arbetar skall se över den, speci-ellt när det gäller småföretagen. Den tillfredsställelsenär också en form av städning. Jag kanske känner migsom en städare. Men de här förslagen är bra och demvill vi köra vidare med.Anf. 193 () replikFru talman! Jag skulle vilja fråga Bo Bernhards-son vad det är han menar att regeringen gör för attskapa det positiva företagsklimat som även han nutalar om, som får enskilda människor att starta före-tag. Är det RAS, är det den sänkta matmomsen, är detarbetsrätten, är det höjda skatter eller vad menar hanatt regeringen gör?Hur menar han dessutom att neddraget stöd tillkvinnors företagande ger resultat inom detta område?Jag förstår inte alls det. Varför går man t.ex. tillbakatill ruta ett och återställer innan man vet om det är braeller inte? Jag skulle gärna vilja ha en förklaring av dehär sakerna.Anf. 194 BO () replikFru talman! Det vi gör för att underlätta för före-tagandet räknade jag upp i talarstolen. Men jag kangärna repetera det en gång till. Det första och vikti-gaste är att vi bedriver budgetsaneringsarbetet aktivtmed sikte på att få kontroll på statsutgifterna, att fåned räntorna. Det är det allra viktigaste för företag-samheten i dagsläget.Sedan hade jag en lång lista på åtgärder inom nä-ringspolitiken som gäller tekniköverföring, förenk-lingsarbete, samordning av statliga insatser, effektivi-sering osv.Vi har bara börjat. Vi kommer att fortsätta på denvägen. Det rör sig alltså om en hel del. Jag behöverväl knappast räkna upp allt en gång till, utan det finnsatt läsa i protokollet från tidigare inlägg.Sedan vill jag också berätta att sig tillsammans med en näringsdelegation iFjärran östern. Det kan vara viktigt att tala om. Jagförmodar att det också är rätt viktiga uppgifter ur deperspektiv som vi här diskuterar.Anf. 195 () replikFru talman! Jag vill bara anmäla att jag tycker attdet är helt otillräckliga satsningar som socialdemokra-terna nu kommer med. Man säger ett, men man göregentligen någonting helt annat.Jag undrar återigen: Var finns visionerna om vartSverige är på väg? Hur skall vi ta oss ur den här kri-sen? Jag tycker inte att vi får något bra svar här i dag.Anf. 196 ()Fru talman! Det finns runt om i hela enenorm kvinnokraft med en unik förmåga att med småmedel ta sig an olika samhällsproblem, utvecklings-projekt och allehanda idéer. Otaliga är de exempel påhur kvinnor själva har ordnat barnomsorg, skolor ochäldreomsorg, hur kvinnor uppmärksammat och åtgär-dat olika miljöproblem och hur kvinnors uppfin-ningsrikedom har skapat mängder av nya arbetsplat-ser.Ändå är kvinnorna inte speciellt synliga i före-tagsvärlden. som leds av kvinnor ärbara . Kunskapen om villkoren för kvinnligtföretagande har varit minst sagt dålig.På uppdrag av förre arbetsmarknadsministernBörje gjorde , tack och lov, enutmärkt analys av hinder och möjligheter för kvinnligtföretagande. Jag säger tack och lov, därför att det vartack vare den analysen som man bättre kan riktainsatserna mot kvinnorna och öka andelen kvinnligaföretagare. Den förra regeringen satsade på flera åt-gärder som visade sig mycket framgångsrika för attfrämja kvinnors företagande.Analysen visar att kvinnor oftast startar sina före-tag ytterst försiktigt och i liten skala. De utgår frånegen yrkeskunskap, investerar mindre än män, lånarmindre än män, vill ha rådgivning lokalt och helst avkvinnliga rådgivare. De startar ofta i servicesektornoch arbetar gärna tillsammans med andra kvinnor is.k. kooperativ.Men så är det ju också ytterst litet av de resursersom samhället satsar på företagande som kommerkvinnorna till del. Deras sätt att starta och driva före-tag är inte allmänt accepterat, vare sig av rådgivareeller bankmän. Det är männens sätt att starta och drivaföretag och de branscher som traditionellt startas ochdrivs av män som är normgivande. Finansieringsråd-givning och bidragssystem har anpassats till detta. Ettexempel är att Industri- och nyföretagarfonden nor-malt inte ger stöd på . Det finnsförstås också en hel del andra hinder för kvinnor föratt komma i gång med företagande. Låt mig nämnaett: försäkringsfrågor i samband med barnafödande.Därför krävs det en förbättring av socialförsäkrings-systemet. förslag om ett grundtrygg-hetssystem skulle kunna åtgärda en hel del.De nya jobben måste komma i små och medelstoraföretag, det hör vi ständigt och jämt. Inte minst inomtjänstesektorn växer en mängd möjligheter fram tilleget företagande som alternativ till den offentligasektorn. För att möjliggöra de många nya nödvändigajobben krävs en politik som prioriterar små och me-delstora företag och som också visar att be-höver både kvinnor och män som startar och driverföretag. Jag kan i varje fall inte inse att arbetsgivar-avgiftshöjningarna, som regeringen ägnade sig åtunder hösten, skulle vara rätt sätt att stimulera företa-gande på.Centerpartiet föreslår en skatteväxling för att manskall få sänkt skatt på arbetskraft. Nog måste det haen mycket större stimulanseffekt. Det skulle ocksåalldeles särskilt gagna kvinnors företagande, som juofta är arbetskraftsintensiv tjänsteverksamhet.Den återställarpolitik som regeringen ägnade sigåt gick stick i stäv mot vack-ra ord i regeringsförklaringen, att småföretag skallprioriteras. Lyckligtvis kan jag konstatera att rege-ringen har lyssnat på och efter hand kommittill en viss sans.På centerinitiativ införde den förra regeringenspeciella medel för särskilda kvinnolån på små sum-mor till förmånliga villkor. Dessa lån har varit mycketattraktiva, och lånemedlen var slut i början av det häråret. fortsätter med samma satsning föratt täcka det stora behovet av lån till kvinnors företa-gande, och det är bra.Många kvinnor har fått chansen att förverkligadrömmen om en egen verksamhet tack vare fyrklöver-regeringens satsning på starta-eget-bidrag. fortsätter den satsningen. Det är också bra.Ett särskilt program för att anställa kvinnliga råd-givare startades under den förra mandatperioden ochsärskilda kvinnliga resurscentra har på förslag inrättats. I dessa centra skall kvinnorkunna få hjälp med allt från personlig utveckling tillskräddarsydd utbildning och företagande.Det nationella kvinnliga resurscentrum, knutet tillNUTEK, som äntligen har kommit i gång skallvara spindeln i nätet och "serva" regionala centra. Dethär arbetet måste också fortsätta att utvecklas. Det ärviktigt att kvinnliga resurscentra verkligen kommertill stånd i varje län.Fru talman! Det är som sagt var bra att regeringenfortsätter med de satsningar som på initiativpåbörjats för att underlätta för kvinnor att starta före-tag. Men ambitionsnivån måste höjas.Näringsministern har i en artikeluttalat att "särskilda insatser för kvinnors företagandeskall redovisas i budgeten". Jag hade tänkt fråga nä-ringsministern vart dessa "särskilda insatser" har tagitvägen. I budgeten finns det ju inga nyheter. kannäringsministern inte höra mig, eftersom han är ändaborta i , men måhända kan jag få svarpå den frågan av Bo Bernhardsson.Jag undrar också om AMS nu har fått det uppdragsom finns beskrivet i arbetsmarknadsbilagan. Där stårdet att regeringen kommer att uppdra åt AMS attsenast "redovisa en strategi för hurman avser att verka för att öka kvinnors företagande.Av strategin bör också framgå hur AMS avser attsamverka med inom detta område".Jag undrar alltså om AMS har fått detta uppdrag.Varför måste man vänta ända till medatt redovisa sin strategi?För övrigt undrar jag också: Är det bara AMSstrategi som skall inväntas? Har inte regeringen någonegen strategi utifrån dessa speciella särskilda insatsersom näringsministern har talat om?En målsättning för näringspolitiken i handling ochinte bara i ord måste vara att prioritera små- och me-delstora företag och att stimulera till nyföretagande.Det är absolut nödvändigt för att få på fötter.En annan målsättning måste vara att vartannat nyttföretag skall startas av en kvinna. För att nå det måletfordras en mängd olika insatser från rådgivning ochutbildning till riskkapital och bättre försäkringsvill-kor. Allt för länge har företagsamheten gått miste omen stor del av den kompetens som kvinnor står för.Sverige har inte råd med det längre.Fru talman! Jag instämmer i yr-kande.Anf. 197 () replikFru talman! Jag tycker att det är väldigt bra attCentern och tror på kvinnokraf-ten. Hon har dessutom många bra frågor och synpunk-ter som jag gärna skulle vilja instämma i.Ställer upp på den neddragning somSocialdemokraterna har föreslagit i kompletterings-propositionen just för lån till kvinnors företagande?Kjell har kanske tagit i litet väl häftigt medkvasten och städat bort ett eget förslag?Folkpartiet har en utmärkt reservation till dettabetänkande där vi vill satsa påkvinnors företagande. Välkommen ombord!Anf. 198 ()replikFru talman! Den förra regeringen avsatte 50 mil-joner till ett speciellt kvinnolån från halvårsskiftet1994. De 50 miljonerna varade , bör-jan av februari i år.Den socialdemokratiska regeringen har fullföljtambitionen och avsatt 150 miljoner. Det var alltsåavsatt 200 miljoner, men vi har där gått med på attsänka det till 150 miljoner, vilket exakt motsvarar densumma som den borgerliga regeringen föreslog.Jag tror nu inte att behöver vara oro-lig för att detta inte skulle räcka till. Det finns möjlig-het att spä på det om efterfrågan visar sig vara ännustörre. Dessutom finns i åtskilliga miljarder,eller kommer att finnas. Det finns redan nu 2,5 mil-jard som kommer späs på pengar från Industri- ochnyföretagarfonden. De pengarna är också möjliga förkvinnor att utnyttja.En eventuell försäljning av aktier i och Bureskall också utnyttjas just för den här typen av företa-gande. Jag tror inte att behöver varaorolig. Kvinnorna kommer att få de resurser de behö-ver.Anf. 199 () replikFru talman! Jag kommer inte ihåg exakt vad somstod i texten. Men enligt bedömningarna behövdes detmer, , där Folkpartiethar lagt på ytterligare 50 miljoner kronor.Man kan också med fog anta att detta är en av deviktiga signaler som vi behöver ge till kvinnor och tillmarknaden i övrigt. Återigen: Välkommen ombord påFolkpartiets reservation!Anf. 200 ()replikFru talman! Jag kan bara återupprepa, , att det finns gott pengar på olika håll hos ALMIoch Industri- och nyföretagarfonden att spä på medom det visar sig behövas. Dessutom finns alla devanliga lånen som är tillgängliga för män såväl somför kvinnor.Anf. 201 ()Fru talman! Jag skall ta upp en annan aspekt pånäringsliv och företagande. Det har här pratatsväldigt mycket om pengar, räntor och annat. Man kanav debatten få intrycket att det är det enda som intres-sant när det gäller företagande och näringsliv. Vad viglömmer bort är att företag består av människor. Detjag skall uppehålla mig vid är den de-mokratiska aspekten av företagandet.Vi är ju alla överens om att det behövs fler före-tag. Det finns olika sätt att driva företag. Det jag tän-ker tala om är det vi kallar för kooperativt företagan-de, dvs. människor i samverkan som jobbar med de-mokratiska företag.I mitten av 80-talet tog man på förslag från, omjag inte minns fel, fru talmannen själv initiativ till attbilda LKU-verksamhet i landet som skulle vara ettsorts komplement till utvecklingsfonderna för att gebl.a. gratis rådgivning åt människor som ville startaföretag och ville göra det i demokratisk form.Det som kännetecknar den här typen av företag ärdessutom att man ofta har en annan målsättning medsitt företagande. Det är normalt sett inte kapitalasso-ciationer som har till syfte att ge avkastning på kapi-tal, utan de har i stället till syfte att upprätthålla sys-selsättningen på en viss ort eller att förse medlem-marna i företaget med en viss service.Den här verksamheten har fått en väldigt positivutveckling. finns det 21 sådana rådgivnings-verksamheter runt om i landet. Man har också organi-serat sig i en central organisation för att stärka sinröst.Detta komplement har utvärderats av , vilket tas upp i betänkandet. Det man harpekat på är att detta fungerar för de grupper somnormalt sett kanske har svårt att göra sig gällande iföretagssammanhang. Det är de människor som borpå landsbygden och har behov av att sysselsättningenfinns just där, det är kvinnor, som sade väldigt mycket klokt om här tidigare, ochdet är ungdomar, som har svårt att komma in påarbetsmarknaden.För dem har det visat sig vara ett bra sätt att kom-ma igång och få en meningsfull sysselsättning att slutasig samman i kooperativa företag. Det gäller även allade invandrare som kommer till vårt land med ofta högkompetens men som av olika skäl inte kommer in påarbetsmarknaden. Det har visat sig att också de harkunnat starta verksamheter på det sättet.Det har som sagt varit en mycket effektiv verk-samhet som har utvecklats mycket positivt. Men somockså har påpekats från är detnödvändigt att man utvecklar den här verksamhetenvidare och utökar samarbetet med t.ex. . Det äronödigt att bygga upp kompetens på två håll, att manparallellt bygger upp samma typ av verksamhet. Vivet också att det samarbetet pågår på många håll runtom i landet och fungerar alldeles utmärkt.Den reservation som har i detta avse-ende, och som jag inte tänker yrka bifall till av re-spekt för den överenskommelse som finns, talar omatt man behöver satsa litet mer pengar på den härtypen av verksamhet. Vi har föreslagit att man skall taen del av de pengar som satsat på regional ut-veckling och lägga dem på den här typen av verksam-het, dvs. dessa lokala kooperativa utvecklingscent-rum.Varför behövs då dessa pengar? Det finns fleraskäl. För det första har dessa centrum ökat i antal. Detfinns 21 rådgivningscentraler runt om i landet.De har att dela på de pengar som finns i den fastapotten. är ytterligare två på gång att bildas. Ju flerde blir desto mindre blir naturligtvis potten för varoch en.Det andra skälet, som är väl så viktigt, är attmycket av den tid som man lägger ner på LKUgår åt till att skaffa pengar. Det kan inte vara ett sär-skilt klokt sätt att bedriva verksamhet att man ibland ivissa sammanhang kanske skall behöva ägna halva sintid åt att söka skaffa pengar.Ett tredje skäl är att vi har blivit medlemmar i har förändrat situationen för många företag ochmånga människor som tänker starta företag. De må-lområden som finns inom EU kan vara bidrags-givare. Man kan söka medel från EU:s fonder för attstarta verksamheter. Det innebär ett mycket stortmerarbete, och det gör att man behöver fler männi-skor.Ett fjärde skäl är att man behöver höja kompeten-sen. Det är ett krav inte bara från dem som skall startaföretag och en säkerhet för dem utan också önskvärtur andra synvinklar.Det femte skälet är att man måste höja ambitionenpå det här området. Det räcker inte med de relativt fåverksamheter som har startats. Det beror på har för små resurser så att man når ut tilltillräckligt många människor. Det är helt klart så.Det framgår av den utvärdering som har gjort, att om man hade haft mer resur-ser skulle man ha kunnat nå ett mycket bättre resultat.Som jag sade inledningsvis är alla överens om att vibehöver fler företag. Då är detta en oerhört effektivtatt skapa förutsättningar för det.Det vi har föreslagit är egentligen en mycket litendel av de pengar som satsas på regional utveck-ling. Vi menar att de skulle gå direkt till LKU-verksamheten i stället för att som kräva att hälf-ten av de medel som man får skall sökas lokalt. Det ären omväg där människorna som jobbar i verksamhe-ten skall söka pengarna, och sedan skall någon sittaoch granska och bedöma ansökningarna och bestäm-ma om pengar skall delas ut. Det är ett oerhört inef-fektivt sätt att fördela stimulansmedel. Det skullealltså höja effektiviteten högst väsentligt om manfördubblade de här anslagen, som är drygt 9miljoner som budgeten omfattar.Man skulle alltså på det viset få ut oerhört mycketmer för de pengar man satsar.Anf. 202 ()Fru talman! Jag skall börja med att instämma i re-servation nr 37 under mom. 37 angående en lokalise-ring av Rymdbolagets huvudkontor till . Bak-om reservationen står och Miljöparti-ets representanter i näringsutskottet, .