prot · GI0990 · 1995-04-19 00:00:00 — Om mandessutom själv skall stå för kostnaderna tycker jag attdessa människor drabbas oanständigt hårt.Därför yrkar jag bifall till reservation 3. Jag tyckeratt det är fråga om ett nationellt ansvar. Eftersom desammantagna kostnaderna inte är oöverstigliga förstaten, borde det vara möjligt att samla en majoritetför att ta det ansvaret på nationell nivå.Anf. 159 () replikHerr talman! Det tråkiga är att vi inte på något sättkan göra skadan ogjord. Det spelar ingen roll vilkabeslut vi fattar. Problemen och skadorna ute i naturenkvarstår. Det kanske är på det området vi så småning-om skall sätta in resurserna och se till att vi inte för-stör vår natur på det sätt som skedde vid Tjernoby-lolyckan.Anf. 160 ()Herr talman! Jag har gått upp i talarstolen medanledning av att den person som egentligen skulle haföreträtt i det här ärendet tyvärr inte harmöjlighet att närvara.Jag vill yrka bifall till reservation 2 avseendemom. Det är en motion från somhandlar om någonting som vi faktiskt har diskuterattidigare här i kammaren , nämligen radioaktivi-tet i livsmedel. Det här hänger naturligtvis ihop medfrågan om som just har diskuterats.En näring som drabbades hårt av Tjernobylolyck-an är rennäringen. Efter olyckan i Tjernobyl steggränsvärdet betydligt i renkött. I har manhanterat problemet på ungefär samma sätt som iRyssland. Man har höjt gränsvärdena. I stället bordevi kanske ha fört en diskussion om vad radioaktivitet,även i låga doser, i livsmedel innebär. I ökarantalet cancersjuka barn dramatiskt. Vi vet också attlåga doser av radioaktivitet är farligare än vad vitidigare har trott.Försiktighetsprincipen borde innebära att vi skullesänka gränsvärdena rejält i stället för att höja dem.Det här skulle naturligtvis påverka rennäringen. Föratt rennäringen inte skall drabbas ekonomiskt menarvi att staten skall gå in med ett ekonomiskt stöd ochäven bekosta stödutfodring av renarna.Det är oacceptabelt att en näring som rennäringenså dramatiskt kan påverkas av någonting som skerutan dess egen förskyllan. Vi menar att just när detgäller radioaktivitet bör vi ha en betydligt strängaresyn i än vad vi har haft och inse att det här ärnågonting som påverkas oss rejält. Jag yrkar såledesbifall till reservation 2 avseende mom. 4.Anf. 161 ()Herr talman! Jag hade inte tänkt ge mig in i denhär debatten, men jag tycker att det förtjänar att påpe-kas för reservanterna och kanske även för - när det gäller ärendet om ersättning för viltska-dor - att utskottsmajoriteten har enats om att avslutaskrivningen med följande rader: "Det får närmastanses givet att regeringen, om så anses erforderligt,återkommer till i ärendet komp-letteringsproposition eller i annat sammanhang omberedningen av och Sametingetsförslag föranleder en omprövning av frågan. "Detta utgår vi ifrån att regeringen kommer att göraom det visar sig att dessa inteskulle vara till fyllest.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )16 § Hyresrätt m.m.FöredrogsBostadsutskottets betänkande 1994/95:BoU19Hyresrätt m.m.Anf. 162 ()Herr talman! Kammaren har att behandla ettmycket viktigt betänkande som rör hyresrätt ochägarlägenheter. Till detta betänkande är fogat tvåmoderata reservationer, som jag naturligtvis ställermig bakom utan att nu yrka bifall till dem.Till betänkandet är fogat en reservation till förmånför ägarlägenheter. Bakom denna reservation stårModerata samlingspartiet tillsammans med ,, och . Tilldenna reservation ber jag att få yrka bifall.Vart vill då vi moderater komma med dessa reser-vationer? Jo, vi vill uppnå en ökad trygghet i boendetsamtidigt som vi vill ha ökad valfrihet och ökadevalmöjligheter. Trygghet, valfrihet och ökade val-möjligheter är tre målsättningar som vi erfarit att allamänniskor tillmäter stor betydelse när de väljer bo-stadsform. I utskottets majoritetsskrivning kan maninte finna något som tyder på att det finns något kon-troversiellt eller några motsättningar kring dessa tremål för boendet, och det är bra. Låt oss då se på hurvi moderater i våra tre reservationer har sagt att vi villforma politiken för att nå dessa tre mål.I reservation 1 rörande bruksvärdessystemet tar vijust upp trygghetsaspekten i boendet ur besittnings-skyddssynpunkt. Vi menar att bruksvärdessystemet ärdet enda som tillgodoser grundläggande krav på rätt-visa och garanterar största möjliga valfrihet.De som väljer att bosätta sig i mycket attraktiva lägenmed högre bostadsstandard än normalt, skall betalaför detta. Omvänt skall de som väljer mindre attrakti-va lägen och något lägre bostadsstandard, t.ex. för attha råd med ett fritidsboende, också kunna erbjudaslägre boendekostnader. Mångfalden ger valfrihet,menar vi.Det är bostadskonsumenten själv som skall välja.Det är alltså enligt vår mening rimligt att hyrornarelateras till det kvalitetskrav och det läge som denboende själv väljer. Enligt denna reservation finns detalltså både ur rättvisesynpunkt och ur valfrihetssyn-punkt all anledning att återinföra bruksvärdessystemetoch att avskaffa de allmännyttiga bostadsföretagenshyresledande roll.Vi menar att ett system med en fri hyresbildning ikombination med ett rejält besittningsskydd ökar deboendes valmöjligheter och därtill tryggheten i boen-det.I reservation nr 2 tar vi upp en annan aspekt påtryggheten i boendet: problemen med de s.k. oseriösahyresvärdarna. Trots att vi vet att endast ett fåtal avhyresvärdarna är oseriösa menar vi att det krävs bättreregelsystem och mindre byråkrati för att man skallkomma till rätta med dessa. Vi menar, i likhet medden utredning som har haft i uppdrag att se över re-gelsystemen, att den nuvarande lagstiftningen är förtandlös och ineffektiv för att de boende skall kunnages ett verkligt skydd och en verklig trygghet.Ett sätt att nå en annan tingens ordning är att av-skaffa förvärvslagen och i stället skärpa bostadsför-valtningslagen. På det sättet menar vi att det öppnasen möjlighet att ingripa tidigare, redan när det före-ligger omständigheter som kan komma att leda tillpåtagliga missförhållanden för de boende. Det nuva-rande systemet ger inte möjlighet att ingripa förränmissförhållandena har drabbat de boende. Vi modera-ter menar att detta inte ger de boende den trygghetsom de skall kunna kräva.I reservation 3, som jag här yrkar bifall till, be-handlar vi ett gammalt välkänt förslag. Det handlarom ägarlägenheter. Vår uppfattning är att äganderätt iett flerfamiljshus är bra både för den enskilde och församhället. Det ger de boende större möjligheter attförfoga över sin bostad och utforma den efter egnabehov och önskemål. Det ger också större möjlighetertill en bra finansiering genom egna medel eller per-sonliga lån. Vi kan inte se några skäl till att det inteskall finnas möjlighet att äga sin bostad i ett flerfa-miljshus. De förutsättningar som gäller för enskiltägande är i princip tillämpliga även när det gällerägarlägenheter.I betänkandet sägs det att man vid tidigare pröv-ningar har ifrågasatt förslaget. Motiveringen har varitatt man ansåg att upplåtelseformen bostadsrätt i alltväsentligt tillgodosåg syftet med ägarlägenheter.Herr talman! Detta gällde kanske förr men knap-past . Jag vill endast redovisa ett exempel. I dagär det största problemet på bostadssektorn att detfinns insolventa bostadsrättsföreningar. Med ägarlä-genheter skulle detta problem inte på långa vägar bliså påtagligt som det är . Det finns mycket som talarför ägarlägenheter, men jag nöjer mig med detta sommotiv för att yrka bifall till reservation nr 3.Anf. 163 ()Herr talman! Jag börjar med att yrka bifall till ut-skottets hemställan och avslag på samtliga reservatio-ner.Betänkandet behandlar som vi hörde hyresrätten,dvs. förhållandet mellan hyresgäster och hyresvärdar.I betänkandet behandlar utskottet tolv motioner, helteller delvis. Flertalet av dessa har utskottsmajoritetenavstyrkt med hänvisning till en förestående utredningavseende olika frågor inom det hyresrättsliga områ-det.Regeringen har antagit ett kommittédi-rektiv för översyn av hyreslagstiftningen. Översynenskall bl.a. gå ut på att stärka hyresgästernas inflytandeoch ställning i olika situationer. Det gäller t.ex. för-handlingssystemet och inflytandet vid upprustningoch ombyggnad. Man skall också se över hyreslagensregler om förverkande av hyresrätt till bostadslägen-het vid dröjsmål med betalning av hyran. Dessutomskall utredaren föreslå lagändringar som innebär attkontrollen av förvärv av hyresfastigheter effektivise-ras.På två områden är inte överens medövriga partier i utskottet, vilket framgår av reservatio-nerna 1 och 2. De handlar om det nuvarandebruksvärdessystemet och om hur vi skall komma tillrätta med oseriösa hyresvärdar. vill tabort de allmännyttiga bostadsföretagens hyror somförstahandsnorm vid en bruksvärdesprövning. Manpåpekar att systemet inte lever upp till dagens krav påflexibilitet.Under den förra valperiodens moderatledda rege-ring aktualiserades frågan. Men den dåvarande rege-ringen valde att inte föreslå någon förändring avbruksvärdesregeln, just på grund av att systemet iviktiga avseenden fått den flexibilitet som åsyftats.Bostadshyrorna har , inom systemetsram, anpassats till de boendes betalningsvilja.De allmännyttiga bostadsföretagens kostnadsbase-rade hyressättning verkar återhållande på hyresnivån.Såvitt jag förstår är inte nöjda med det.De vill att marknaden skall sätta hyresnivån.När det gäller reservation 2 vill jag hänvisa tillkommittédirektiven. Där framhåller vi uttryckligenvikten av att ha förvärvslagen kvar. Att först i efter-hand ha möjlighet att tillvarata hyresgästernas intres-sen gentemot oseriösa hyresvärdar är inte tillfredsstäl-lande. Erfarenheterna säger oss att det ärytterst viktigt att förhindra oseriösa förvärvare attkomma in på fastighetsmarknaden.Reservation 3, som gäller ägarlägenheter, är enföljetong. debatterades den frågan ikammaren. Reservanterna radar upp en rad fördelarmed ägarlägenheter men har tydligen glömt hur svårtalla utredare har haft att finna någon juridisk hållbar-het. Utskottsmajoriteten ser dessutom inga fördelarmed ägarlägenheter som inte skulle kunna uppnåsgenom förändringar i bostadsrättslagen. Vi ser detinte som relevant att ytterligare en gångutreda frågan, med hänsyn till att alla tidigare utred-ningar mer eller mindre har hamnat i det runda arki-vet.Anf. 164 () replikHerr talman! för fram en del kritikmot våra reservationer. När det gäller ägarlägenheterhandlar kritiken om att man har utrett dettaoch inte funnit juridiska lösningar. Vi anser att detskall kunna vara lika enkelt att äga en lägenhet somatt äga en villa. Vi ser alltså inte att den juridiskadelen av den här frågan skulle vara ett hinder. Omman bara inser betydelsen av ägarlägenheter såväl församhället som för den enskilde skulle man utan vidarekunna genomföra denna idé.När det gäller de allmännyttiga bostadsföretagenmenar vi att den historia vi ser bakom oss förskräcker.Lena kan väl inte mena att utvecklingen påbostadsmarknaden har varitföredömlig? kan väl inte mena att denvalfrihet som alla bostadskonsumenter efterfrågar harfunnits? måste väl inse att det nu - närvi har kört det gamla systemet i botten och på alla sättförsökt utnyttja, vända och vrida på det - är tid attfinna något nytt. Det är i det perspektivet som manskall se vår reservation. Vi vill visa på en möjlighetatt öka attraktionsvärdet på boendet, och vi vill ökavalmöjligheterna och därmed skapa trygghet för deboende.Anf. 165 () replikHerr talman! Jag vill börja med att ta upp ägarlä-genheterna. Jag förstår inte . Han sägeratt det skulle vara lika enkelt att äga en lägenhet i etthyreshus som ett egnahem. Det finns en rad kompli-kationer i en hyresfastighet. Det handlar ofta om sam-verkan och samråd när man tillsammans skall äganågonting. Det handlar ju inte bara om att äga självalägenheten. Man har ju också gemensamma utrymmensom man måste förvalta och se till att sköta. Dessutomär det svårt att lägga in markvärden och sådant i själ-va ägarlägenheten.Det finns också en annan aspekt på detta. Det ärkanske här som våra åsikter skiljer sig allra mest. Manskall fritt kunna hyra ut sin s.k. ägarlägenhet. Där servi socialdemokrater ett problem, eftersom ägaren dåinte själv tar det totala ansvaret för den del av fastig-heten som han faktiskt äger.Stig Grauers talade också om bruksvärdet och omde allmännyttiga bostadsföretagen. Jag träffade natur-ligtvis precis rätt när jag förstod att man är ute efterdem.För oss har allmännyttan en mycket stor betydelsenär det gäller bruksvärdessystemet, mycket på grundav att vår allmännytta inte har något vinstsyfte. Där-med har vi också en reglering av hur våra statligasubventioner, bostadssubventioner, används.Anf. 166 () replikHerr talman! Det kan väl inte, , varaett hot mot idén om ägarlägenheter att ägaren i sinegenskap av ägare förfogar över lägenheten och dåäven kan utforma den som han vill? Det är väl etterbjudande som de boende måste uppskatta, att fåanpassa och utforma lägenheten efter sina egna öns-kemål?Så säger att man t.o.m. kan tänka sigatt den boende hyr ut sin lägenhet. Ja visst kan mangöra det. Men fortfarande för han med sig ägaransva-ret. Ägaransvaret förflyttas ju inte i och med att manhyr ut sin lägenhet, utan ägaransvaret står kvar på devillkor som gäller i övrigt.Detta är inget problem i och för sig. säkert möta exempel på goda ägarlägenhetsförhål-landen i många länder, där erfarenheterna av dessa ärmycket större.Angående bruksvärdet säger att detär allmännyttan jag vill komma åt. Nej, det är detfaktiskt inte. Jag pekar på att allmännyttan, trots inte har vinstsyfte, inte har kunnat presentera ensådan mångfald att den skulle kunna användas som enriktnorm när man erbjuder de boende olika alternativ.Allmännyttan beslutar mot bakgrund av kommuna-la och andra prioriteringar hur de boende skall ha det.I vårt system är det den boende själv som skall hamöjlighet att välja. Den mångfalden i boendet hävdarvi är det viktiga.Anf. 167 () replikHerr talman! Det talar om när detgäller ägarlägenheten finns ju redan i bostadsrätten,förutom den del som rör själva finansieringen. Jagförstår inte varför man måste skaffa sig ytterligare enboendeform, när det man pekar på är just det somfinns i bostadsrätten och som alltså redan finns i dag:att utforma sin egen lägenhet, att kunna påverka denegna lägenheten och se till hur man själv vill ha det.Den möjligheten finns . Det man kan tänka sig ärsjälva bostadsrättslagen, som man skulle kunna seöver för att kunna komma en bit närmre ett system därvar och en tar fullt ansvar för sin egen lägenhet.Visst har allmännyttan en mångfald. kanman inom allmännyttans bestånd se olika efterfråganpå större eller mindre lägenheter och olika typer avkvalitet - inte i betydelsen kvalitet som sådan, utan ibetydelsen att man kan hitta lägenheter som har enkvalitet som går utöver det som är en standard-bostad. Det har också visat sig att allmännyttan i dagär mer flexibel i sin hyressättning.Jag vet inte vad mer menar medmångfald, om han menar att det också inom allmän-nyttan skall finnas egenbyggda lägenheter. I så fall ärvi inne på något annat.Anf. 168 ()Herr talman! Uppluckringen av lagstiftningen somreglerar hyresrättsliga frågor har lett till ett sämreskydd och sämre villkor för hyresgästerna. Villkorenpå fastighetsmarknaden är osäkra och kan leda tillspekulation med fastigheter som är på obestånd ellersom ligger i riskzonen för att bli det. Omfattandeombyggnader och renoveringar står inför fullbordanpå 90-talet, vilket kan göra boendet osäkert för mångahyresgäster.Hyresgästernas skydd och besittningsrätt måsteutökas och kontrollen och lagstiftningen runt fastig-hetsköp och fastighetsförvaltning skärpas. Hyresgäs-ternas möjlighet att känna trygghet i sitt boende ge-nom ett seriöst ansvarstagande hos fastighetsägaren ärlika viktigt som att fastighetsägaren kan lita på atthyresgästerna uppfyller sina åtaganden.Detta har vi i berört i några av våramotioner och krävt ändring i lagstiftningen om. Menvi kommer inte att reservera oss, eftersom en utred-ning skall se över de hyresrättsliga frågorna och man ibetänkandets andemening kan uttolka att hyresgäster-nas lagstiftade skydd kommer att förbättras.Man skall inte i tidningen behöva läsa om att hy-resgäster inför ombyggnad sägs upp och avflyttas föratt sedan erbjudas en lägenhet som de inte hade frånbörjan eller som de inte hade möjlighet att påverkahur den skulle rustas eller ändras. Hyran ligger sedan,i enlighet med de nya regler som gäller, på en betyd-ligt högre nivå. Det här kommer enligt Hyresgästfö-reningen bara i tu-sentals hyresgäster att råka ut för.Det händer också att hyreshus på obestånd byterägare till sådana som snabbt visar sig vara oseriösa,försvinner och lämnar stora låneskulder och obetaldaräkningar efter sig. Naturligtvis drabbas hyresgästernaav sådana händelser, med oro och kanske med högrehyra som följd.Vi emotser, med de direktiv som föreligger, ut-redningens ändringsförslag med spänd förväntan.Det som har orsakat mest oenighet i det här betän-kandet är frågan om ägarlägenheter. Det är ett bor-gerligt krav med ideologiska förtecken. Den frågaman bör ställa sig är om det finns något att vinna påen sådan reform. Ger det ett tillskott till boendesek-torn i form av en bättre bostadspolitik, framför allt iform av en bättre social bostadspolitik? Svaret påfrågan har varit nej. utredningar haravstyrkt sådana förslag med motiveringen att de bo-stadssociala effekterna inte har utretts tillräckligt ochatt det försvårar lagstiftningen och regelsystemet iövrigt på bostadsområdet.Vänsterpartiet anser att de upplåtelseformer somredan finns är tillräckliga men att de behöverkompletteras med att hyresgästernas inflytande ochrättsliga ställning stärks. Vi tror att ägarlägenheterleder till större problem, med fler som är utan bostad,ytterligare segregering och en minskad rörlighet påbostadsmarknaden.I en del länder i där systemet med ägarlä-genheter är det dominerande blir det svårt för demsom inte har råd att skaffa sig en egen bostad. Anting-en blir man hemlös, eller så hänvisas man till särskil-da bostäder, s.k. Sozialwohnungs.Att på detta sätt peka ut människor är inget som vivänsterpartister förespråkar. Även om vi i Sverigegenom en ogenomtänkt planering är på väg att skapaproblemområden på gränsen till social utslagning,skall vi satsa på att återupprätta de områdenas statusgenom en rad åtgärder. Men vi tror inte att ägarlägen-heter är någon lösning på det problemet. Därför anslu-ter vi oss till utskottets ställningstagande i den härfrågan.Anf. 169 PER ()Herr talman! de gröna anser att en brabostad till rimlig kostnad skall vara en mänsklig rät-tighet. Vi menar också att bostaden medför skyldighe-ter i den meningen att människor kan och skall taansvar för sitt boende och sin närmiljö. De måstedärför få möjlighet att delta redan vid planeringen isamband med ny- och ombyggnationer.Vi vill också öka möjligheterna för hyresgäster attköpa sina lägenheter. Vid förändringar av fastighetensstatus skall de ges laglig förtur att överta sina lägenhe-ter med äganderätt. Reformen kan genomföras genomen skärpning och utvidgning av lagen om för-värvstillstånd för bostadsfastigheter. En privatpersonskall inte kunna köpa och sälja hyreshus med mer äntre lägenheter utan att överlåtelser i första hand skertill hyresrättshavarna, dvs. genom förköpsrätt.Lagskärpningen bör enbart gälla vid frivillig försälj-ning och möjligen vid arv och gåva.Resultatet blir enligt oss ett spritt ägande och enbegränsning av spekulation i fastigheter.Observera att detta inte minskar våra krav på ettbra bestånd av hyresrätter och en satsning på denkooperativa hyresrätten, som ett alternativ för ökatinflytande utan större ekonomiska insatser.Herr talman! I reservation nr 3 under mom. 10,som jag yrkar bifall till och som vi står bakom till-sammans med flera andra partier, vill vi ha ägarlägen-heten som bostadsform närmare utredd, bl.a. medförköpsrätt för hyresgästerna - detta trots alla tidigaremisslyckade försök, som har nämnts tidigare i debat-ten. Efter många års krav är det nu dags att se närmarepå denna möjlighet till större valfrihet i boendet.Anf. 170 ()Herr talman! Jag skulle vilja fråga Per vil-ken skillnad han ser mellan att göra en bostadsrätt avett hus i och med att man ger hyresgästerna förköps-rätt till den och att inrätta ägarlägenheter. Det handlarju då om att förändra en lagstiftning, men till vad? Jagförstår inte vilken skillnad som han ser här.Anf. 171 PER ()Herr talman! Det gäller storleken av det egna an-svaret, varvid äganderätten medför ett totalt ansvar.Det är väl liksom på många områden i livet så, att justörre ansvar man får ta, desto större försiktighet ochnoggrannhet iakttar man med det som man ansvararför.Anf. 172 ()Herr talman! Också när det gäller bostadsrätter harman ett ägaransvar, men ett kollektivt sådant. MenarPer att man för ägarlägenheter skall ha ett äga-ransvar men att det skall vara begränsat till den egnalägenheten? Hur blir det då med de gemensammautrymmena? Vem skall ta ansvar för dem?Anf. 173 PER ()Herr talman! För skötseln av de gemensamma an-läggningarna kan man mycket väl skapa en ekono-misk förening. Sådana finns överallt i samhället iövrigt där man måste ta ett gemensamt ansvar, mensjälva lägenheten kan man äga. Det är bara ytterligareett alternativ, som inte alls inverkar negativt på bo-stadsrätten eller någon annan upplåtelseform.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )17 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner1994/95:161 Regionalpolitik1994/95:219 Enhetlig räntesättning och finansieringav statliga bostadslån m.m.Motionermed anledning av prop. 1994/95:148 Transplantatio-ner och obduktioner m.m.1994/95:So30 av ()1994/95:So31 av m.fl. (m)1994/95:So32 av m.fl. (m)1994/95:So33 av ()1994/95:So34 av m.fl. (fp)1994/95:So35 av m.fl. (fp)1994/95:So36 av ()1994/95:So37 av m.fl. (v)1994/95:So38 av m.fl. (kds)med anledning av prop. 1994/95:151 Droit de suiteoch längre upphovsrättsligt skydd1994/95:L33 av m.fl. (m)1994/95:L34 av ()1994/95:L35 av och ()1994/95:L36 av och ()1994/95:L37 av ()1994/95:L38 av ()1994/95:L39 av ()1994/95:L40 av m.fl. (v)1994/95:L41 av m.fl. (mp)med anledning av 1994/95:182 Beskattning av frihälso- och sjukvård samt vissa andra förmåner1994/95:Sk48 av m.fl. (m)1994/95:Sk49 av ()med anledning av prop. 1994/95:189 Konkursgälde-nären1994/95:L31 av m.fl. (m)1994/95:L32 av Per m.fl. (v)med anledning av prop. 1994/95:194 Vissa frågor ompsykiatrisk tvångsvård1994/95:So39 av m.fl. (m)1994/95:So40 av m.fl. (v)med anledning av prop. 1994/95:197 Vissa socialför-säkringsfrågor, m.m.1994/95:Sf18 av m.fl. (fp)med anledning av prop. 1994/95:200 Lag om vissapersonregister för officiell statistik m.m.1994/95:Fi30 av ()med anledning av prop. 1994/95:208 Beslutanderät-ten i fråga om kyrkliga kulturminnen1994/95:Kr14 av ()med anledning av prop. 1994/95:209 Kontrollupp-giftsskyldighet vid avyttring av värdepapper m.m.1994/95:Sk45 av och ()1994/95:Sk46 av m.fl. (m)1994/95:Sk47 av ()betänkande1994/95:JoU13 Statsbudgeten för /96(, Jordbruksdepartementetoch )18 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 19 april1994/95:448 av () till statsrådet om utbyggnad av skyddade älvar1994/95:449 av () till kul-turministern om barnkultur19 § Kammaren åtskildes kl. 20.02.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 3 § anf. 35 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 6 § anf. 66(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 7 § anf. 96(delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 11 § anf. 129(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. ajourneringenkl. 18.01 ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.