prot · GI0976 · 1995-03-21 00:00:00 — I detta fall är personen en av de viceordförandena och tjänstgör naturligtvis sporadiskt iUtlänningsnämnden. Det hindrar inte att kommitténsom har utsett henne har uttalat sitt mycket starkaförtroende för personen i fråga och för hennes integri-tet.Jag vill gärna upprepa det jag sade alldeles nyss:Olika personer och organisationer har möjlighet attkomma med synpunkter på det av slutresultatet av undersökningen och utvär-deringen. Därefter har en parlamentarisk kommitté,som är sammansatt på så sätt att alla parti-er finns närvarande och representerade, alla möjlighe-ter i världen att lägga fram synpunkter på det somsedermera från kommitténs sida skall överlämnas tillregeringen. är i detta fall inte ensamom att göra bedömningarna, utan det är en rad organi-sationer, personer och även den parlamentariskt sam-mansatta kommittén som har det slutliga ställningsta-gandet i sin hand.Jag finner inte att det finns skäl till misstro ellertill att misstänka att det skulle vara fråga om någonform av manipulation från sida. Jagvill starkt understryka att kommittén har uttalat sittstora förtroende. Det finns ingenting som tyder på attdet skulle finnas anledning att ifrågasätta det.Anf. 82 ()Fru talman! Jag håller med statsrådet om det.Problemet är dock att hennes utlåtande över myndig-heternas agerande får mindre trovärdighet i och medatt hon själv sitter i en sådan här myndighet som honhar att granska. Det är problemet.Jag tackar för svaret. Vi kommer, som statsrådetsade, att få ta ställning till resultaten i sinom tid.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1994/95:363 om asyl förvissa assyrier/syrianerAnf. 83 Statsrådet ()Fru talman! har frågat mig om jagtänker föreslå regeringen att de asylsökande assyri-er/syrianer som har nära anhöriga i beviljasuppehållstillstånd här så att de inte tvingas gå enmycket otrygg framtid till mötes i Turkiet.De assyrier/syrianer som har anhöriga här i landethar enligt utlänningslagen, självfalletunder vissa förutsättningar, rätt att få uppehållstill-stånd här. Det är inte aktuellt att göra några undantagför de som faller utanför de kriterier som ställs i ut-länningslagen. Den parlamentariska kommitté somutreder flykting- och invandringspolitiken har att seöver även reglerna för anhöriginvandringen. Kommit-tén skall slutföra sitt arbete till sommaren.De utlänningar som i sina hemländer riskerar för-följelse är hänvisade till att lämna sitt land och sökaasyl i något annat land. Asylansökningar som görs häri landet prövas självständigt av Statens invandrarverkoch . Regeringen kan endast prö-va och besluta i ärenden som finner skäl att överlämna tillregeringen för prövning. Regeringen får enligt gällan-de utlänningslag inte fatta ett sådant beslut som och inhämtarkontinuerligt information, och samråder medUNHCR, om det aktuella läget i de länder som derasbeslut berör och gör därefter bedömningar av hurdenna information bör påverka beslutsfattandet i en-skilda asylärenden. Detta är naturligtvis något somäven gäller bedömningen av kristna asylsökande frånTurkiet.Jag vill även tillägga att det alltid är den enskildesskyddsbehov som skall vara avgörande för om asylskall beviljas eller inte. har beslutat attuppehållstillstånd av humanitära skäl får beviljas närförhållandena i hemlandet är sådana att det vore in-humant att tvinga utlänningen att återvända dit, t.ex.när det pågår inbördesstrider i landet. Det man här haravsett är situationen i landet som helhet, inte bara i endel av det. I den asylpraxis som tillämpas i fråga omTurkiet hänvisas de asylsökande från de sydöstradelarna av , kristna likaväl som kurder, ochsom inte bedöms riskera förföljelse vid ett återsän-dande, att bosätta sig i andra delar av landet. De hän-visas till det s.k. internflyktsalternativet. Detta är enpraxis som gäller och tillämpas i många av de europe-iska länderna. Denna praxis är helt i linje med Sveri-ges ansvar gentemot Genèvekonventionen.Anf. 84 ()Fru talman! Invandrarminister , jagber att få tacka så mycket för svaret på min fråga.Vi vet att assyrier/syrianer som lever i sydöstraTurkiet under en lång följd av år har varit utsatta förvad som kan benämnas som en verklig etnisk rens-ning. bodde ungefär 70 000 människor i detområdet. För mycket länge sedan var det förstås ännufler som bodde där. De har fördrivits bl.a. eftersomde har kommit i kläm mellan regeringens trupper ochassyrierna. Det har visat sig att i den delen av landethar regeringens representanter varit helt oförmögnaatt ge dessa människor det skydd de behöver. LeifBlomberg har inte heller angett någon annan uppfatt-ning om den saken.Den här situationen i har lett till att det tillvårt land har kommit ett stort antal assyrier/syrianer.Jag tror att det rör sig om minst 40 000 personer me-dan andra säger att det är fråga om betydligt flera.Den lilla spillra av den här folkgruppen som finnskvar i sydöstra uppgår troligen bara till ett partusen människor. Av dem har kanske 400-500 perso-ner anknytning till . Det är således ytterst få.En del av de personer som har kommit till Sverigeoch sökt asyl avvisas. I en del av fallen har det enligtvad jag har kunnat utröna funnits tungt vägande skälför att bevilja asyl. Ett exempel som var ak-tuellt gällde en familj där föräldrarna var analfabeter.En dotter var mycket kortväxt, så till den grad att det iTurkiet betraktas som ett absolut handikapp. Honskulle få mycket svårt att klara sig i . Dennafamilj har t.ex. avvisats utan att man har tagit hänsyntill dessa skäl.Jag vill fråga om invandrarministern har uppfatt-ningen att man i alla dessa fall verkligen har tagithänsyn hur svårt det är att klara sig även i Istanbul.Anf. 85 Statsrådet ()Fru talman! är bedömningen attdet är möjligt med internflyktsalternativet i Istanbul.Mot bakgrund av vad man kan se av utveckling-en i vet man inte om den här situationenkommer att förändras på något avgörande sätt. I såfall kan möjligheterna stängas för de här människor-na.Då får vi ett helt nytt läge. Då har våra myndighe-ter, och , att tahänsyn till de nya omständigheterna och lägga tilldem i underlaget för bedömningen av asylansökningaroch ta ställning till om avvisningsbeslut skall verkstäl-las eller inte. Därom vet vi intet.För närvarande är internflyktsalternativet möjligt,och vi är inte ensamma om att tillämpa den principen.Ytterligare ett antal länder i har samma syn-sätt som vi och gör på samma sätt. Vi följer natur-ligtvis denna fråga mycket noggrant. På departemen-tet håller vi just nu på att se över situationen i ,inte minst i de sydöstra delarna, för att göra en uppda-tering av vår information.Anf. 86 ()Fru talman! Jag tycker att det är bra att invand-rarministern säger att man följer den nu aktuella si-tuationen. När jag lämnade in min fråga hade de se-naste händelserna ännu inte inträffat. Det var såledesinte på den grunden som jag ställde min fråga.Under den förra regeringens sista dagar i rege-ringsställning skickade man i väg en grupp från UDsom undersökte flyktalternativet i och Anka-ra. I den undersökningen kom man fram till att detingalunda var okomplicerat att använda dessa bådastäder som flyktalternativ.Det är en sak om det gäller unga välutbildademänniskor. Men i många fall gäller det, vilket jagsade tidigare, analfabeter. Det gäller människor somhar stora svårigheter att klara sig själva om de inte harmycket nära släktingar att få hjälp av. En ung gym-nasist har t.ex. utvisats på dessa grunder. Jag undrarom invandrarministern inte tänker sätta sig in i en delav de enskilda fallen för att se vilka konsekvensernablir för enskilda människor.Anf. 87 Statsrådet ()Vi litar på att våra myndigheter gör korrekta be-dömningar. Jag kan känna mycket starkt för männi-skor som blir avvisade från vårt land till andra länderdär situationen inte är avundsvärd - och som vi självakanske inte heller skulle ha velat återvända till. Mendet är en sak.Om vi har en reglerad invandring till -vilket är fallet - har fattat de beslut somkrävs för att reglera den. Det innebär att man emel-lanåt hamnar i situationer - det gör även jag när jagsom minister skall ta ställning eller följa ett fall - dåhjärtat säger en sak och den lagtekniska hjärnan sägeren annan sak. Då hamnar man ibland på fel sida urhjärtats utgångspunkt.Anf. 88 ()Fru talman! Det fall som jag här har refererat och iliknande fall där det finns starka humanitära skäl -och vad som i tidigare skeden har bedömts vara hu-manitära skäl - har människor som har nära anhörigai utvisats. De hamnar helt ensamma i en mil-jonstad som där de bara har möjlighet att mednöd och näppe klara livhanken. Jag anser i alla fallinte att det är humant att utvisa människor i den härsituationen.Anf. 89 Statsrådet ()Fru talman! Om människorna i fråga har tillräck-liga skäl för att stanna i - asylskäl eller hu-manitära skäl - får de också stanna. I de fall somIngrid redovisar här har personerna uppen-barligen inte haft det. Mot den bakgrunden har deheller inte haft några möjligheter att få uppehållstill-stånd i Sverige.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1994/95:377 om reglerna förerhållande av uppehållstillstånd av humanitäraskälAnf. 90 Statsrådet ()Fru talman! har frågat mig omreglerna för att få uppehållstillstånd av humanitäraskäl har skärpts eller nu tolkas hårdare.Inledningsvis vill jag konstatera att det inte skettnågon skärpning av lagstiftningen när det gäller hu-manitära skäl.Den nuvarande regeringen har inte heller genompraxisgrundande beslut gjort några andra bedömning-ar än vad som redan tidigare gällt t.ex. avseende bos-niska kroater, eritreaner, ryska judar och assyri-er/syrianer från och inte heller förändrat dens.k. tidspraxisen, som avser barnfamiljer som ansöktom asyl före den 1 januari 1993.Det är återigen och som är de rättstillämpande myndigheterna.Min uppfattning är dock att det inte skett någonskärpning av praxis såsom vill göragällande. När det gäller humanitära skäl är det oftasvåra avvägningar som måste göras, och jag tror attdet förhåller sig på det sättet att det i dessa frågoralltid finns människor, eller grupper, som anser sig hablivit orättvist och felaktigt behandlade. Jag har dockfullt förtroende för och och anser att de utför sina uppdrag på ett brasätt.Anf. 91 ()Fru talman! Jag ber att få tacka också för svaret påden här frågan. Mina två frågor hänger på sätt och visihop.Jag konstaterar med tillfredsställelse att det intefinns några lagstiftningsändringar när det gäller hu-manitära skäl. Men när det gäller tolkningen vill jagsäga att det under en har kommit upp-repade signaler från alla de människor som ägnar sinfritid åt att hjälpa personer som kommer hit att finnasig till rätta i det här landet.Vi är väldigt beroende av dessa människor. Omdet inte finns sådana som engagerar sig för att de somfår asyl, eller väntar på att få det, har det bra i det härlandet kommer vi att få mycket stora problem. Fråndessa människor kommer ständigt signaler om attklimatet har hårdnat och att det har blivit svårare att fåstanna på grund av humanitära skäl. Det är också minuppfattning efter att ha följt dessa frågor under enlängre tid.Jag har i min fråga nämnt några exempel, bl.a. omassyrier/syrianer, som vi redan har talat om. Jag harockså nämnt de bosnier som har kroatiska pass. De ärspeciellt aktuella. En stor grupp om 5 000 personerbefarar nu att bli utvisad. I den finns 3 000 barn. Vihörde hur barnen diskuterades i det här samman-hanget. Barn som redan har upplevt en mycket osäkersituation, som har upplevt förhållanden som ingen avoss skulle vilja utsätta våra barn för, hotas nu av ut-visning. I gruppen finns 1 000 kvinnor. 1 000 är män;av dem är många desertörer.Tror verkligen invandrarministern att dessa perso-ner nu hänvisas till en trygg och säker hemvist när defår åka tillbaka till ?Anf. 92 Statsrådet ()Fru talman! I samband med diskussioner om hu-manitära skäl för att man skall få stanna i Sverigekommer, som , frågan om de bosnier som är kroa-tiska medborgare upp. Jag vill understryka att dessapersoner är kroatiska medborgare.De uttalanden som utrikesminister hargjort har varit särskilt aktuella och har ingått som endel av regeringens underlag då man för någon drygmånad sedan beslöt att dessa personers skyddsbehovkunde anses tillgodosedda i , där de är med-borgare.Brevet från den kroatiske utrikesministern, ,kan av skäl som har att göra med utrikessekretesseninte lämnas ut i sin helhet. Utrikessekretess är bl.a. tillför att säkerställa ett fritt och förtroendefullt informa-tionsutbyte mellan regeringar, och ett sådant utbytegagnas inte av att handlingarna alltid lämnas ut tilloffentligheten. Det var bakgrunden till att regeringen iförra veckan beslöt att inte offentliggöra utrikesminis-terns brev.I själva sakfrågan förhåller det sig emellertid pådet sättet att den kroatiska regeringen i oktober 1994meddelade att man var medveten om och accepteradeden beslut från den 26 maj 1994rörande avslag på asylansökningar gjorda av kroatiskamedborgare med hemvist i Bosnien-Hercegovina.Den kroatiska regeringen önskade i brevet fram-hålla att alla kroatiska medborgare kommer att accep-teras och tas om hand oavsett var de har haftsin registrerade hemvist. Det här vill jag gärna sägasom svar på fråga om dessa personerkan känna sig trygga.Vi har det här brevet. Vi har en rad uttalanden frånmyndighetspersoner och ministrar i den kroatiskaregeringen om att de kommer att se till att ta hand omsina medborgare och ge dem det skydd som de kankräva som medborgare i Kroatien.Jag vill slutligen understryka att dessa personer,dessa män, inte har deserterat från den kroatiska ar-mén. Om de har deserterat har de i så fall gjort detfrån armén i . Det är en annansak. Dit skall de inte skickas tillbaka.Anf. 93 ()Fru talman! Jag måste säga att jag inte alls är likasäker som invandrarministern på att dessa personerinte kommer att skickas tillbaka. Det finns faktisktredan exempel på någon familj som har utvisats sominte längre befinner sig i utan i . Den har inte självmant gett sig av dit.När det gäller desertörerna vill jag säga att armé-erna faktiskt uppträder gränsöverskridande. Så sentsom har jag fått ett sammandrag av Unproforsrapport om läget i Bosnien och . I den sägsatt den bosnisk-kroatiska armén uppträder inne påKroatiens territorium och att den kroatiska arménuppträder inne på Bosniens territorium. De uppträderalltså gränsöverskridande. Detta borde enligt minmening innebära att man skulle kunna tillämpa krigs-vägrarparagrafen i detta avseende. Menar inte invand-rarministern att det finns en uppenbar risk för attdessa personer kan hamna i det militära igen mot sinvilja?Anf. 94 Statsrådet ()Fru talman! Regeringen har tagit ställning i tre en-skilda ärenden och inte i 5 000 ärenden. Det är viktigtatt komma ihåg det. Vi har bedömt tre ärenden. Dehandlade om vuxna och i två fall om barn. Vi har inteansett att dessa personer skulle vara i fara i Kroatien.De har sitt skyddsbehov tillgodosett i . Det ärmycket klart dokumenterat i vårt beslut. Det gälleralltså tre ärenden, inte fler.I ett fall åberopade man att man riskerade att in-kallas i armén. Vi bedömde inte att det fanns särskiltstora risker för det, varför den personen också avvisa-des från . Personen i fråga befanns inte hahumanitära skäl eller krigsvägrarskäl.Övriga fall i - som rör ca 5 000 männi-skor - har regeringen inte tagit ställning till. De prö-vas nu vart och ett, individuellt, helt i enlighet medFN-konventionen. Det innebär att myndigheterna tarställning i varje fall. I den mån det föreligger krigs-vägrarskäl må myndigheterna också ge uppehållstill-stånd.Anf. 95 ()Fru talman! Jag tycker ingalunda att kan svära sig fri från ansvaret på detta sätt. Designaler som han och regeringen har givit när manavvisade tre familjer följs sedan. Det har faktiskt visatsig att bosnier med kroatiska pass får avvisningsbeslutpå löpande band. Det verkar som om besluten redanär färdigskrivna och att det enda man sätter dit ärdatum för beslutet, som stämplas eller skrivs för hand.I ett fall fattades beslutet . Avvisning-en skedde kl. 6 , då perso-nen hämtades av polisen. När ombudet fick avvis-ningsbeslutet med posten var avvisningen redanverkställd. Det blir alltså konsekvensen av att manavvisar tre familjer och ger signaler om att Kroatiennu är en lugn och trygg plats för de bosnier med kroa-tiska pass som befinner sig i . Det ansvaret fårinvandrarministern verkligen ta på sig.Anf. 96 Statsrådet ()Fru talman! Det är en mycket konstlad diskussionsom drar upp. Det handlar inte om attförsöka smita undan. Det handlar om att informeraIngrid om att regeringen faktiskt har fattatbeslut i tre ärenden.Det ger sedan praxisvägledning för resten av be-sluten, men varje individ prövas var för sig i enlighetmed den lagstiftning som vi har. I den mån man fin-ner att det finns humanitära skäl, asylskäl eller krigs-vägrarskäl kommer personen i fråga att kunna fåuppehållstillstånd i Sverige.Det handlar inte om att smita. Det är en sakupp-lysning, eftersom uppenbarligen inteär riktigt klar över hur saker och ting går till när detgäller utlänningslagen och dess tillämpning.För några veckor sedan beslutade vi att skicka neren delegation bestående av departementstjänstemänoch tjänstemän från och föratt på plats där nere diskutera med kroaterna hurmottagandet skall gå till, i vilken takt det kan utförasoch också följa upp hur de personer tas emot som viåtersänder till Kroatien.Den delegationen reser ner . Sedanfår vi se vilka rapporter den kommer hem med omnågra dagar.Anf. 97 ()Fru talman! Jag konstaterar med tillfredsställelseatt ni skickar ner en delegation som närmare skallundersöka läget.Det är inte så att jag inte är medveten om hur detgår till. Det jag sade i sammanhanget var inte att stats-rådet försöker att smita. Det är fråga om att det går utsignaler, och det får konsekvenser för människor somär mycket allvarliga.Jag tänker inte minst på de 3 000 barn som såsmåningom kan blir berörda om detta får rulla på. Jagmenar där, precis som en föregående talare var innepå, att det betyder oerhört mycket hur dessa barnbehandlas. Det är barn som har farit illa.Vi står i första ledet när det gäller att tala ombarnkonventionen. Då går det bra att stå i FN och tala.Men hur gör vi sedan när det gäller att ta hand om deflyktingbarn som har kommit i vår väg, som har faritilla och som kommer att ytterligare fara illa? För-äldrarna gråter när de talar om sina barn.Anf. 98 Statsrådet ()Fru talman! är det land som sannolikt allrabäst lever upp till . Det är viktigtatt vi också vågar erkänna det för oss själva. Men vikan kanske bli bättre. Vi får se vad utvärderingenleder till.Jag tycker att det är litet oansvarigt att lösligt påståatt vi är så förfärligt dåliga på detta när i allinternationell jämförelse är bra. Det är väldigt viktigtatt komma ihåg att det är så.Vi sätter barnen långt fram i dessa sammanhangoch är noga med att försöka efterleva konventionen.Det är också mot den bakgrunden som regeringentyckte det var viktigt att tillsätta en kommitté som fårtitta på frågorna.Den kommittén i sin tur utsåg en person somskulle särskilt granska just hur vi tillämpar vår lag-stiftning och hur den förhåller sig till FN:s barnkon-vention. Vi får vänta och se på resultatet.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på fråga 1994/95:374 om klimatföränd-ringarna och utvecklingen av nya energikällorAnf. 99 Statsrådet ()Fru talman! har frågat miljöminis-tern vilka åtgärder regeringen avser vidta för att geenergiarbetet den inriktning som krävs för hanteringenav problemet med klimatförändringarna.Ansvaret inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall svara på frågan.Riksdagens energipolitiska beslut innefat-tade som bekant fleråriga stödprogram som innebär enkraftfull stimulans till omställning och utveckling avenergisystemet. Inriktningen på dessa program liggerväl i linje med beslut om klimat-politiken.Förra sommaren tillkallades en energikommissionmed parlamentarisk sammansättning för att granskade pågående energipolitiska programmen för om-ställningen och utvecklingen av energisystemet. 1991års energipolitiska beslut är en utgångspunkt förkommissionens uppdrag.Kommissionens överväganden skall göras motbakgrund av bl.a. nödvändigheten att begränsa klimat-förändringarna till en för samhället och naturen håll-bar nivå. En utgångspunkt för kommissionens arbeteär därvid de åtaganden som gjort i enlighetmed . Det förutsätts att deåtgärder som kan föreslås kan genomföras på ett kost-nadseffektivt sätt och att de klimatpolitiska insatsernainom energiområdet koncentreras där de är effekti-vast.Energikommissionen skall redovisa övervägandenoch förslag om bl.a. behovet av förändringar ochytterligare åtgärder i de energipolitiska programmen.Kommissionens slutbetänkande skall redovisas i höst.Regeringen avser att, med utgångspunkt i kommissio-nens förslag, arbeta för en överenskommelse om denlångsiktiga energipolitiken på bredast möjliga politis-ka grund.I övrigt kan upplysas om att och arbeteockså kommer att utgöra underlag för regeringenssamlade prövning.Anf. 100 ()Fru talman! Jag tackar energiministern för svaret.Skälet till att jag ställde frågan var att jag tyckteatt det fanns en del tecken i regeringens agerande somingav litet oro. En sådan fråga hade jag här tidigaretillfälle att diskutera med miljöminis-tern, nämligen den eventuella nedläggningen av Kli-matdelegationen.En annan iakttagelse som har kunnat göras den se-naste tiden är att de ambitioner som lyser igenom ienergiministerns svar inte alltid har en efterföljd i detkonkreta handlandet. Jag noterar nu att energiminis-tern talar om kostnadseffektiva sätt att hantera klimat-frågorna.I årets budgetförslag ser jag t.ex. att när det gälleråtgärder för energieffektiviseringar m.m. i Baltikumoch Österuropa, som genomför som en delav den svenska klimatpolitiken inom energiområdet,skär man ner från 87 miljoner till perår. Det är ett symboliskt belopp, vilket man ocksåanger.Jag tar det som ett exempel. Det finns flera andraställen där jag kan se att regeringen systematiskt ochmedvetet skär ner insatser som är energieffektivaåtgärder för att bekämpa klimatförändringarna. Detvar en av grunderna till min fråga.Hur ser energiminstern på detta? KommerNUTEK:s arbete, satsningarna i och desatsningar som regeringen kan göra obetaget av som arbetar att fortsätta? Det stårför övrigt i att regeringen själv-klart under resans gång skall kunna komma med för-slag och beslut till åtgärder som strävar framåt.Har jag fått fel bild, energiministern, eller sker detnedskärningar som inger oro när det gäller Sverigessätt att hantera klimatfrågorna?Anf. 101 Statsrådet ()Fru talman! De svenska klimatpolitiska insatsernainom energiområdet koncentreras till två områden.Insatserna är efter regeringsskiftet fortfarande kon-centrerade till samma områden.För det första gäller det området för forskning ochutveckling i av energieffektiv teknik ochteknik för att utnyttja förnybara energikällor, som jagnämnde i mitt svar på frågan. Det stämmer väl över-ens med det energipolitiska programmets inriktningoch klimatpolitiska riktlinjer.För det andra gäller det insatser energieffektivise-ringsåtgärder och introduktion av förnybara energi-slag i och . Vi har satsat storaresurser för att hjälpa till när det gäller energieffekti-viseringsåtgärder och introduktion av förnybaraenergislag i och . Det görs ocksåen del insatser i kommunerna för att tillvarata deenergipolitiska råvaror som finns i Baltikum.Vid statsministerns resa i i början avapril kommer också energiministern att vara med föratt göra sig underrättad om vilka ytterligare åtgärdersom kan komma i fråga när det gäller att hjälpa till iBaltikum. Jag delar uppfattningen att det är av störstavikt. Det finns också anledning att nu göra en sum-mering av de åtgärder som redan är vidtagna.Anf. 102 ()Fru talman! Vi läser uppenbarligen ur litet olikapapper.