prot · GI09106 · 1995-05-16 00:00:00 — Jag vill givetvis inte på något vistrampa på kammarens skrivna eller oskrivna regler.Men det aktuella fallet kan väl inte vara ett akut fall. Iså fall är min uppfattning om betydelsen hos ordetakut något begränsad.Det handlar alltså om en kvinna och hennes barn.De har åkt till ett flertal gånger. Varenda gångde kommit hit har den i boende maken begärtsocialhjälp för hustruns uppehälle här i -detta till skillnad från hur det är för alla andra turister.Anf. 40 Socialminister ()Fru talman! För att mera generellt kommenteraSten frågeställning är det så att gifta,enligt , är försörjningspliktiga gen-temot varandra. Om man av olika skäl inte har möj-lighet att uppfylla denna försörjningsbörda, har manenligt socialtjänstlagen möjlighet att få hjälp.I det här fallet har man gjort bedömningen att ma-karna har ett ömsesidigt ansvar gentemot varandra.Att personen i fråga har ett turistvisum kan inte åsido-sätta vare sig ömsesidiga försörj-ningsansvar eller socialtjänstlagens skyldighet enligtvistelsebegreppet.Det går inte att dra slutsatsen att det handlar omatt turister har möjlighet att få socialbidrag.Anf. 41 ()Fru talman! Jag konstaterar bara att om en som ärboende i har sin hustru boende i ett annat landoch hustrun med barn kommer till baserat påsläktskap och gemensam försörjning, har den härpersonen enligt svensk lagstiftning - dettabaserat på statsrådets tolkning - rätt att erhålla soci-albidrag i . Detta är minst sagt förvånansvärt!Anf. 42 Socialminister ()Fru talman! Jag konstaterar bara att äktenskaps-balken är mycket tydlig på denna punkt när det gällerden ömsesidiga försörjningsplikten. Socialtjänstlagenär också mycket tydlig på denna punkt när det gällervistelsebegreppet och när det gäller stöd . Det gäller oavsett medborgarskap.I det här fallet - om också jag, fru talman, får göraen liten kommentar enligt målet - är det så att perso-nen i fråga söker uppehållstillstånd i ; däravbakgrunden till domen i kammarrätten.I övrigt vidhåller jag vad som framgår av mittsvar, nämligen att det som försökerge sken av i sin fråga - att turister skulle erhålla soci-albidrag de vistas i - inte är enslutsats som kan dras av kammarättens dom. Denslutsatsen kan man heller inte dra av socialtjänstlagen,oavsett vistelsebegrepp eller annat. Och den slutsatsenkan man över huvud taget inte dra, om man inte med-vetet vill skada socialtjänstlagen och socialbidrags-frågorna i övrigt.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1994/95:500 omfolkhögskollärarexamenAnf. 43 Utbildningsminister ()Fru talman! harfrågat mig om jag är beredd att säkerställa fortlevna-den av folkhögskollärarprogrammet genom att preci-sera ett minsta antal folkhögskollärarexamina somLinköpings universitet skall producera.Det styrsystem fattat beslut om för uni-versitet och högskolor innebär att det är universitetenoch högskolorna själva som bedömer behov och efter-frågan av olika utbildningar. Regeringen har endastundantagsvis preciserat ett minsta antal examina avenskilda utbildningar för högskolorna. Högskolornabestämmer själva sitt utbildningsutbud och hur deskall använda sina resurser.Beslut i dessa frågor är således delegerade tillhögskolorna. Jag uppfattar det som självklart att har kontakt med folkhögskolornaoch deras organisationer för att tillräckligt mångafolkhögskollärare skall kunna examineras.Svaret på denna fråga är alltså nej.Anf. 44 ()Fru talman! Jag tackar utbildningsministern försvaret på min fråga om dimensioneringen av folkhög-skollärarutbildningen i Linköping.I det utbildningsuppdrag som regeringen har givituniversitetet sägs det att harrätt att utfärda folkhögskollärarexamen. Det är manensam i landet om att göra.Denna utbildning är unik. Det finns bara en sådani landet och bara vid ett universitet. Den fyller ettalldeles speciellt behov för en alldeles specifik skol-form.Av olika skäl kostar den här utbildningen litet merän annan lärarutbildning. Utbildningen är en ettårigpraktisk-pedagogisk utbildning om 40 poäng med 15poäng för praktik. Utbildningen spänner över ett vittområde. Det gäller alltså många ämnesområden, vil-ket avsevärt fördyrar den ämnesmetodiska utbildning-en.Vidare skall utbildningen försöka mäta folkhög-skolans behov av utbildade lärare inom ett mycketstort område. handlar det om yrkesför-beredande utbildningar och mycket kvalificeradeutbildningar, bl.a. inom det estetiska området. Alltdetta ställer stora krav på lärarutbildningen.Dessutom skall eleverna kunna praktisera på olikafolkhögskolor över hela landet, vilket också fördyrarpraktikbesöken när det gäller resekostnader för bådeelever och lärare.Lärarutbildningen har i stort sett, inte bara vidLinköpings universitet, gång på gång tvingats sparaunder . kommer man heltklart fram till en punkt där man kanske börjar titta påde små och väldigt smala utbildningarna, som ärganska kostsamma. Då finns risken att man väljer attskära ner antalet helårsstudieplatser. Det blir då alltfärre studenter.Med tanke på den stora satsningen med 10 000nya platser vill jag fråga utbildningsministern: befogat?Anf. 45 Utbildningsminister ()Fru talman! Det är universitets ansvaratt utnyttja sina statsanslag på bästa sätt, med hänsyntagen till de utbildningsuppdrag som universitet har.Jag utgår från att man vid universitet är angelägenom att se till att folkhögskollärarutbildningen bedrivspå avsett sätt. Jag har ingen anledning att betvivla det.Universitetet har att avgöra hur resurserna utnytt-jas inom de ramar som statsmakterna fastställer. Debesparingar som har gjorts är för det första, generelltöver riket, förhållandevis marginella. För det andraslår de ungefärligen likartat. Det finns således ingenanledning att misstänka att på grund avbesparingar är i sådant trångmål att man inte kanfullfölja den här utbildningen.Det är självklart av intresse att se till att man ut-bildar tillräckligt många folkhögskollärare. Som jagsade i svaret utgår jag från att har dettafullt klart för sig och att man har kontakter med or-ganisationer och folkhögskolor som kan ge underlagför deras bedömning av den erforderliga kapaciteten.Anf. 46 ()Fru talman! Jag är väl medveten om att det natur-ligtvis är som skall fatta de härbesluten. Men mindre principiellt beträffande de härutbildningarna, som ändå fyller ett viktigt samhälls-behov, är det så att det skiljer mellan olika universitetnär det gäller vilken nivå besluten fattas på. Dethandlar alltså om detaljeringsgraden. Det kan varafråga om allt mellan att detaljbeslut tas av styrelsenoch att både volym och sammansättning av utbild-ningsutbudet delegeras till institutionerna. Det kanalltså vara väldigt olika.Kommer utbildningsministern att följa upp den härtypen av utbildningar, så att de inte i dessa ekono-miskt kärva tider faller mellan stolarna och alltsåförsvinner? På det sättet mister vi ju något som ärvärdefullt för en så unik skolform som folkhögskolan.Anf. 47 Utbildningsminister ()Fru talman! Det är självklart regeringens och mittansvar att se till att vi har de utbildningar i landet sombehövs för skilda ändamål. Det gäller självfallet ocksåfolkhögskolan, som vi betraktar som en mycket viktigutbildningsform i vårt land. Det gäller naturligtvisockså lärarutbildningen och folkhögskolan.Det är klart att man principiellt kan diskutera detsystem som vi nu har. Universiteten och högskolornabestämmer i stor utsträckning själva över sina resurseroch omfattningen på den utbildning som de erbjuder.Det blir tillfälle till en principiell diskussion i sam-band med att tar ställning till nästa tre-årscykel för universitet och högskolor. Det kommeratt ske . Då får man också ta ställning tillhuruvida det system som vi nu har fungerar väl ellerom det bör modifieras på ett eller annat sätt för att gestatsmakterna starkare styrmedel.Anf. 48 ()Fru talman! Jag tackar utbildningsministern fördetta besked. Det känns tryggt. Jag hoppas att denfråga som jag har ställt till utbildningsministern haruppmärksammat honom på det viktiga i att följa dessaspörsmål fram till nästa treårsperiod. Jag uppfattar detnästan som ett löfte att utbildningsministern kommeratt bevaka dessa viktiga frågor.Anf. 49 Utbildningsminister ()Fru talman! Utbildningsministern bevakar allt in-om utbildningsområdet.Anf. 50 ()Fru talman! Det känns ännu tryggare.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1994/95:501 om ett nyttSjöhistoriskt museumAnf. 51 Kulturminister ()Fru talman! har frågat migom regeringen avser underställa frågan omlokaliseringen av museet.Bakgrunden till fråga är attSjöhistoriska museet anmält att det är i behov avutvidgade lokaler samt att önskarförvärva museets fastighet på Djurgår-den. Kommittén om kulturpolitikens inriktning harhaft regeringens uppdrag att ta fram ett underlag förbeslut i frågan. Utredningen har lämnat sitt betän-kande. Den föreslår att staten säljer museets nuvaran-de byggnad till , att mu-seet får nya lokaler i anslutning till vidGalärvarvet i och att vissa föremål förs tillMarinmuseum i har utrett ytterligare två alter-nativ, som båda i korthet innebär att hela eller delarav museet förs till , och betänkande är utepå remiss fram till början av juni.Regeringen har av denna anledning ännu inte tagitslutlig ställning till frågan om en flyttning av . Om regeringen finner att förändringari den riktning som utredningen drar upp bör genomfö-ras, kommer ett förslag att underställas riksdagen.Anf. 52 ()Fru talman! Jag vill tacka kulturministern för sva-ret. Det är mycket tillfredsställande att fårnågot att säga till om när det gäller den här lokalise-ringen. Självklart hoppas jag att regeringens ställ-ningstagande blir i enlighet med alternativ 3, alltså detsom en ganska stor minoritet inom utredningen harförordat, innebärande att museet kommer att lokalise-ras till , och med bibe-hållet samarbete med Stockholm.Sverige är en betydande sjöfartsnation, och alladessa städer har en lång tradition och betydande kun-skap inom olika områden av sjöfarten. Museet harnaturligtvis ansvar för föremål, samlingar, forskningoch annat som har med museiverksamhet att göra,men det har också ett ansvar för att så många männi-skor som möjligt skall få ta del av den verksamhetsom finns på museet.Jag menar att allt talar för att man skall decentrali-sera verksamheten. Vi vet att det råder en dominansav stora museer i . Självklart är Stockholmcentrum i , och dit åker de allra flesta turister,både från och från utlandet, men det finns ettenormt utbud, och de flesta som kommer hit får chansatt begagna sig bara av en försvinnande liten del avdetta utbud. Jag menar därför tillsammans med reser-vanterna att det är ett kulturpolitiskt mycket stortvärde i att nu ta chansen att decentralisera, samtidigtsom dessutom får ett fantastiskt nytt mu-seum, . Det blir ytterligare ett stort till-skott, och jag är alldeles övertygad om att det kommeratt ta en stor del av besökarnas uppmärksamhet ianspråk.Anf. 53 Kulturminister ()Fru talman! Vi fick alltså be-tänkande , och det är nu ute på remiss tillden . Jag har en lång lista över remissinstansertill vilka detta betänkande har sänts. Det vore, innanvi har fått in alla synpunkter och haft en möjlighet attse på hela materialet, oklokt av mig att ta ställningeller säga någonting om vad regeringen har tänkt. Närvi skall överväga de olika förslag och alternativ somfinns handlar det om att se på kostnader, organisato-riska förändringar, eventuell försäljning av fastighetenoch andra sådana frågor.Marianne fråga var om detta beslutskall underställas , och så kommer att blifallet.Anf. 54 ()Fru talman! Jag har full förståelse för att kultur-ministern inte uttalar någon absolut vilja. Det ärdärför som jag vill uttala min vilja och försöka läggafram argumenten för den. Jag är övertygad om att deträtta beslutet är att utlokalisera denna verksamhet pådet sätt som beskrivs i utredningen och som reservan-terna förordar.Jag har sett en del på kommitténs förslag. Denframhåller bl.a. argumentet om storleken av befolk-ningsunderlaget och tillgängligheten för besökare iStockholm. Det som jag sade i mitt första anförandepekar i en annan riktning. Utbudet är där så oerhörtstort att enligt min definitiva uppfattning fler männi-skor kommer att besöka museet, om det förläggs annan plats.Ett annat argument som man för fram är att detskulle bli en kompetensförlust, om nu verksam perso-nal inte skulle flytta med vid utlokaliseringen. Jag ärinte så alldeles säker på att så blir fallet. Det finns enbetydande kompetens också på de då aktuella orterna,och det måste vara fritt för dem som så vill att flyttamed.Anf. 55 Kulturminister ()Fru talman! Jag konstaterar bara att och jag säkerligen får anledning att återkom-ma till frågan om lokaliseringen av Sjöhistoriskamuseet.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1994/95:492 om asylrättenAnf. 56 Statsrådet ()Fru talman! har frågat statsminis-tern om regeringen mot bakgrund av det in-förda viseringstvånget för kroatiska medborgare ärberedd att stå fast vid sitt löfte att värna asylrätten.Statsministern har överlämnat frågan till mig förbesvarande.Jag vill börja med att säga något om viseringsbe-stämmelser. Det är varje lands självklara rätt att be-stämma vem som skall tillåtas resa in i vårt land.Denna syn avspeglar sig i den svenska utlänningsla-gen, som har en presumtion för viseringstvång, medundantag för de övriga nordiska länderna. Undantagför viseringstvånget görs då sluter viserings-frihetsavtal. Detta görs med likasinnade stater där detbedöms som oproblematiskt med en fri rörlighet förpersoner. Skulle det visa sig att den fria rörligheteninnebär problem för avtalsparterna, kan avtalet sägasupp eller suspenderas för att åter reglera personersrörlighet mellan länderna. Detta är fallet med Kroati-en.Reglerna för vem som beviljas asyl har inget sam-band med viseringspolitiken. Många av dem somkommit till och här sökt och beviljats asyl harkommit från länder visavi vilka viseringstvång rått.Ett exempel på detta är . Det faktum att mankommer från ett land för vilket viseringstvång råderinnebär alltså inte någon inskränkning i rätten att sökaoch erhålla asyl.Rätten att söka asyl innefattar inte någon rätt förden enskilde att fritt välja vilket land han eller honsöker asyl i. Detta följer av den s.k. första asyllands-principen, som ingår i svensk rätt.På fråga kan jag alltså svara ja.Regeringen står fast vid sitt löfte att värna asylrätten.Anf. 57 ()Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Minfråga var dock ställd till statsministern, eftersom denrör ett uttalande som statsrådet gjort omasylrätten. Uttalandet förändrar enligt Vänsterpartietsmening inriktningen av asylrätten i Sverige.Statsministern har det övergripande ansvaret förregeringens politik, och det är därför som jag vändermig till regeringschefen med frågan om vilka åtgärderregeringen mot bakgrund av uttalandet är beredd attvidta för att klargöra att den står fast vid sitt löfte attvärna asylrätten. Jag anser det nödvändigt med ettklarläggande av att regeringen står fast vid värnandetav asylrätten trots det gjorda uttalandet.I stället för att komma med ett sådant klargörandeskickar regeringschefen den som gjort uttalandet. Jagkan inte, vilket också framgår av statsrådets svar,tolka statsministerns handläggning av frågan på någotannat sätt än att statsrådet uttalande ärsanktionerat.Anf. 58 Statsrådet ()Fru talman! Jag tror att fråga ut-går från att det endast är människor med uppenbaraasylskäl som kommer på tanken att söka sig till Sveri-ge. Men människor kan, som bekant, ha många andrapersonligt sett goda skäl för att vilja komma till vårtland.Ett bibehållande av viseringsfriheten gentemotKroatien i en situation där vi bedömer det som omöj-ligt att återsända någon enda dit skulle innebära attställa ut ett löfte till alla kroater som är intresseradeav att komma till , åtminstone för , att dehar den möjligheten eller t.o.m. rätten, oavsett om dehar asylskäl eller inte. En sådan växel vill regeringeninte ställa ut utan att också vara beredd att lösa in den.Jag skulle vilja fråga : Är UllaHoffmann och beredda att stå för ettsådant erbjudande? Borde det då inte i logikens namngälla också Bosnien, Restjugoslavien och en lång radandra länder, som många människor önskar sig bortifrån? Accepterar några viseringskravöver huvud taget eller har just något slagssärställning?Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1994/95:493 omhomosexuella flyktingarAnf. 59 Statsrådet ()Fru talman! har mot bakgrundav ett enskilt asylärende frågat mig vilka åtgärderregeringen avser vidta för att möjliggöra asyl förhomosexuella.Jag har här i kammaren besva-rat denna fråga av men gör detgärna igen.Omständigheterna i det enskilda fall som BarbroWesterholm refererar till kan jag givetvis av sekre-tesskäl inte kommentera. Jag vill dock påpeka att denredogörelse gör för ställningstagande inte är rättvisande. Honanger att skälet för avslaget enbart är att Rumänienskrivit på internationella fri- och rättighetskonventio-ner. har en mycket god länder-kännedom, och den omständigheten att Rumänienundertecknat olika konventioner är givetvis bara enbland flera andra omständigheter som ligger till grundför ställningstagandet att ingen förföljelse förekom-mer som är sanktionerad av de rumänska myndighe-terna.När det gäller rätten till asyl för homosexuella an-ger förarbetena till utlänningslagen att uppehållstill-stånd kan beviljas av humanitära skäl om en samladbedömning talar för det. Undantagsvis kan ocksåskyddsregeln för de facto-flyktingar vara tillämplig.I den parlamentariska kommitté som för närvaran-de ser över flyktingpolitiken kommer frågor om vilkasom skall anses ha skyddsbehov och fåstanna i att behandlas. Kommittén skall pre-sentera sina förslag , och har jaginte för avsikt att vidta några åtgärder på detta områ-de.Anf. 60 ()Fru talman! Jag får tacka statsrådet försvaret. Det kan tyckas tjatigt att jag fortsätter att taupp frågor på detta sätt, men de inrymmer olika prin-cipiella frågeställningar. Det är inte samma fråge-ställning som kommer igen. Det som faktiskt händerefter sådana här debatter är att de påverkar hur manarbetar vidare efteråt.Den principiella fråga som låg bakom detta fallgäller en person som söker asyl i därför att ettland som har skrivit på konventioner som skall skyd-da de homosexuella inte följer konventionerna. Vadgör åt det land som bryter mot en konventionman har skrivit på? Vi kan lämna de enskilda fallendärhän. Är den beredd att ta uppfrågan med regeringen i det land som den asylsökandekommer från? Det är egentligen knäckfrågan, somstatsrådet kanske har någon kommentar till.Anf. 61 Statsrådet ()Fru talman! Jag har just inte några andra kommen-tarer än vad jag har lämnat. Detta är en av de frågorman bör se över i kommittéarbetet. Som jag svaradeförra gången står det inte särskilt angivet i förarbete-na. I den proposition som lades fram av den förrasocialdemokratiska regeringen, av ,omnämns den. Hela vårt arbete med att förändra in-vandrings- och flyktingpolitiken har sin grund i denproposition som lades fram av . Jagförutsätter därför att vi också får tankar presenteradeför oss från kommitténs sida.Till svar på direkta fråga villjag säga att vi är lika angelägna om att andra länderföljer sina konventionsåtaganden som att vi självaskall göra det. I den mån vi inte lever upp till de kon-ventioner vi har skrivit på bör vi korrigera oss själva,på samma sätt som vi bör ta upp en dialog med andrastater som har undertecknat konventioner med ettvisst innehåll och inte lever upp till de åtaganden dehar gjort gentemot sina egna medborgare. Det ärväldigt viktigt.Anf. 62 ()Fru talman! Då emotser jag denna utredning somsemesterläsning.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1994/95:485 omhembränningAnf. 63 Statsrådet ()Fru talman! har ställt en frågatill justitieministern om vilka åtgärder som regeringenkommer att vidta för att motverka hembränning avalkohol. Arbetet inom regeringen är så fördelat att detär jag som skall svara på frågan.Jag håller med om att hem-bränning är ett problem. är det svårt att rättbedöma hembränningens omfattning och utveckling iSverige. Det finns dock oroande signaler på senare tidom att hembränd sprit i ökad utsträckning säljs tillungdomar.Jag vill dock korrigera en missuppfattning vadgäller straffbestämmelserna för olovlig sprittillverk-ning. Förutom att den som olagligt tillverkar sprit kandömas till fängelse upp till så kan all vinningav brottet förverkas. Dessutom gäller från årsskiftetatt all tillverkning av sprit och spritdrycker är punkt-skattepliktig, dvs. även sådan tillverkning som ärillegal. Det betyder att den som ertappas med attolagligt tillverka sprit måste betala alkoholskatt med474 kr per liter ren alkohol. Detta är en betydandeskärpning jämfört med de per liter som dentidigare straffskatten innebar. Det är dock numera intedomstolen utan skattemyndigheten som fastställer denhär skatten.Avslutningsvis vill jag också nämna att det inomregeringskansliet arbetas med en de-partementspromemoria som bl.a. behandlar förslag tillhur man kan skärpa bestämmelserna avseende olovligsprittillverkning. Denna promemoria kommer attremissbehandlas . Avsikten är att tillhösten kunna förelägga en proposition ifrågan.Anf. 64 ()Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret, som var positivt och klargörande.Bakgrunden till min fråga är att hembränningen harfått genomslag i ungdomars alkoholvanor. Jag känneren mycket stor oro över att ungdomarna dricker alltmer som vi vet att av brottsligheten ärberoende av alkohol.Det var resultatet från en ungdomsenkät avSkaraborgsinstitutet om högstadieelevernas hälsa ochlivsstil som fick mig att reagera. Den innehåller föl-jande. Svaren på frågan om eleverna vet var de kan fåtag i hembränd sprit är oroande. Både flickor ochpojkar i alla årskurser vet var de kan få tag på den.Kunskapen är störst i årskurs 9, där av elevernavet var de kan köpa den hembrända spriten. Detta ärallvarligt, bl.a. därför att man inte vet kvaliteten ellerstyrkan på spriten. Dessutom utförs en kriminellhandling. Detta är mycket bekymmersamt.Anledningen till att jag i min fråga menar att det ärotillräckligt med böter för hembränningen som sådanär att jag utgick från alkohollagstiftningen, som talarom böter eller fängelsestraff. Till detta kommer destora kostnaderna som alkoholen drar med sig församhället. Det handlar om alkoholrelaterad produk-tivitetsminskning genom ökad sjukfrånvaro, invalidi-sering och för tidig död. Det blir egendomsskador,vägtrafikolyckor, skadegörelse och annat. Inom sko-lan blir det ökad elevvård osv.Jag undrar varför den man jag refererade till i minfråga inte skulle kunna dömas till en sådan dom somstatsrådet talar om. Kan visa exempelpå någon dom som har avkunnats om alkoholskattmed per liter? Hur tänker statsrådet agera föratt upplysa ungdomarna om att de varken vet kvaliteteller styrka på spriten och att de faktiskt svävar i storfara?Anf. 65 Statsrådet ()Fru talman! Det är alldeles klart att vi har ett stortproblem i de ganska tydliga signalernapå att ungdomar dricker betydligt mycket mer ochtidigare - inte minst flickor har börjat dricka tidigt -och att hembränt spelar en allt större roll, särskilt förde unga pojkarnas drickande. Det är också ett avskälen till att vi arbetar med denna promemoria idepartementet, där vi funderar över vilka olika insat-ser vi kan göra för att komma åt framför allt hem-bränningssituationen. Det är litet för tidigt att i dagbeskriva vilka åtgärder den kommer att innehålla. Detkommer att vara ett batteri av åtgärder. Det är nöd-vändigt om man skall kunna komma åt en fråga somden här. En sak är säker, nämligen att hembrän-ningsapparater skall kunna förverkas, efter en be-ställning från riksdagen.I övrigt kan man säga att det pågår ganska mångaaktiviteter när det gäller alkoholkonsumtion överhuvud taget och inte minst när det gäller ungdomar.Det arbete av stor vikt som ligger närmast till är detprogram som skallpresentera, med en nationell strategi.