prot · GI0990 · 1995-04-19 00:00:00 — Snarare är det en fråga om det finns ettintresse av att sänka den övre inkomstgränsen och attgöra övriga förändringar. Med tanke på hur det stats-finansiella läget i alla andra sammanhang åberopasbör det göras också i detta sammanhang.Anf. 114 () replikHerr talman! Frågan angående förhandlingarnamed har jag ställt i kammaren. Jagförväntade mig att de som besvarade frågan visstenågot om detta. Det resulterade, som jag sade, i denröra som uppstod efter att brottmålstaxan sänktes till850 kronor. Om detta kan man prata väldigt mycket.Över till frågan om de 99 miljonerna och de övreinkomstgränserna. Rätten till biträde i vissa invandra-rärenden är redan väldigt begränsad, och antalet målhar ju minskat betydligt. Jag tror inte att det kan rörasig om några stora summor, för grundutredningenmåste vara bra. Den får inte försämras.Förslaget om en sänkning av den övre inkomst-gränsen från 7 till 4 basbelopp skulle innebära att barade riktigt rika och de riktigt fattiga skulle ha råd attanlita advokat. Men 1992 var besparingarna 15 miljo-ner . Det skulle blir drygt 22 miljonerpå 18 månader. Om man gör en uppräkning med någ-ra miljoner hamnar man långt ifrån de 99 miljonerna.Återbetalningsskyldigheten i brottmål skall skär-pas. Ja, vi vet att av samtliga böter som utdöms, flyter95 % in. När det gäller böter utdömda i domstol är det90 %. Då finns det anledning att anta att dömda ibrottmål också betalar i stor utsträckning, kanske istörre utsträckning än vi tror. Naturligtvis finns detlångtidsdömda, men de brukar sällan ha några till-gångar, så där tror jag inte heller att det finns någramiljoner att hämta.Jag har nämnt grundavgiften, men den frågan kanjag återkomma till.Anf. 115 () replikHerr talman! Bara en kort kommentar. Det är heltriktigt att en sänkning av den övre inkomstgränseninnebär att det blir en större grupp som inte kan fårättshjälp. Men jag kan gå tillbaka till vad vi har dis-kuterat i tidigare sammanhang: Vem har det ytterstaansvaret för mig själv? Jo, det är rimligen jag. Det ärviktigt att de som saknar eller har mycket låga in-komster skall ha möjlighet att processa oberoende avsin ekonomi. Men övriga människor med något så närnormala inkomster kan teckna en hemförsäkring ochdärmed få ett rättsskydd.Anf. 116 () replikHerr talman! Det vore intressant att få veta vadjustitieministern menar med normala inkomster ochhur mycket inkomstgränsen skulle sänkas, för det ärju vad det handlar om. Jag tycker att Rättshjälpsut-redningen skall få se över dessa frågor i lugn och ro.Som sagt var skulle det ge, tidigare då, 22 miljoner på18 månader plus litet uppräkningar.Jag har tittat på frågan om ny grundavgift föröverklaganden. Visst förekommer okynnesöverkla-ganden, men det får inte bli så att en ny avgift gör inte har möjlighet att överklaga och hävda sinrätt. Man får också akta sig, så att inte detta skaparorganisatoriskt krångliga lösningar som äter upptänkta besparingar, vilket har hänt.Tyvärr fick jag inget svar på frågan som jag litetgrand upplever som en anklagelse att advokater skullefuska. Jag ser så många andra skäl till att pruta när detgäller biträde, och jag har gått igenom hundratalsärenden i . Vad har ni för beläggför att advoktakterna skulle fuska?Anf. 117 ()Herr talman! Vi kristdemokrater yrkar bifall tillreservation 3, Privatisering av allmänna advokatbyrå-er, mom. 5.Jag skall fatta mig ganska kort i detta ämne somman kan utveckla rätt mycket. Min grundinställning äratt advokatverksamhet till sin natur är sådan att denlämpligen drivs i privat regi och i konkurrens. Deallmänna advokatbyråerna har, som jag ser det, ingetberättigande över huvud taget. Ju snabbare de kanavvecklas, desto bättre är det.Det skäl som ursprungligen åberopades för att in-rätta de allmänna advokatbyråerna var att man skullefå insyn i advokatverksamheten. Men det kan man fåändå, så det är inga som helst problem med det. Det äregentligen bara ett skenargument.Däremot har det uppstått en massa problem, somjag inte närmare skall utveckla här. Men det har näm-ligen visat sig att de allmänna advokatbyråerna, somskall vara kostnadsledande, är dyrare än de privata.När det gäller den sociala sidan har det egentligenaldrig ifrågasatts att det privata advokatväsendet kanklara den lika bra, för att inte säga bättre. De allmän-na advokatbyråerna subventioneras ju på olika sätt.Annars skulle de över huvud taget inte få det att gåihop i någon form.När det gäller valmöjligheten råder det ingen tve-kan om att allmänheten skulle välja den advokat somde anser vara bäst.Kort bara om detta med timtaxa och timredovis-ning. Detta är ett väldigt bekymmer i hela västvärldenfaktiskt. Anledningen är att man av olika skäl harkommit fram till att tidsredovisning är lösningen närdet gäller att ersätta advokater, vilket har en tendensatt bli oerhört dyrt. Det är klart att om man får betaltför ett kvantum tid oberoende av innehållet i presta-tionen, så är det inte bra.Det är svårt att finna parametrar för att på ett rik-tigt bra sätt arvodera dessa tjänster - det är jag denförste att erkänna. Men timtaxeredovisning är detabsolut sämsta av alla sätt, det kan jag garantera. Detfinns nog anledning att titta på det här på ett annatsätt.Avveckla de statliga advokatbyråerna så snabbtsom möjligt! Då kommer man att tjäna en hel delpengar.Anf. 118 ()Herr talman! Jag lyssnade på ,och hans grundinställning är att man skall jobba ikonkurrens. Han sade att de allmänna advokatbyråer-na är dyrare än de privata. lågmarknadsersättningen för privata advokater på 1 500kr, och jag tror inte att det kommer att bli billigare.Det har talats om glesbygden, och sade att de allmänna advokatbyråerna subventio-neras. Men hur blir det om vi inte har dessa sju all-männa advokatbyråer som har mottagning på 15 stäl-len? Jag tror att det kommer advokater till glesbyg-den, därför att det finns gott om sådana. De som ärskickliga kommer att samlas där godbitarna och peng-arna finns, men de som inte kan livnära sig i tätortenfår flytta ut. Det här är också en regionalpolitisk frå-ga, förutom att det behövs bra folk i glesbygden.Utredningen har tittat på taxorna, och jag hållermed om att det nuvarande systemet inte är riktigt bra.Men det vore intressant att veta vad om timkostnadsnormen. Advokaterna klagar juganska ofta på att den ligger alldeles för lågt. Är detockså uppfattning?`Anf. 119 ()Herr talman! Jag tror inte att det regionala är nå-got problem. När detta ursprungligen diskuterades på70-talet var man inne på ett s.k. Jämtlandssystem, somalltså i privat regi skulle tillgodose de sociala ochregionala synpunkterna. Jag tror säkerligen att det gåratt lösa.Jag tror i stort sett inte att taxenormen är någotstörre problem. Man kan alltid diskutera fram ochtillbaka exakt var den skall ligga, men jag tror inte attdet är något större fel med den. Vad jag har reageratmot är just att man får betalt för varje timme heltoberoende av innehållet i arbetet. Det är det som är såoerhört upprörande. Det har också inneburit någonform av demoralisering. Det rör brottmål och allmänrättshjälp, som är ett område som tyvärr är litetsumpartat just nu.Anf. 120 ()Herr talman! Varför jag var litet intresserad avRolf åsikter angående timkostnadsnor-men, som han nu tycker är ganska bra, var att denockså utgör underlag för konkursförvaltartaxan. Detär också galet att man får betalt för timmar. I detförslag som kommer är timkostnadsnormen unge-fär som en trea i betyget. De som inte är skickligaadvokater, som lägger ned för mycket tid, kommer attfå mera avdrag . Skicklighet skall ocksåkunna premieras.Jag tror att detta förslag, som remissinstansernahar varit positiva till - t.o.m. , somvar mera positivt än jag hade trott - kommer att inne-bära en klar förbättring.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )10 § Uthyrning och utlåning av upphovsrätts-ligt skyddade verk, m.m.FöredrogsLagutskottets betänkande 1994/95:LU4Uthyrning och utlåning av upphovsrättsligt skyddadeverk, m.m. (prop. 1994/95:58)Anf. 121 ()Herr talman! I betänkandet behandlar utskottetproposition /95:58 om uthyrning och utlåning avupphovsrättsligt skyddade verk m.m. jämte fem mo-tioner som väckts med anledning av propositionen.Jag vill först av allt påpeka att detta har varit ettmycket omfattande arbete för utskottet, då intressetför behandlingen har varit mycket stort bland berördaparter, men också från allmänheten, då propositionenshuvudfråga under behandlingen blivit huruvida detäven finns möjlighet att parallellimporteramusik på CD-skiva från länder utanför EU-området.När utskottet på ett tidigt stadium blev införstått medvidden av denna fråga, och det stora intresse somväcktes runt om, anordnades en speciell hearing föratt om möjligt reda ut de frågetecken som fanns.Propositionen i sig har kommit till i syfte att görade lagändringar som behövs för att uppfylla två EG-direktiv.Det ena direktivet handlar om uthyrnings- och ut-låningsrättigheter till upphovsrättsligt skyddade verkoch upphovsrätten närstående rättigheter.Det andra direktivet handlar om samordningen avvissa regler om upphovsrätt och närstående rättigheteravseende satellit- och kabelsändningar.Regeringen har i propositionen föreslagit att upp-hovsmännens spridningsrätt skall förstärkas genom enövergång från global till regional konsumtion, s.k.EES-vid. från nationella och upphovsrättsligautgångspunkter kan utskottet finna starka skäl förförslaget. Om det genomfördes skulle det dock fåstora konsekvenser för importen av fonogram, dvs.framför allt CD-musik, till Sverige.Utskottet avstyrker därför i full enighet förslagetom att ge upphovsmännen regional spridningsrätt.Dessutom trycker utskottet extra starkt på, i enlighetmed den socialdemokratiska motionen av m.fl., vikten av att som nation med styrkaverkar inom EU för global konsumtion. För Sverigehar den globala konsumtionen, dvs. möjligheten attfritt kunna handla med hela vår omvärld utan restrik-tioner, varit en mycket viktig princip. Den är så viktigatt den bör drivas av inom den europeiskaunionen. Det är anledningen till att utskottet särskiltvill ge regeringen detta till känna.I och med att utskottet gör detta ställningstagandegår utskottet emot det förslag som regeringen har lagtfram i propositionen. Men utskottet anser att det finnsövervägande skäl för detta förfaringssätt, som jag harredogjort för.I praktiken innebär utskottets förslag nämligen attdet även är fullt möjligt att parallellimpor-tera CD-skivor från t.ex. . Detta har naturligtvisstor betydelse för konsumenterna men är också ettviktigt beslut för att befrämja ett framtida brett kultu-rellt utbud. Denna möjlighet har med all säkerhetäven betydelse för ett konsumentvänligt pris på justfonogram/CD-skivor.Dessutom ansluter i och med utskottetsförslag till den nordiska linjen. Likartade beslut ärfattade i och Finland.Det är därför som jag med mycket stor tillfreds-ställelse kan konstatera att utskottet kunde enas idenna mycket svåra uppgift. Utskottet har heller intesparat någon möda i fråga om att få det heltäckandebeslutsunderlag som denna fråga har krävt. Jag villhär åter hänvisa till de uppvaktningar som varit samtden hearing som anordnats på utskottets initiativ.I och med utskottets ställningstagande har önske-målen i motionerna L8, L9, L10 yrkandena 1 och 2,L11 och L12 yrkande 1 blivit tillgodosedda.Beträffande de farhågor som framförts i motionL10 av m.fl. samt motion L12 yr-kande 2 av m.fl. om att övergångsbe-stämmelserna beträffande avtal om filminspelning,dvs. avtal mellan en filmproducent och en utövandekonstnär, skulle kunna ha en retroaktiv negativ effektpå redan ingångna avtal slår utskottet fast att farhå-gorna är helt obefogade, eftersom övergångsbestäm-melserna inte har retroaktiv verkan på redan ingångnaavtal.I propositionen fastslås att den nya lagstiftningenskulle träda i kraft , men eftersomriksdagsbehandlingen har dragit ut - av deskäl som jag har redogjort för - föreslår utskottet attikraftträdandet sker den 1 juni 1995.Med de orden vill jag yrka bifall till hemställan idess helhet i lagutskottets betänkande nr 4.Anf. 122 ()Herr talman! Jag vill först gå ifrån ämnet och barakort uttrycka min sorg och min vrede över de rasistis-ka attacker som två familjer här i harutsatts för, nämligen familjen och den chilens-ka familjen i . Jag vill uppmana alla -regering och riksdagsledamöter - att agera och intevara tysta. Tystnad är att acceptera det som händer.När det gäller betänkandet anser jag att bådekansliet och ledamöterna i utskottet har gjort ett oer-hört bra arbete. Från början var dock min åsikt attregeringen aldrig borde ha lagt fram den här proposi-tionen. Man borde i stället ha varit i och iStrasbourg och agerat inom EU för att direktivetskulle dras tillbaka eller ändras. Regeringen och helariksdagen vill bibehålla global konsumtion på det härområdet, och de flesta EU-länderna har fortfarandeinte implementerat detta EU-direktiv i den nationellalagstiftningen. Den tveksamheten inom EU skulleman ha kunnat utnyttja. Min fråga är: Varför har densvenska regeringen alltid sådan brådska att snabbtimplementera EU-direktiv?När jag var i fick jag höra ett skämt - förmig är det inget skämt men det är det för dem i Hol-land - om att svenska jurister tolkar EU-lagar tillSveriges nackdel och att vi är väldigt laglydiga. SkallSverige vara ett föredöme och på så sätt påverka EU,våga gå före? Det var ju ja-sidans argument för att viskulle gå med i EU - vi skulle gå med och påverka,inte lägga oss platt. Jag hoppas att regeringen intekommer att agera så här utan våga gå före!Överläggningen var härmed avslutad.BeslutJuU17 Anslag till , m.m.Mom. 3 (BRÅ:s inriktning)1. utskottet2. 2 (v)Votering:273 röster för utskottet17 röster för res. 259 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 138 s, 69 m, 21 c, 19 fp, 14 mp,12 kdsFör res. 2: 17 vFrånvarande: 23 s, 11 m, 6 c, 7 fp, 5 v, 4 mp,3 kdsMom. 5 (inriktningen av kriminalpolitiken)Proposition ställdes först beträffande utskottetshemställan och därefter ifråga om motiveringen.Hemställan:1. utskottet2. 6 (m)Votering:218 röster för utskottet69 röster för res. 64 avstod58 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 18 c, 19 fp, 17 v, 14 mp,11 kdsFör res. 6: 69 mAvstod: 3 c, 1 kdsFrånvarande: 22 s, 11 m, 6 c, 7 fp, 5 v, 4 mp,3 kdsMotiveringen:Godkännande av1. motiveringen i res. 4 (c)Votering:195 röster för utskottet21 röster för res. 475 avstod58 frånvarandeKammaren biföll utskottets motivering.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 6 m, 19 fp, 17 v, 14 mpFör res. 4: 21 cAvstod: 63 m, 12 kdsFrånvarande: 22 s, 11 m, 6 c, 7 fp, 5 v, 4 mp,3 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JuU18 Anslag till åklagarväsendet, m.m.Mom. 1-2Kammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 3 (anslag till Åklagarmyndigheterna)1. utskottet2. (mp).Votering:277 röster för utskottet14 röster för res.58 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösternaFör utskottet: 139 s, 69 m, 21 c, 19 fp, 17 v,12kdsFör res. : 14 mpFrånvarande: 22 s, 11 m, 6 c, 7 fp, 5 v, 4 mp,3 kdsJuU19 Anslag till rättshjälp, m.m.Mom. 3 (anslag till rättshjälpskostnader)1. utskottet2. 2 (m)Votering:222 röster för utskottet69 röster för res. 258 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 21 c, 19 fp, 17 v, 14 mp,12 kdsFör res. 2: 69 mFrånvarande: 22 s, 11 m, 6 c, 7 fp, 5 v, 4 mp,3 kdsMom. 5 (privatisering av allmänna advokatbyråer)1. utskottet2. 3 (m, kds)Votering:209 röster för utskottet81 röster för res. 359 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 21 c, 18 fp, 17 v, 14 mpFör res. 3: 69 m, 12 kdsFrånvarande: 22 s, 11 m, 6 c, 8 fp, 5 v, 4 mp,3 kdsLU4 Uthyrning och utlåning av upphovsrättsligtskyddade verk, m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.11 § Ny marknadsföringslagFöredrogsLagutskottets betänkande 1994/95:LU16Ny marknadsföringslag (prop. 1994/95:123)Anf. 123 ()Herr talman! Vi skall nu behandla lagutskottetsbetänkande /95:LU16 Ny marknadsföringslag.Detta är ett förslag till ny marknadsföringslag somersätter marknadsföringslag.I stort sett är vi överens om detta förslag från ut-skottet. Utskottet har vid behandlingen av detta ären-de gjort vissa förändringar, bl.a. har tiden för ikraft-trädandet flyttats från till den 1 januari1996 på grund av att utskottet beslutat tillstyrka bl.a.ett yrkande i vår motion från , L16. Det ärviktigt att dessa förändringar vad gäller "faktureringarav obeställda varor" är gjorda med tanke på den storaolägenhet de har medfört för många näringsidkare.Många företag har upplevt det mycket irriterandeatt de erhållit fakturor eller orderbekräftelser för varorsom de inte har beställt. Det gäller inte minst påståddabeställningar av annonsering i olika kataloger. I defallen har det regelmässigt skickats ut fakturor ellerorderbekräftelser innan någon produkt har färdig-ställts. Just detta har jag själv utsatts för av flera aktö-rer, då jag tidigare skött administrationen åt ett mind-re företag. Under de år jag arbetade med detta erhölljag åtskilliga fakturor och orderbekräftelser. Vid fleratillfällen var det svårt att nå dessa företag, och vidkontakt var de dessutom mycketotrevliga för att vårt företag inte ville godkänna derasförsök att tvinga oss att annonsera i deras katalog.Det är därför med stor tillfredsställelse jag kankonstatera vad utskottet skriver: "Enligt utskottetsmening föreligger ett behov av lagstiftning som kanmotverka negativa säljmetoder i form av fakturasko-jeri på ett effektivare sätt än vad straffbestämmelsernai och generalklausulen om otillbörligmarknadsföring kan göra. Utskottet förordar att rege-ringen möjligt framlägger ett förslag till rätts-lig reglering i nu angivet syfte. "Med den skrivningen har vi fått en del av vår mo-tion tillgodosedd.Herr talman! Jag vill yrka bifall till reservation 3om diskriminerande reklam, som behandlar resten avvår motion.Vi i tycker att vi nu är mogna att gå vida-re med att förbjuda diskriminerande reklam. I vårmotion har vi tagit upp detta. Man kan inte välja bortreklamen. Den möter vi överallt - i tidningar, på TVoch på annonspelare. Därför tycker vi att det är extraangeläget att vi från samhällets sida sätter gränser ochvisar att vi inte accepterar vilken reklam som helst.Samhället måste reagera kraftigare på reklam som ärkränkande och nedvärderande. Vi anser att övertram-pen är värre . Det förekommer intebara reklam där kvinnor framställs på ett kränkandesätt, utan det är inte heller ovanligt med etniskt ochreligiöst kränkande reklam i vissa sammanhang.Vi har nått den gräns där lagstiftning motkränkande reklam känns påkallad. Vi måste sättagränser för vad vi tillåter. Lagstiftning är inte tillräck-ligt. Vi måste fortsätta med opinionsbildning. Lagreg-lering och självsanering skall inte ställas mot varandrautan ses som kompletterande varandra. En lagregle-ring kommer bara åt de grövsta övertrampen. Ävenmed en lagstiftning har branschen ett ansvar att disku-tera och skapa normer för god reklamsed.I där man har lagregleringhar man goda erfarenheter av just denna kombinationav lagstiftning och egenåtgärder. Inte minst med tankepå en ökad internationalisering är det viktigt att för-söka få en enhetlighet i de gränser och kriterier viställer för vad som är tillåtet respektive övertramp.Sverige har genom olika internationella konven-tioner åtagit sig att motverka diskriminering av olikaslag. Övriga nordiska länder har genom lagstiftningmöjligheter att ingripa mot diskriminerande reklam.Sverige borde därför eftersträva att vi uppfyller vårainternationella åtaganden inom detta område.Därför bör regeringen tillsätta en parlamentariskutredning med uppgift att ytterligare bereda fråganoch föreslå reglering mot diskriminerande reklam.Herr talman! Med det anförda yrkar jag än engång bifall till reservation 3.Anf. 124 ()Herr talman! Jag skall först be att få yrka bifall tillreservation 2 avseende mom. 9.När vi nu står i begrepp att fatta beslut om en nymarknadsföringslag tycker jag att det är beklagligt attregeringen inte har orkat föreslå lagstiftning motdiskriminerande reklam.Redan för 20 år sedan väcktes ett antal motionermed förslag till lagstiftning mot könsdiskriminerandereklam. 1975/gav regeringen i upp-drag att komma med ett sådant lagförslag. Därefterhar ärendet - som jag ser det - dragits i långbänk medhjälp av kommittébetänkande, rapporter och slutligenCivildepartementets promemoria Diskriminerandereklam som kom till den slutsatsen, att skäl talar föratt i lag införa möjligheter att ingripa mot diskrimine-rande reklam.Vänsterpartiet delar den uppfattningen. Det finnsett klart behov av lagstiftning inom området. Mångamänniskor känner sig kränkta av framställningar avkvinnor som rena sexualobjekt. Reklam som innehål-ler inslag av diskriminering på grund av ras och reli-gion har också börjat förekomma, om än i begränsadomfattning . Alla dessa reklammetoder är full-ständigt oacceptabla i vårt samhälle. har, somBirgitta nämnde i sitt anförande, genomolika internationella konventioner åtagit sig att mot-verka diskriminering av olika slag.Vi lär oss obestridligen att bemöta människor uti-från hur de framställs. Reklam bevarar ofta föråldradekvinnobilder. Personligen är jag hjärtligt trött påreklam där kvinnor framställs som okunniga fjollor -det är alltså fråga om ett klart könsrollsbevarande. Jagär också oerhört trött och less på den alltmer före-kommande sexualiserade reklamen. Jag vet inte om niminns reklamen i TV för Palmolive för ett par årsedan. Inslaget bara droppade in i vardagsrummet. Enung vacker flicka höll upp en tvålflaska som varformgiven som en penis. Den sprutade skum över helahennes kropp. Detta skum ringlade sig som en ormöver kroppen. Det reklaminslaget upprörde mig ochmånga andra kvinnor. Vi kände oss djupt kränkta.Reklam riktar sig oftast till ungdomar, barn ochkvinnor. Det handlar om människor som är lättpåver-kade för att de är unga och på väg att hitta en identitetoch det handlar om oss kvinnor som faktiskt har ettomättligt behov av att tillfredsställa just andras behov.De grupper som reklamen oftast riktar sig till är degrupper som lättast tar åt sig av exempelvis könsdis-kriminerande mönster.Jag tror förresten inte heller att männen tycker attdet är särskilt roligt att utnyttjas i reklam för exem-pelvis Tipstjänst. De sitter i en skitig - förlåt uttrycket- undertröja med en ölburk och tipskupong framförTV:n och bara väntar på att Tipsextra skall börja.Männen talar dock inte om att de känner sig kränkta.Det kan bero på att männen inte är lika vana vid attuttrycka känslor som vi kvinnor är.Herr talman! Som jag inledningsvis nämnde harbehov av lagstiftning mot diskriminerande reklampåtalats sedan en lång tid tillbaka.Det har väckts motioner i . Det har kommitrapporter från , och det har inteminst förekommit opinionsyttringar från olika organi-sationer, framför allt från kvinnoorganisationer.Från näringslivets sida har man emellertid hela ti-den varit starkt kritisk till en sådan lagstiftning. Omman är litet konspiratoriskt lagd kanske man kan anaatt näringslivets etiska råd inrättades av rädsla förlagstiftning. Därmed ansåg man att näringslivets egnaåtgärder skulle vara tillräckliga. Det har gått rådet inrättades. Det har säkert åstad-kommit en hel del; det erkännandet tycker jag attrådet skall ha. Men det går inte att bortse från detfaktum att den kränkande och diskriminerande rekla-men finns kvar. Den har blivit alltmer påträngande.Den dyker upp i våra TV-apparater i våra hem vidsnart sagt alla tider på dygnet.Om man från statsmakternas sida klart säger ifrånatt vi i vårt samhälle inte tolererar diskriminerandereklam och att sådana reklammetoder kan leda tillförbud i domstol finns det säkert anledning att anta attnäringsidkarna blir mer försiktiga i valet av mark-nadsföringsmetoder.