prot · GJ0928 · 1995-11-23 00:00:00 — Detta kräver mer nyan-serade ersättningsmodeller, där exempelvis ersätt-ningsprocenten trappas ned i takt med skyddstidensförlopp eller i takt med försäljningsprisets storlek,som minimiprisnivån anpassas på lämpligtsätt. Dessutom, vilket är utomordentligt viktigt, börman eftersträva att finna en gemensam modell i vartfall inom hela EU-området.Mot denna bakgrund menar att rege-ringen bör överväga nya ersättningsmodeller för droitde suite och återkomma med förslag till . Iavvaktan på att vi får en ny modell bör den av lagut-skottets majoritet beslutade - om än fyrkantiga -ordningen gälla.Fru talman! I betänkandet berörs även den över-gripande problematiska relationen mellan informa-tionsteknologin och immaterialrätten. IT-samhälletutvecklas i allt snabbare takt, men den erforderligalagstiftningen släpar efter och särskilt gäller dettaupphovsrättslagen.På tidningsområdet, där det pågår en särskilt snabbIT-utveckling, föreligger redan akuta problem. Härkan faktiskt en gammalmodig lagstiftning bromsa enallmänt önskvärd verksamhetsutveckling. I det nyamedielandskapet krävs moderna upphovsrättsregler,som möjliggör lösningar som tillgodoser båda partersberättigade intressen.Detta ger lagstiftaren ett särskilt ansvar att ta er-forderliga initiativ för att det lagstadgade upphovs-rättsliga skyddet skall tjäna sina syften och inte urhol-kas på grund av i och för sig välkomna tekniskaframsteg. Det stora behovet av rättslig översyn harockså påpekats av LU , LU44, ,LU16, och senast , LU4.Den upphovsrättsliga översynen måste nu - sär-skilt mot bakgrund av upprepade uttalan-den - påskyndas för att skapa rättssäkerhet och däri-genom undvika rådande rättsosäkerhet och i vissa falläven en oacceptabel rättslöshet på det upphovsrättsli-ga området.Fru talman! Avslutningsvis yrkar jag bifall till re-servation nr 4 och i övrigt till utskottsmajoritetensförslag.Anf. 57 ()Fru talman! har under en följd av årmotionerat om en reform till stöd för bildkonstnärer-na. Till skillnad från många andra yrkesgrupper ärbildkonstnärer sällan eller aldrig arbetslösa, däremotofta inkomstlösa. Därför är vi mycket glada åt attregeringen nu har lagt fram en proposition som inne-bär att bildkonstnärerna får ekonomisk ersättning närderas alster säljs vidare. Ett trettiotal länder har lik-nande system, och infördes en sådan ord-ning i Frankrike.Som vi har hört här föreslår man i propositionenatt alla verk som överskrider ett försäljningsbelopp aven tiondel av basbeloppet, alltså grovt räknat ,skall omfattas av systemet.Jag har full förståelse för att man skall sätta ennedre gräns. Det underlättar hanteringen av systemet.Men mot detta står att många alster de facto har ettlägre försäljningspris, t.ex. grafiska blad och vissakonsthantverk.Vid utskottsbehandlingen har den socialdemokra-tiska majoriteten varit mycket lyhörd för de motionä-rer som har yrkat på en lägsta ersättningsnivå på 3 %av gällande basbelopp. Jag är en av dem. Men för attinte försäljningsbeloppen skall bli så låga att de ätsupp av administrationskostnaderna har en majoriteti utskottet fastnat för 5 %.Jag vill passa på att tacka de socialdemokratiskaledamöterna i utskottet för en mycket bra behandlingav det här ärendet. Därmed borde jag kanske låta mignöja, men jag vill ändå, fru talman, yrka bifall tillreservation nr 3, mom. 2, som innebär av basbe-loppet vid ersättningsgrundad försäljning.Jag skall ge ett exempel på vad det kan få för be-tydelse för konstnären. Vid auktion i slutetav maj bjöds 40 konstverk ut. Det var mindreskulpturer av . Det sammanlagdautropspriset var satt till . Med majoritetensförslag, alltså av basbeloppet, skulle konstnärenfå . Med och Miljöpartietsförslag får samma konstnär i stället . Skillna-den kan naturligtvis tyckas vara helt försumbar. Men jag tror mig kunna medsäkerhet påstå att betyder väldigt mycket förmånga konstnärer.Konsthantverkarna och framför allt grafikernamissgynnas alltså av en högre procentsats. Sammaslutsats har man dragit i kulturutskottet, där majorite-ten av ledamöterna har rekommenderat . Enligtmin uppfattning är det heller inte mer arbetskrävandeför den organisation som skall hantera inkasseringenmed och förslag än medmajoritetens.Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga till vår ut-skottsordförande att jag har mycketstor sympati för reservation nr 6, och jag harövervägt huruvida skallstödja den eller inte. Men jag kom till den slutsatsenatt vi inte gör det. Jag tänker så här. Tummar man pådet ena kan det i nästa läge tummas på det andra. Tillslut kanske vi inte har så mycket kvar i den allmännaarvsfonden. Det gör att jag inte stöder reservation nr6.Anf. 58 () replikFru talman! Jag begärde egentligen ordet för atthälsa välkommen att stödja reser-vation nr 6. Från vår sida är det inte fråga om atttumma på de grundläggande reglerna runt Allmännaarvsfonden. Snarare tycker jag i det här fallet att All-männa arvsfonden ligger väldigt perifert i förhållandetill det system som vi nu diskuterar. Hade man intekommit på den här idén med Allmänna arvsfondenfrån början är jag övertygad om att man hade hittat ettsystem där man från början ville behålla pengarnainom konstnärskollektivet. Det här är ett sätt att göradet. Än finns det möjligheter för attytterligare överväga en klok tanke.Det andra jag känner mig föranlåten att säga yt-terligare än gång - jag tog också upp det i mitt anfö-rande - är att jag till fullo håller med om behandlingen i utskottet, majoritetens syn påärendet och villigheten att gå oss till mötes som harandra förslag. Därför tycker jag att det kanske ocksåär vår skyldighet att vara litet generösa och hitta påbreda lösningar för att detta skall bli ett stabilt och brabeslut. Jag är litet förvånad över att Vänsterpartietinte ställer sig bakom majoriteten och att man numotiverar sitt ställningstagande för med ett ex-empel som visar att det skulle gynna ett väldigt dyrtkonstverk och en etablerad konstnär. Det är inte van-ligt från det hållet annars.Anf. 59 () replikFru talman! Jag upptäckte att jag kanske har unge-fär på mig att fundera på huru-vida jag skall stödja reservation nr 6 eller inte.Jag beklagar att vi inte gick ända fram till komp-romissen. Detta är ingenting som vi har valt att göraför att det är kul att slå klackarna i backen. Det är intepå det sättet. Vi har drivit detta , och föross är det mycket angeläget med 3 %.Anf. 60 ()Fru talman! Droit de suite finns i , detkan man nästan höra på namnet, men inte i England.Jag vill börja med att yrka bifall till Miljöpartietsreservation 3, mom. 2, tillsammans med Vänsterpar-tiet.Vid remissbehandlingen av den SOU som liggertill grund för regeringens proposition om ändring ilagen om upphovsrätt till litterära och konstnärligaverk kunde vi alla konstatera att en överväldigandemajoritet av remissinstanserna var positiva. De väl-komnade förslaget.Frågan har dragits i långbänk . Nisom har varit med tidigare känner till det bättre än visom har kommit in i . Men vi har kunnatläsa oss till att förordade kulturutskottet iett yttrande till lagutskottet att Upphovsrättsutred-ningens förslag om droit de suite skulle genomföras.Kulturutskottet har också i det här sammanhangetkonstaterat att kulturarbetarnas ekonomiska villkorinte är tillfredsställande, trots insatser som gjorts avstat, landsting och kommun.Lagutskottet ansåg dock då att det var motiveratatt invänta pågående arbete inom EU. anser lagut-skottet att det inte går att invänta EU-byråkratin läng-re, och det är alldeles utmärkt, tycker vi. Generelltsett kan man dock säga att inom EU har upphovsrätts-frågorna mycket större tyngd än i Sverige.Det är så många som har pratat om propositions-texten och beloppen att jag tänkte att jag i stället litetgrand skulle förstärka det som ochCenterpartiet har tagit upp om möjligheterna attkonsthantverkarna och grafikerna inte missgynnas avdetta ersättningssystem.För att det inte skulle ske föreslog ett enigt kul-turutskott, utifrån sin kunskap om konstnärernas eko-nomiska situation, att rätt till ersättning skall föreliggaså snart försäljningspriset överstiger av basbelop-pet. Man betonar att konsthantverkares och, som jagsade, främst grafikers enskilda verk ofta säljs till ettpris under lagutskottets föreslagna miniminivå. Medvårt förslag undgår de att bli diskriminerade ellermissgynnade ekonomiskt.Jag och anser att upphovsrättslagenskall ses och användas som ett av kulturområdetsgrundläggande lagar. Upphovsrättsfrågorna skall varaett aktivt instrument i kulturpolitiken.Det här skulle troligen underlättas om upphovs-rättsfrågorna fördes över till det kulturpolitiska an-svarsområdet i likhet med förhållandena i de övriganordiska länderna, där de här frågorna icke heller hardragits i långbänk på det här sättet.Det är roligt att är stolt över sin komp-romissvilja att godta . Jag tror dock att det haft enviss betydelse att och frånbörjan stod tillsammans med på . Jag troratt det har ökat er möjlighet och kraft.Vi står dock kvar vid . I kulturutskottetvar vi eniga om de här . Vi behövdeingen kompromiss. Det stärker mig i tron attkunskap om konstnärernas ekonomiska villkor ochhur kulturarbetarna har det , vilkaomständigheter de lever under, underlättar enigheti den här frågan. 61 ()Fru talman! I lagutskottets betänkande1995/96:LU1 har utskottet behandlat dels frågan omett längre upphovsrättsligt skydd, dels frågan om attge bildkonstnärer rätt till ersättning vid vidareförsälj-ning av deras verk, s.k. droit de suite.Ett längre upphovsrättsligt skydd är en följd av ettEU-direktiv, det vill jag starkt betona, och har såledesinte tillkommit genom ett svenskt agerande. Enligt detförslag som ligger på kammarens bord skallskyddstiden för litterära och konstnärliga verk i all-mänhet sträckas ut från 50 till som en följd avdirektivet. Skyddstiden för filmverk skall beräknasfrån dödsåret för den sist avlidne av huvudregissören,manusförfattaren, dialogförfattaren eller kompositö-ren av verkets speciella musik.När det gäller de närstående rättigheterna, alltså deutövande konstnärerna, föreslås i detta betänkandeingen förändring utan skyddstiden förblir på 50 år.Däremot föreslås en annan utgångspunkt för beräk-ningen av skyddstiden, , för de utövande konst-närernas prestationer. De utövande konstnärernasprestationer skall vara skyddade från tidpunkten förframförandet. Om en upptagning av framförandet hargetts ut eller offentliggjorts, skall utgångspunkten istället vara tidpunkten för den första av dessa åtgär-der. Motsvarande utgångspunkt skall gälla för beräk-ningen av skyddstiden för framställande av ljud- ellerbildupptagningar.När det gäller outgivna verk föreslås att den somför första gången ger ut eller offentliggör ett verk, förvilket skyddstiden har löpt ut och som inte tidigaregetts ut, skall ha en rätt som motsvarar de ekonomiskarättigheter som innefattas i upphovsrätten. Denna rättskall gälla i 25 år.Enligt utskottets förslag skall den nya skyddstidenpå tillämpas även på verk som har tillkommitinnan de nya reglerna trätt i kraft, oavsett om skydds-tiden enligt nuvarande bestämmelser då redan har löptut - alltså ett återupplivande av en redan fallenskyddstid. Detta kan i praktiken ställa till en rad pro-blem, vilket det vittnats om i olika sammanhang, fördem som funnit ett antal verk fria att disponera mensom nu genom detta förslag åter faller under upphovs-skyddet. För att undvika alltför negativa effekter avett återupplivande föreslås i betänkandet en över-gångstid gällande fram till den 1 januari 2000.Avgörande för att denna övergångsregel skallkunna tillämpas är att den som berörs vidtagit väsent-liga åtgärder för framställning av exemplar, för ut-givning och framförande innan det förlängda upp-hovsskyddet trätt i kraft.Det kan i detta sammanhang nämnas att utskottetbordlade detta betänkande under vårriksdagen just pågrund av detta återupplivande av redan utgångnarättigheter. Det går inte att komma ifrån denna nyaprincip som inte tillhört vanligheterna i svensk lag-stiftning. Ett argument för bordläggningen var attavvakta hur våra grannländer och Finlandskulle hantera detta EU-direktiv. Det har visat sig att dessa länderkommer att föreslå en likartad lagstiftning som densom föreslås i detta betänkande. Därför kan man sägaatt vi utöver att ha följt direktivet också har en nordiskhållning i frågan, vilket inte kan anses som oväsent-ligt.Dessutom ges i övergångsregeln rimliga villkorför den som redan har börjat att disponera verk därupphovsrätten gått ut enligt de gamla reglerna. Över-gångstiden gäller således fram till den 1 januari 2000på det sätt som jag tidigare nämnde. Detta gäller äveninom teatrarnas verksamhetsområde, vilket är etttillägg till regeringens förslag i propositionen.Tilläggas kan i denna fråga att utskottsmajoriteten,liksom regeringen, föreslår att upphovsmännens ideel-la rättigheter skall jämställas med de ekonomiska.Man kan dessutom med all säkerhet förmoda att deideella rättigheterna kommer att spela en allt störreroll i en framtida värld.I den andra delen av detta betänkande föreslår ut-skottsmajoriteten att utövande bildkonstnärer genomen lagändring skall få bättre ekonomiska villkor ge-nom att de får del av försäljningssumman vid vidare-försäljning av deras verk, s.k. droit de suite.Upphovsrättsutredningen ansåg att det fanns starkaskäl till att förbättra bildkonstnärernas ekonomiskavillkor, eftersom de till dags datum egentligen endastkunnat få ersättning vid överlåtelse av originalverkeller av t.ex. grafiska verk till utgivning i en litenupplaga. Denna rätt har bildkonstnärerna strävat eftermånga år utan att få igenom sina önskemål.Vi är glada för att nu kunna säkra dem den rätten.Utskottsmajoriteten anser i likhet med regeringenatt det föreligger starka skäl att förbättra bildkonstnä-rernas villkor. Ett sätt att åstadkomma detta är attförbättra möjligheterna för bildkonstnärerna att dranytta av upphovsrättens elementära rättigheter. Däri-genom kan man på ett bättre sätt jämställa dem medövriga upphovsmannagrupper. Att liknande ersätt-ningssystem kommer att finnas i övrigaNorden, och redan har införts i en rad europeiskaländer, är omständigheter som talar för att även Sve-rige nu bör införa regler om ersättning vid vidareför-säljning av konst.Utskottet ser därför med tillfredsställelse att dennaersättning i förslaget är utformad som en individuellersättning enligt upphovsrättsliga principer. Rentpraktiskt måste tillämpningen gå till så att ett effektivtoch smidigt samarbete etableras med konsthandeln.Den totala avgiftsvolymen måste vara tillräckligt storför att bära de administrativa konstnaderna för syste-met.En grundläggande förutsättning är vidare att ruti-nerna för att inkassera och distribuera ersättningarnakan göras effektiva utan att de blir resurskrävande.Utskottet utgår från att dessa förutsättningar kan för-ankras i verkligheten, att regeringen mycket nogsamtföljer utvecklingen med ersättningssystemet och ärberedd att ta initiativ om det visar sig vara nödvän-digt.Utskottet föreslår att ersättningen skall vara gene-rell och menar att den föreslagna ersättnignsnivån,5 %på försäljningssumman, är lämplig.Utskottet anser att regeringens förslag om en mi-niminivå på av basbeloppet för ersättning, alltsålägsta försäljningssumma där ersättning skall utgå,skulle missgynna en betydande del av de svenskabildkonstnärerna. Utskottet anser därför att en lägrenivå bör gälla och föreslår att miniminivån sätts till5 % av basbeloppet. Jag vill passa på att rikta ett tacktill för hans välvilja i samarbetet.Enligt propositionen och tillika detta betänkandeskall det inte vara möjligt för de enskilda konstnärer-na eller, efter deras död, rättighetsinnehavarna attsjälva kräva in ersättningen. Bevakningen och admi-nistrationen av rätten skall i stället handhas av enorganisation för ändamålet. Den organisationenkommer således att inkassera ersättningen för deersättningsberättigades räkning. Organisationenkommer att vara redovisningsskyldig med avseendepå mottagna belopp gentemot ersättningsberättigaderättighetsinnehavare.Utskottets betänkande har föranlett nio reservatio-ner samt ett särskilt yttrande av (). Det särskilda yttrandet handlar om upphovsrätteni anställningsförhållande. Inom detta område hardessutom en motion inkommit från . (m), motion L803.Jag vill nämna litet om upphovsrätten i anställ-ningsförhållande, som handlar om journalisternas rättatt förfoga över sitt skrivna material verkställt i ettanställningsförhållande. Här stöter man på en mycketviktig facklig princip, som varit gällande och som av motionären anses somförlegad med avseende på bl.a. den IT-utveckling somvi befinner oss i och som sker fortlöpande. Det gårnog aldrig att komma ifrån att det alltid i denna frågakommer att finnas en principiell motsättning, obero-ende av hur många utredningar som tillsätts.Den principiella motsättningen gäller vem somskall förfoga över rätten till det skrivna material somär verkställt i ett anställnigsförhållande: författaren,ofta lika med journalisten, eller arbetsgivaren, oftalika med tidningsutgivaren, ägaren. Man måste i dettasammanhang mycket noga poängtera vikten av självaskapandet. Det går aldrig att jämföra en journalistmed t.ex. en arbetare på som bygger bilar.Volvobilens egenskaper är inte beroende av en en-skild arbetare i tillverkningen. Bilens egenskaper ochutseende kommer att vara desamma, även om arbets-styrkan ändrats under tillverkningens gång.Däremot torde ingen tvista om att en journalistsartikel eller artikelserie är något unikt och kan aldrigbli densamma om den skulle skrivas och framställasav någon annan.Dessa grundfakta måste man ha fullständigt klaraför sig när man diskuterar dessa förhållanden. Omdäremot syftet är att stärka tidningsägaren på journa-listens bekostnad är det till viss del en annan fråga.Den frågan har dessutom tidningsägarna möjlighet attdiskutera och förhandla om gentemot sin motpart,Journalistförbundet.Jag tycker att det finns all anledning att slå vaktom det humankapital som ändå journalistkåren utgör itidningarnas och mediernas värld.I reservationerna 1 och 2 oroar sig moderaternaför att betänkandets förslag beträffande droit de suiteinte kommer att hjälpa de redan etablerade konstnä-rerna. Dessutom tror att konsthandelnkommer att försvagas.Jag tror inte att något av dessa påståenden är sant.Konsthandeln kommer att klara denna avgift. Dess-utom håller lagen på att införas i ett flertal länderinom , varför förhållandena i sinom tid kom-mer att bli ganska lika.I och med sänkningen av miniminivån kommerdessutom fler konstnärer att beröras av ersättningen,vilket torde innebära att fler än de etablerade får ettpositivt utfall. Det är klart att den som intelyckats sälja en tavla kommer naturligtvis inte att fåsälja fler genom detta betänkande, men det var inteheller andemeningen i betänkandet.I reservation 3 anser och Yvon-ne Ruwaida att miniminivån bör sänkas till avbasbeloppet. Meningen är och har varit att inte till-skapa mer administrativt krångel än vad som är nöd-vändigt. Risken är uppenbar att så blir fallet om riks-dagen skulle besluta i enlighet med denna reservation.Detsamma torde gälla fallet med reservation 5från och om ersätt-ning för icke yrkesmässigt såld konst. Kulturutskottetanför i sitt yttrande att förslaget är orealistiskt atthantera rent praktiskt. Därför anser man det inte hellernödvändigt att ens utreda frågan. Utskottsmajoritetendelar kulturutskottets åsikt i frågan.I reservation 7 av yrkas att enpreskriptionsregel skall införas innebärandeatt skall innestående ej hävdade er-sättningar tillfalla organisationen för stödjande avbildkonstnärernas verksamhet. Det finns en fara ochen risk i detta yrkande, eftersom den ansvariga orga-nisationen faktiskt skulle kunna tjäna på att varamindre effektiv att söka den som egentligen skulle hapengarna.Angående tillstyrkande till reser-vation 6, där det föreslås att Allmänna arvsfonden inteskulle kunna komma i åtnjutande av de inkasserademedlen i de fall att den avlidne konstnären saknararvingar, är detta ett stort rättsligt steg som fordraromtanke. Det är nog ett område som man bör tänkasig noga för innan man ger sig in på. Till viss deltycker jag att har berört denna frågamycket bra. Hon säger att man är inne på Allmännaarvsfondens mark, vilket - om man nu beslutade ienlighet med reservation - skullekunna få följder som kan vara svåra att överblicka.Därför yrkar jag avslag på den reservationen.I reservation 8 av m.fl. låter mansin ovilja till att över huvud taget anpassa sig till gäl-lande EU-direktiv komma fram. Det är för mig någotförvånande att , som är det mest EU-vänliga partiet i denna kammare, inte vill följa EU:sdirektiv. De som undertecknat reservationen vet likaväl som jag att ett icke införlivande av detta EU-direktiv ganska omgående skulle försätta i enmycket besvärlig situation, en situation som, om denuppstod, jag undrar om är beredda att taansvar för.Fru talman! Med detta inlägg och dessa kommen-tarer vill jag yrka bifall till hemställan i utskottetsbetänkande och avslag på samtliga reservationer.Anf. 62 () replikFru talman! Om ökad administration är ett skäl tillatt socialdemokraterna inte kan acceptera menväl , så förstår jag inte varför man har accepteratatt införa droit de suite över huvud taget som ju verk-ligen medför administration.För oss handlar det om kunskap om konstnärernasekonomiska villkor. Det gör att vi fortfarande förordar3 %. Men vi är naturligtvis glada att vi har kunnatkompromissa fram i stället för som manföreslog från början.Anf. 63 () re-plikFru talman! Anledningen till att vi vill införa droitde suite över huvud taget är att man har belyst denekonomiska situation som bildkonstnärer arbetarunder. Det finns skäl att stärka denna på det sätt somföreslås i betänkandet.När vi skall införa en regel av den här typen måstedet till ett nytt system som kan hantera det hela. Detkan bli fråga om mycket små summor som skall han-teras, redovisas och skickas ut. Om man går till nertill en 3-procentig nivå kan det komma att handla omatt man skall skicka ut , och det täcker nätt ochjämt portokostnaden. Det var väl ändå inte meningenmed det hela.När man nu har backat och gått ner till harman tillmötesgått önskemålet att ge rimliga villkor förbildkonstnärerna så långt som det har varit möjligt.Framtiden får sedan utvisa hur detta kommer att fun-gera.Det finns en uppenbar risk, och det är därför somvi inte vill gå ner till . Enligt erfarenheterna fråndet övriga har det blivit stora administrativabelastningar och kostat mycket pengar.Det viktigaste är att pengarna inte stannar i organi-sationen utan pengarna skall komma bildkonstnärernatill godo på ett effektivt sätt.Anf. 64 () replikFru talman! Jag ser det ändå som hoppfullt att nikommer att följa frågan och också utvärdera resulta-tet. är ju ett bestickande exempel, men 1 000 krär kanske inte lika bestickande. betydermycket för en konsthantverkare eller en grafiker.Därför föreslog vi att man skulle införa med engång, eftersom vi tror att detta skulle gynna ocksådessa grupper. Vi tycker att innebär en alltför högnivå. Men, som sagt, det lät som ett löfte att ni skallhålla koll på det här, utvärdera det och se hur det slårför konsthantverkare och de grafiska bladen.Anf. 65 () re-plikFru talman! Jag kan bara instämma i det som EwaLarsson säger. Det står också i betänkandet att utskot-tet förutsätter att regeringen mycket noga följer upphur det hela fungerar, eftersom man inte exaktkan förutse hur det blir. Det är ju ett nytt system somskall sättas i sjön. Det är klart att det skall göras enuppföljning. Om det sedan är erforderligt med änd-ringar skall också sådana göras.Det här är en gammal fråga för bildkonstnärerna.De har all anledning att vara nöjda med det förslagsom presenteras i detta betänkande.Anf. 66 () replikHerr talman! Det råder inga större meningsskil-jaktigheter mellan majoriteten och i det härfallet.