prot · GI09115 · 1995-06-07 00:00:00 — Mot den bakgrundenber jag att få yrka bifall till den reservation av ChrisHeister m.fl. som i handlingarna har nr 5. I övrigt berjag att få yrka bifall till utskottets hemställan.Anf. 25 ()Herr talman! Efter anslutning till EUgäller ju Europeiska atomenergigemenskapen, alltsåEuratom, också oss. Av den anledningen behandlas nui näringsutskottets betänkande nr 21, precis som Mi-kael sade, förslag till förändringar i kärn-tekniklagen och i strålskyddslagen.Euratom är en av de tre ursprungliga europeiskagemenskaperna; Euratomfördraget undertecknadesprecis som . Fördragets ur-sprungliga uppgift var att skapa förutsättningar för ensnabb organisation och tillväxt av kärnkraften och påså sätt bidra till en höjning av levnadsstandarden imedlemsstaterna.Det finns anledning att misstänka att fördragetmed sina på nacken har mist sin aktualitet.Det har det också. Förhållandena är helt andra i dagän när fördraget undertecknades. Behovet av forsk-ning kring kärnkraften är ett annat, synen på kärnkraf-ten som energikälla är en annan, och behovet att cent-ralt fördela urantillgångarna finns inte, då det i ett stort överskott på marknaden.Fördraget är alltså högst otidsenligt och föråldrat,vilket också för forskning,teknologisk utveckling och energi har kommit under-fund med. Kommittén har tagit fram ett förslag om enöversyn av Euratomfördraget, och översynen skallutmynna i en s.k. opinion som skall föreslå att dedelar av fördraget som är aktuella skall fåbilda ett särskilt kapitel om energi i Maastrichtfördra-get. Meningen är med andra ord att Euratomfördragetskall bli föremål för behandling rege-ringskonferens.I en centermotion begär vi att aktivt skallverka för att det föråldrade Euratomfördraget skallavvecklas. De få uppgifter det har kvar, t.ex. att över-vaka strålskyddsarbetet och kärnsäkerheten, bör istället överlåtas till andra organ - internationellt eller,enligt subsidiaritetsprincipen, nationellt. har juredan i dag ett övergripande ansvar för kärnsäkerhets-frågorna. Det finns ingen som helst anledning till attde frågorna skall ligga på dubbla organisationer.Motionen avstyrks av utskottet med hänvisning tillpågående diskussioner inom EU. Men, herr talman,ett bifall till motionen innebär ju att går föreoch på ett verksamt sätt puffar för den ordning somredan nu förbereds i EU. Det kan naturligtvis intevara något annat än positivt. Av den anledningen, herrtalman, yrkar jag bifall till reservation nr 1.Jag står självfallet också fortfarande bakom reser-vation 2, men för tids vinnande avstår jag från att yrkabifall. Men nog borde det väl ändå vara naturligt attSverige i EU aktivt verkar för att EU:s energipolitikutformas så att den överensstämmer med Sverigeslinje.Herr talman! Jag vill också helt kort beröra enflerpartimotion som handlar om uranbrytning.Sedan en tid tillbaka överöses man av någon an-ledning av färglada broschyrer som berättar om kärn-kraftens förträfflighet. Tack vare den har Sverigebland de lägsta elpriserna i världen, och den är ju såsäker, så ren och så miljövänlig. Befolkningen i Kras-nokamsk i östra skulle nog inte hålla med omdet.Krasnokâmsk är ett samhälle präglat av förstördhälsa och förstörd miljö. Det är där man bryter uran,bl.a. till de svenska kärnkraftverken. Där överskridercancerfrekvensen den normala i . I bostadshus har radonhalter uppmätts som ärtio gånger högre än gränsvärdet i och i Sve-rige. Nästan vartannat barn i Krasnokâmsk föds mednågon sjukdom.Detta står det ingenting om i kärnkraftsindustrinsglättiga broschyrer. Det är inte konstigt att elpriserna iSverige är så låga när befolkningen i uranbrytnings-områdena får betala de externa kostnaderna i form avförsämrad hälsa och livsmiljö.Det första som bör krävas är ursprungsmärkning,dvs. att importören av uran skall redovisa varifrånråvaran kommer. Uranimportens externa kostnaderbör självfallet täckas av kärnkraftsindustrin. Det ärvår moraliska skyldighet att ta ansvar för de skador viorsakat, där uran till svensk kärnkraft brutits.Därför, herr talman, ställer jag mig självfalletbakom reservation nr 8, men för tids vinnande avstårjag från att yrka bifall.Anf. 26 ()Herr talman! har tre reservationer ibetänkandet, två tillsammans med ochCentern och en tillsammans med och kds.Den första handlar om just avvecklingen av Eura-tom. Där råder också, som har framgått avdebatten här, en bred samsyn om att fördraget är för-åldrat och att det borde slopas. Det finns diskussionerom det i EU. Jag menar att texten i betänkandet äralldeles för svagt skriven. Det borde vara en styrka iatt uttalar att aktivt skall verka föratt Euratom slopas.Nu skriver utskottsmajoriteten: "Det är en själv-klarhet att aktivt skall delta i de övervägandenoch diskussioner som pågår inom EU i den nu aktuel-la frågan". Men detta säger ju faktiskt ingenting allsom vilken linje skall ha. Det är en till intetförpliktigande fras. Man skulle kunna hänvisa tillföregående debatt, där apropå of-fentligheten i EU sade att det viktiga är vilken principsom skall vara grundläggande. Detsamma gäller juhär. Därför vill jag fråga om det ärmajoritetens uppfattning att det vore bra att slopaEuratom eller inte. Om det vore bra, borde man jufaktiskt stödja reservationen och tala om att man skalldriva den linjen.Den andra reservationen handlar om hur Sverigeskall arbeta inom EU på energiområdet i stort. Dethandlar då om vikten att avveckla kärnkraften och attta fram alternativ till kärnkraft och andra fossilbero-ende energisystem, för det är ju faktiskt inte fråga omifall vi skall avveckla kärnkraften eller inte. Det ärfråga om hur snabbt det kan ske och på vilket sätt. Vikänner till riskerna både på kort och på lång sikt. Vimenar också, som vi skriver i reservationen, att an-svarsområdena borde övergå till en mer nationellnivå.En mening som jag reagerade litet på när jag lästebetänkandet gäller slutförvaring genom deponering idjupförvar. Det är ju en ifrågasatt metod. funderarjag litet grand över hur man skall tolka utskottetsskrivning, att detta är en av de tre metoder som finns.Betyder det att det är en godkänd och accepteradmetod och att riksdagsmajoriteten med detta beslut tarställning till vilken typ av slutförvaring vi skall ha förkärnkraftsavfall? Det skulle vara bra att få ett klarläg-gande i det avseendet.Ett annat problemområde som inte nämns alls mensom faktiskt är viktigt är de hundratals kärnkraftsreak-torer som finns på . Där borde faktiskt detinternationella samfundet ta ett större ansvar än vadman gör för att inte frågan skall komma på av-vägar. Det skulle vara intressant att få en kommentartill frågan om man inte borde kunna driva detta inomramen för EU:s diskussioner om energisystemen ochockså inom ramen för ett omändrat Euratom och etteventuellt nytt kapital i , i vilketskulle ingå det som handlar om ett konkret hot i vårtabsoluta närområde.Den tredje reservationen, slutligen, handlar omförutsättningarna för kärnkraft, nämligen uranimpor-ten. Jag tycker att beskrev väl-digt bra de konsekvenser som vår kärnkraft i Sverigehar på andra ställen på jorden. Vi framställer kärn-kraft som bidrar till att vi har låga energipriser. Fram-för blir det ett stort energislöseri, trots att vi är fulltmedvetna om att villkoren för dem som arbetar meduranbrytning är minst sagt miserabla.Detta har ju, som också redovisas i betänkandet,tagits upp i frågedebatter i kammaren. Det verkar jusom om det är en klar linje från regeringen att dettainte är ett acceptabelt förhållande. Därför tycker jagåterigen att ett uttalande från borde visavilken vikt vi tillmäter detta samt också vara en klarindikation om hur vi ser på kärnkraften i hela krets-loppet och i hela systemet. Det är beklagligt att intemajoriteten vill acceptera reservationen.Eftersom inte yrkade bifalltill denna reservation, ber jag härmed att få yrka bifalltill reservation nr 8.Anf. 27 ()Herr talman! skall vi i behandlafrågan om lagstiftning för atomenergi och kärnsäker-het samt frågor rörande uranbrytning, kärnbränsle,kärnavfall m.m., alltså anslutningen till Euratom. Detär ett mycket viktigt betänkande, som handlar omSveriges förhållande till EU och vår eventuella fort-satta chans att ha hårda nationella lagar om kärntek-nik, från uranbrytning till kärnavfall. Jag måste tyvärrsäga att jag är djupt besviken över den lydelse dettabetänkande har fått. Lagändringarna är helt klart an-passade till Euratom, och den nationella säkerhetenoch kravnivåerna är alldeles för lågt satta.Herr talman! Brister det i kraven på kärnteknikoch kärnsäkerhet, så brister det hela kedjan ut. Skär-pan måste finnas på ett tidigt stadium. Om lagarnainte har skärpa, försvåras ingripanden från regeringeller myndigheter. Jag, liksom de miljöjurister somjag har kontaktat, anser att propositionerna om la-gändring med anledning av anslutning tillEuropeiska atomenergigemenskapen och Konventio-nen om säkerhet brister i de punkter som jag kommeratt räkna upp. Det är viktigt att dessa punkter ned-tecknas och förs till protokoll. Ingen skallefteråt kunna komma och säga: Jag visste inte vad jaggjorde.Jag vill emellertid börja med en kort historik omEuratom. Euratom är en av de fyra grundfördragen.Euratom bildades . Artikel 1 i Euratom säger skall "skapa nödvändiga förutsättningar försnabb etablering och tillväxt av kärnkraftsindustrier".Artikel 2 säger att man skall "försäkra att alla kärn-kraftsanvändare i EU får regelbunden och rättvisförsörjning med malm och kärnbränsle".Vidare föreslås i artikel 86 att det klyvbara mate-rial, dvs. anrikat uran och plutonium, som framställseller importeras av en medlemsstat tillhör Gemenska-pen, dvs. Euratom skall också säkerställa godaavsättningsmöjligheter för kärnkraft och fria kapital-rörelser för investeringar på kärnenergiområdet. Eura-tom förbjuder medlemsländerna att ha tullar ellerimportbegränsningar för uran, plutonium och andraämnen som kan användas som kärnbränsle. Alla avtalom uranleveranser måste godkännas av . I EU uppkommer kärnavfall, varav 150 kubikmeter högak-tivt avfall. finns inga slutförvaringsplatser förhögaktivt avfall i EU.Den svenska kärntekniklagen säger att utländsktkärnavfall inte skall slutfövaras i , men detfinns en gummiparagraf som säger att undantag frånförbudet får göras om det finns synnerliga skäl. Dennaparagraf har använts, nämligen i början avdetta år då SKI bedömde Studsviks ansökan om slut-förvaring av utländskt kärnavfall som realistisk. Ty-värr finns det ingen realistisk tolkning om inte lagenär knivskarp. Studsviks verksamhet har blivit kom-mersialiserad. Var går då den ekonomiska gränsen -det ekonomiska intresset?Herr talman! Svenska miljöjurister har kommitmed påpekanden och krav på åtgärder för att garante-ra att får en lagstiftning som behövs för att ståemot det tryck som EU kan komma att utöva på osssom medlemsland. Man säger att § 5a i Kärnteknikla-gen obönhörligen skall ändras till att motsvara ettabsolut förbud mot införande av utländskt kärnavfall.Det är helt obegripligt för mig att somenda parti i kräver ett totalförbud mot slut-förvaring. Ni som vill stödja det kan rösta på reserva-tion 4.Man säger vidare att det i kärntekniklagen skallförankras att kärnkraften skall avvecklas.Något som måste åtgärdas äratt det föreligger bristande insyn via kärnteknik-lagenatt den bristande insynen har kritiserats från ettflertal håll, bl.a. universitetatt det föreligger en tydlig och helt oacceptabelinkonsekvens med övrig miljölagstiftning såsom t.ex.miljöskyddslagenatt detta måste tillgodoses i lagens nya lydelseatt reglerna för miljökonsekvensbeskrivningmåste precieras med hänsyn till att de ej faller underlagen om hushållning med naturresursers tillämp-ningsområdeatt kärntekniklagens kravregler måste kommaupp i åtminstone samma nivå som tillåtlighetsreglerna§ 4-7 i miljöskyddslagenDetta innebär alltså att lokaliseringsprövning skallgöras utifrån bästa tänkbara - inte enbart lämplig -plats. Jag tänker på exempelvis och Storuman.Herr talman! Som svar på proposition nr 116 omkärnsäkerhet påpekar miljöjuristerna under rubrikenOlyckaatt det är oklart vad som i konventionen avsesmed olyckaatt begreppet används i svensk rätt i atomansva-righetslagen. Där avses händelse eller en serie händel-ser med samma ursprungatt denna definition är hårt kritiserad eftersomdet inte står klart hur naturliga förändringar underlång tid, i exempelvis berggrunden beaktas i samman-hangetatt det med hänsyn till att begreppet olycka isvensk rätt har ifrågasatts är angeläget att söka efter-sträva en klarare skrivning än vad konventionen er-bjuder.Det handlar ju inte om en lackeringsverkstad därman sätter upp hårda kravregler som skall uppfyllaspå . Här handlar det . Detkan hända mycket i berggrunden. Den metod somMaggi nämnde är ju inte ens godkänd.Man har inte satt upp kriterierna och man vet inte vadman letar efter i och Storuman.Om beslutsunderlaget säger manatt kravnivån på det beslutsunderlag som skallfinnas inför ett tillstånd till kärnenergianläggningar äralltför lågatt formuleringen i artikel 19 endast utgörs av ensvepande förklaring om att det bör finnas en säkerhet-sanalysatt det i artikel 19 ej uppställs några egentligakrav på säkerhetsanalysens kvalitetatt det står formulerat att det första tillståndet attdriva en kärnenergianläggning grundas på en lämpligsäkerhetsanalys. Vad avses med lämplig?att kravnivån lämplig kan jämföras med lämpli-gaste eller bästa ur strålskyddssynpunktatt begreppet lämplig skapar utrymme för risk-fyllda avvägningar av behov och kvalitet. Man kanmissbruka ordet lämplig och tolka det som fan tolkarbibeln.att subjektiva värderingar utifrån tillståndssö-kandenas ekonomiska förmåga eller nationella avvi-kande utformningar svårligen kan hindras med dennuvarande skrivningenatt det är helt oacceptabelt att nationella bristfäl-liga säkerhetsanalyser kan komma att betraktas lämp-liga trots att de i belysning av internationella kunska-per inom området håller för låg kvalitetatt artikel 19 helt enkelt måste höja sin kravnivå.att säkerhetsanalysens centrala roll föranleder attkravnivån inte får vara annan än den högsta möjliga.Under rubriken förfaringssätt skrivermanatt begreppet godtagna förfaringssätt i artikel 19är otydligtatt det inte framgår vad som avses med att ettförvaringssätt är godtagetatt tidsperspektivet inte har beaktats. Som jagsade tidigare handlar det inte utan om hund-ratusentals år.När det gäller sekretess har man påpekatatt sekretessreglerna inte är förenliga medsvensk rättatt det inte framgår var gänsen skall gå mellanskydd av uppgifter och allmänhetens insynatt och Brundtlandkommissio-nen förklarar att det är mycket betydelsefullt att skapaformer för öppna beslutsprocesser med bl.a. hänvis-ning till s.k. environmental impact assesmentatt detta inte står i förening med konventionensslutna form.Herr talman! Med dessa grava brister i beslutsun-derlaget och dessa tydliga påpekanden från miljöjuris-ter är det oförsvarligt att ta betänkandet i den form dethar . Jag kräver därför en översyn av kravregler-na. Alla riksdagsledamöter kan stödja mig, Miljöpar-tiet och miljöjuristerna i reservationerna 6 och 7.Herr talman! och talade om uranimporten och Krasnokâmsk.Inom har vi naturligtvis reagerat mycketstarkt mot att importerar uran som tas framunder så vidriga förhållanden. Vi anser att konsekven-serna vid uranbrytning ekologiskt, ekonomiskt ochhälsomässigt skall utredas och redovisas och att allimport skall stoppas detta pågår. Givetvisskall svenska staten bekosta och åtgärda de miljö- ochhälsoproblem som vi orsakat i utlandet. Detta kan skegenom en hög uranskatt. Dessutom skall en fullstän-dig redovisning göras av var, hur och med vilka kon-sekvenser uranet till svenska kärnkraftverk utvinns.Trots att näringsutskottet har fått en föredragningav från som studerat ochskrivit en rapport om de fruktansvärda förhållandensom råder i Krasnokâmsk, fortsätter importen däri-från. Utskottet har inte ändrat sin skrivning i betän-kandet efter detta. Det tycker jag är oroväckande. Varfinns inlevelseförmågan?Efter att ha följt debatterna i kammaren om Kras-nokâmsk kan jag bara beklaga nivån på dessa. Vadhar kommit ut av dem? En delegation från SSI åkerdit; inte en blandad expertgrupp med oberoende ex-perter och berörda politiker som tar beslut i fråganåker dit och ser med egna ögon.Jag anser t.ex. att näringsutskottets grupp, där jagsjälv ingår, som reser till , borde besökaKrasnokâmsk. Andra som kunde komma i fråga ärmiljögrupper och miljöjurister, exempelvis StaffanWesterlund eller andra som är kunniga i miljörätt. Jagnämner Krasnokâmsk i reservation 9. Vi går därmycket hårdare fram än andra partier.Vi har också en reservation mot att låta medel gåur EU:s fonder till kärnkraftbyggen i öst. Här låtsasman att det gäller kärnsäkerhet, men jag har svart påvitt att kärnkraft byts ut mot kärnkraft. Vi i Miljöpar-tiet anser att dessa fonder bör stoppas eller blockerasom de används i detta syfte. Vi har en annan syn påvad behöver för energipolitik. Den beskrivervi i reservation 2. Det är energieffektivitet, hushåll-ning, totalt annat innehåll där man satsar på förnybaraenergislag, skydd av naturresurser osv. Det skall gällaÖst-, Central-, Nord- och . Där är vi över-ens med flera partier.Statsrådet har i denna kammare och ien skrivelse till mig påpekat att tre kärnreaktorer i östskall ersättas av fyra fem moderna kärnreaktorer. Hanhar på en direkt fråga erkänt att alternativ energi i EUför länderna i öst är - kärnkraft!Vi i vill ha en global kärnkraftsav-veckling, global nedrustning av kärnvapen. Kärnkraftoch kärnvapen är siamesiska tvillingar.Sverige borde gå i bräschen för avveckling. I dagär vi tyvärr det kärnkrafttätaste landet per capita.Med mitt inlägg har jag försökt visa att vimåste skärpa våra lagar, göra oss tydliga om vi menarallvar med kärnkraftsavveckling. Ingen har ännu löstkärnavfallsfrågan. som vi producerar ytter-ligare kärnavfall till det som redan finns på dennaplanet anser jag därför vara kriminellt. Ingen kankomma efteråt och säga att vi inte visste vad vi gjor-de. Alla vet vi vad vi gör, eller hur?Jag yrkar bifall till reservationerna 3, 4, 6, 7 och 9.Anf. 28 ()Herr talman! Det är två frågor som jag vill ta upp isamband med detta betänkande. Den första handlarom uranbrytningen. Den har redan berörts i debatten.Vid ett par tillfällen har jag själv ställt frågor här ikammaren, vilket ändå bidragit till att situationen haruppmärksammats. Det är bra att miljöminister har reagerat och agerat. Det redovisas rätt ut-förligt i betänkandet. Ändå efterlyser jag mer avresultat från såväl regeringens sida som de svenskakraftföretagens sida som importerar uran.Det var , alltså för ett halvårsedan, som jag första gången tog upp frågan medAnna . Då gav hon beskedet att man skulle se pådetta från sida, och hon har ibörjan av året redovisat vad som har hänt. Men jagvill fråga om vad som egentligen hänt konkret.Har SSI genomfört sin resa till ? Vadsägs i så fall i den rapport som skulle lämnas frånMiljödepartementet ?Vidare måste jag fråga : Varför kundeinte utskottet ställa sig bakom de krav som vi för framfrån fyra partier i en gemensam motion? Det är fak-tiskt rimliga krav mot bakgrund av de missförhållan-den som har uppdagats i Krasnokâmsk och som nä-ringsutskottet genom information från ärmycket väl medvetet om. Det är inga omöjliga kravsom framfördes i motionen. Det handlar om att desom importerar uran skall åläggas att öppet redovisavar och under vilka former råvaran har utvunnits ochhanterats. Jag förstår inte riktigt varför man inte kanställa detta som krav. Det är rätt så enkelt. har ioch för sig kraftföretagen sagt att de skall se över dethär och försöka följa internationella riktlinjer. Mendet finns inga klara bindande konventioner eller någotsådant på det här området. Det är mot bakgrund avdet som jag tycker att det är rimliga krav och som jagtycker att utskottet borde ha kunnat ställa sig bakom -och även andra. Det handlar om att få en uppfattningom kärnbränslets externa kostnader. kan viegentligen inte ställa några som helst krav på svenskakraftföretag att väga in sådant här i bedömningen. Dethandlar också om ett avvecklingsperspektiv. När viberäknar vad kärnkraften egentligen kostar kan vi interäkna in just detta. Där är det också angeläget att fåett underlag. Jag vill fråga varför utskottet inte tycktdet.Jag tvingas i stället yrka bifall till reservation 8där dessa frågor tas upp.Den andra fråga som jag ville ta upp handlar omEuratom och gemensam energipolitik i EU. Jag fördeen debatt här i kammaren för sedan medenergiministern om denna fråga och om regeringenshållning till ett nytt energifördrag inom EU. Då sadeenergiministern att regeringen deltog i arbetet men inte bestämt sig för någon hållning, om energi-politiken skall bli en gemensam EU-politik. Min frågatill socialdemokraterna är då hur man tänker sig full-följa det program som de nordiska socialdemokrater-na står bakom om en ny energipolitik för Central- ochÖsteuropa, baserad på miljövänliga och förnybaraenergikällor, som användningen måste blimer effektiv. Man slutar programmet med att säga attdet är en energipolitik som övriga måsteanamma. Hur skall det ske utan en gemensam håll-ning? Jag tycker alltså att ni redan i och för sig hartagit ställning i och med det nordiska programmet.Varför tveka när vi går in i konkreta samtal om engemensam energipolitik i EU att ha den hållningenockså i det sammanhanget?Jag skulle vilja rikta en liten fråga till reservanter-na med anledning av reservation 2. Hur får man detatt gå ihop när man å ena sidan säger att vi skall ha engemensam energipolitik, som står i överensstämmelsemed den svenska, och å andra sidan säger att Eura-tomfördragets ansvarsområden överlämnas till natio-nell nivå? Man måste ändå bestämma sig vilket benman skall stå på. Regeringen har inte bestämt sig.Reservanterna vet inte vilket ben de skall stå på. Jagtycker att vi måste ha en klar linje och en klar upp-fattning i diskussionerna i EU. Man måste ändå kon-statera att reservation 1 i det här sammanhanget är attslå in öppna dörrar, för debatten pågår ju definitivt.Det är därför vi från vår sida inte har en reservationpå denna punkt.Eva nämnde miljöjuristerna. Hon säger attMiljöpartiet går hårdare fram än övriga partier. Jaghar tidigare i energidebatter sagt att pågrund av sina krav att kärnkraften skall avvecklas har ställt sig offside i den energipolitiska debat-ten och inte är med och påverkar. Det beklagar jag.Det uppfattas som litet orealistiskt. I reservationen omuranbrytningen säger man att det skall vara ett ome-delbart förbud mot all import av uran. Det är ytterli-gare ett sätt att ställa sig litet offside i debatten, t.o.m.utanför spelplan. Det beklagar jag. Jag tycker att manfrån sida alltmer fjärmar sig från möj-ligheten att påverka den svenska energipolitiken. Jaghoppas att arbetet i verkligenleder till att vi får en avveckling av svensk kärnkraft.Anf. 29 () replikHerr talman! Om ingen ställer hårda krav så harman redan anpassat sig halva vägen när man börjarförhandla. Sedan anpassar man sig till, och tillslut ligger man platt.Det är inget realistiskt alternativ att köra medkärnkraft över huvud taget. Det realistiska är att stop-pa . Det handlar helt enkelt om att man har startatnågonting som man inte insett konsekvenserna av.Varje dag produceras mer och mer plutonium somman kan göra atombomber av.Jag har varit i och läst det höga poten-tater har skrivit om att detta inte får upprepas. Samti-digt vet vi att plutonium är på avvägar idenna värld. Vem som helst kan komma över det ochmissbruka det. Jag har varit i och träffat mödrar-na till Tjernobyls barn. De lider inte av radiofobi. De har sköldkörtelcancer, leukemi och andrasjukdomar, och de har inga läkemedel.Jag tycker att det enda realistiska är att vara sten-hård när det gäller kärnkraft och kärnvapen. Det finnsinga mellanting. Det är realistiskt.Anf. 30 () replikHerr talman! När det gäller målsättningen att viskall avveckla kärnkraften föreligger ingen skillnadmellan uppfattning och kristdemokrater-nas.