prot · GJ0911 · 1995-10-19 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1995/96:11Torsdagen den 19 oktoberKl. 14.31 15.44Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 13 oktober.2 § Muntliga frågor till regeringenAnvändningen av kontokort i regeringskanslietAnf. 1 ()Fru talman! Jag ställde en fråga tillstatsministern om kontokortshanteringen som hantyvärr inte besvarade vid tisdagens frågestund.Jag tycker det är värdefullt om vi som folkvaldakan få en direkt redovisning av vad som hänt ochvilka åtgärder som vidtas. Man kan inte alltid utgåifrån att det som sägs i medier är korrekt. Därför voredet bra med en sådan redovisning.Jag skulle också - utan att gå in på saker som hörtill pågående förundersökning - vilja ställa en fråga.Vad jag förstår kommer att leda re-geringens arbete då statsministernfr.o.m. och framåt är i FN. Anserstatsministern mot bakgrund av de nya fakta som dagför dag redovisas om vice statsministern att det ärlämpligt att hon leder regeringens arbete?Anf. 2 Statsminister ()Fru talman! Det är två frågor. Jag skall gärna sva-ra på dem.Jag har också sett att i en stor kvällstidning påståsatt jag inte är statsminister. Jagvill dementera den uppgiften. Jag är statsministeräven om jag lämnar landet. Jag är statsminister ävenom jag är på . Det enda sominträffar när jag är borta är att om regeringen sam-manträder att någon annan leder sammanträdet. Det äri första hand . Är hon inte där är det denäldste i ordningen, , som är äldst i fråga om antal regeringsår.När det gäller den första frågan har jag uppdragitåt rättschefen i statsrådsberedningen att i sambandmed kartlägga ivilken utsträckning det inom an-vänds betal- och kreditkort som tillhandahålles genomarbetsgivaren. Kartläggningen skall även omfatta deregler som utfärdats för användningen av sådana kortsamt beskriva hur reglerna tillämpats.Vidare undersöks vilken information som getts tillkortinnehavarna om kortens användning.I ett särskilt brev till innehavarna i regeringskans-liet kommer de regler som skall gälla för användning-en av betal- och kreditkort att redovisas i detalj. Sam-tidigt skall inskärpas vikten av att dessa regler nogaföljs.Anf. 3 ()Fru talman! Jag tackar för svaret, liksom för de-mentin. Uppenbarligen är statsministern fortfarandestatsminister.Men jag kan inte tolka statsministerns svar på an-nat sätt än att statsministern finner det korrekt attMona leder regeringsarbetet, trots de avslöjan-den som kommer dag efter dag.Då skulle jag vilja ställa en följdfråga: Hur trorIngvar att samhället skulle fungera om 8miljoner svenskar handlade på samma sätt som MonaSahlin? Det är vad det handlar om nu.Anf. 4 Statsminister ()Fru talman! Jag vill än en gång betona att det ärjag som leder regeringsarbetet. Jag är ansvarig förregeringens arbete även om jag är i , påGotland eller på FN:s 50-årsjubileum i New York.Behövs ett formellt sammanträde så är det någotstatsråd som i min frånvaro leder det sammanträdet,och det är noga reglerat vilket statsråd det är och ivilken ordning de inträder.Sedan är det faktiskt så att även statsråd har rätttill det skydd som lagen ger. Ingen är dömd förrändom har fallit. För en förundersökning ställs mycketlåga krav. är en förundersökning inledd. Den harMona hälsat med tillfredsställelse. Men jagtänker inte handla som om en dom hade fallit.Anf. 5 ()Fru talman! På den punkten är statsministern ochjag överens. Det är därför jag inte heller går in pånågot som gäller förundersökningen.Men man kan inte göra detta till bara en juridiskfråga. Det är faktiskt en politisk fråga också.Det handlar om förtroendet för regeringen och förde ledande personerna i samhället. En effekt avstatsministerns uttalade politiska förtroende för MonaSahlin kan ju bli att de myndigheter som har att klaraav betalningsväsendet i samhället förlorar i auktoritet.Det kommer att kosta samhället pengar.Ser inte detta som ett problem isammanhanget?Anf. 6 Statsminister ()Fru talman! Det senaste inlägget förstår jag intealls. Jag tror tvärtom att den debatt som ägt rummycket klart har visat att regler som uppställts skallföljas. I den mån regler är oklara skall de bli tydliga-re.Det är faktiskt inte så, , att det baraär en medlem av den nuvarande regeringen som haranvänt kontokortet till privata inköp. en grupp av partier som hade regeringsansvaretmellan och 1994, och då använde statsråd up-penbarligen korten för privata inköp.Litet återhållsamhet i bedömningen är kanske be-fogad.Anf. 7 PER ()Fru talman! Också jag har en fråga till statsminis-tern om . Jag ämnar inte fråga om denrättsliga delen av det som sker. Förundersökningenfår ge besked om huruvida bruk avstaten som kreditgivare i en trängd personlig ekono-misk situation kan misstänkas vara brottslig.Oaktat förundersökningen finns det dock många -jag tillhör dem - som anser att vice statsministernöverskridit en moralisk-etisk gräns som politiskaförtroendemän har att upprätthålla för att ämbetetskall kunna utövas med respekt och auktoritet.Mona har uppenbarligen också nonchaleratstatsministerns direktiv om användningen av konto-kort, som handlar om gränserna mellan det offentligaoch det privata, avgivet den 7 oktober förra året.Jag beklagar uppriktigt att så skett, men vill motden här bakgrunden ställa följande fråga till statsmi-nistern:Anser att det är politiskt och mo-raliskt försvarbart, med beaktande bl.a. av det beslutstatsministern själv fattade och omsorgenom allmänhetens tilltro till den offentliga maktutöv-ningen, att förfara på det sätt som vice statsministernhar gjort?Anf. 8 Statsminister ()Fru talman! Jag vet att Per har sagt att detär glasklart hur de här korten skall användas. Detbehövs inte ens några direktiv.Är det då inte märkligt - om det är så glasklart -att den främsta juridiska representanten i den regeringsom Per själv tillhörde använde korten förprivata inköp? Om det är så glasklart, hur kan dentidigare ministern säga att hon inte har gjortnågra som helst fel?Jag menar att man kanske bör närma sig den härfrågan med något större ödmjukhet.Så vill jag tillägga en sak, eftersom det är just PerUnckel som ställer frågan.Ledamöter i den här kammaren har varit i blåsvä-der av det här slaget tidigare. Jag skulle kunna namn-ge dem. Jag gör inte det, men bland dem finns ledan-de moderater. Jag har aldrig partipolitiskt utnyttjatdetta. Jag har sagt att jag inte för den sortens debatt.De personerna har att svara för de myndigheter deskall svara för, och jag tycker att det räcker.Jag konstaterar att moderater inte tycks vilja levaefter den politiska normen.Anf. 9 PER ()Fru talman! Det jag frågade om var huruvida inteIngvar ansåg att det fanns ett dilemma i attMona uppenbarligen bröt mot vad han självstipulerade i ett beslut av , attkontokort endast får användas i tjänsten.Det är svårt, fru talman, att tolka det nu säger eller inte säger på annat sätt än att detuppenbarligen faller inom ramen för vad IngvarCarlsson åtminstone har ansett vara möjligtutan att det s.k. politiska förtroendet skall gå förloratatt använda statens kontokort när man vill och attbetala tillbaka och under de om-ständigheter man själv finner lämpligast.Fru talman! Jag vill utöver den av inte besvarade frågan ställa den följande: Vargår gränsen där det politiska förtroendet till slut kananses vara förbrukat?Anf. 10 Statsminister ()Fru talman! Om Per i stället för att tänkapå sin egen fråga hade lyssnat på det svar som jag gavpå den första frågan, hade Per fått klart för sigatt jag anser att en genomgång bör göras av vilka somhar kontokort, de regler som tillämpas och om direk-tiven är tillräckliga eller inte.Eftersom jag är en person som tycker att det ärviktigt att göra en bedömning på fakta, vill jag ha delav den genomgången innan jag bedömer någondera avReidunn , eller de övriga somhar använt dessa kort. Det är så jag handlar som pri-vatperson, och jag känner ännu större skyldighet atthandla så som statsminister. Uppenbarligen har reg-lerna inte varit så klara som Per tycker.När vi har den bilden, såfullständig och så tydlig som möjligt, är det det soci-aldemokratiska partiet som har att bedöma vem detvill ha som sin ordförande, inte massmedier ellerandra partier. Jag kan försäkra Per att efter-som vi sällan byter partiledare i vårt parti - under 104år har vi haft bara fem ordförande - kommer vi atthandlägga den frågan med största omdöme och var-samhet.Anf. 11 det någon mer som vill yttra sig just i den härfrågan? Om så inte är fallet, går vi vidare med fråge-stunden.Barnhem i KinaAnf. 12 ()Fru talman! Jag har en fråga till utrikesministerLena . visades en TV-film sombeskrev mycket upprörande förhållanden vad gälldeflickor på barnhem i . Utrikesministern har nyli-gen återvänt från ett officiellt besök där, och jag und-rar på vilket sätt dessa frågor har tagits upp och hurde protestlistor som tog med sig tillkvinnokonferensen i har hanterats.Anf. 13 Utrikesminister ()Fru talman! Det är sant att såväl vice statsministerMona och biståndsminister somjag själv har besökt sedan den här filmen visa-des. Vi har också i samtal med kinesiska regeringsfö-reträdare tagit upp både frågan om mänskliga rättighe-ter i allmänhet, inte minst för barn, och de oacceptab-la förhållandena i kinesiska barnhem.Under mitt besök ägnade vi också ganska myckenmöda åt att få en allmän bild av hur barn har det iKina . Vi gjorde det bl.a. genom att hela mindelegation sammanträffade med , som har enmycket god kunskap om situationen i . Vi fick dåklart för oss att man nu tar krafttag för att uppnå enstörre medvetenhet hos barnhemspersonalen. Detkommer bl.a. att anordnas en nationell konferens i denfrågan. Detta är naturligtvis sådant som vi hälsar medtillfredsställelse.Jag har dessutom direkt i samband med mitt Kina-besök uppmanat ambassaden att dels konstruktivtfölja upp de samtal som vi har haft, dels påskynda detpraktiska arbetet att se till att ansvariga personer fårdel av det svenska folkets engagemang, bl.a. i form avde aktuella protestlistorna. Jag hoppas att vi genomdetta handlingssätt skall kunna verka för att få enförbättring av förhållandena för barnen i Kina.Anf. 14 ()Fru talman! Jag ber att få tacka utrikesministern försvaret. Precis som utrikesministern sade har mångamänniskor lagt ned ett stort arbete och engagemangför att samla in namn till de här listorna, och det ärdå också viktigt att protesten når fram.Nordiska institutionerAnf. 15 ()Fru talman! Jag vill ställa en fråga till Europami-nistern och nordiska samarbetsministern . För någon vecka sedan fick vi en rapport . Den innehöll förslag till utvärde-ring av inalles 47 nordiska institutioner. Av dem god-kändes i stort sett 20 i allmänna ordalag.Det är en ganska ytlig rapport. I går såg jag i ettTT-meddelande till min förvåning att samarbetsmi-nistrarna på ett möte i går samfällt konstaterade attrapporten är ett gott underlag för det fortsatta arbetet.Jag tycker att det var ett förhastat uttalande, och jagvill fråga den nordiska samarbetsministern: att rapporten står i godöverensstämmelse med den prioritering som vi t.ex.har gjort i av kulturfrågorna och avmiljöfrågorna? Det är institutionerna på just de områ-dena som värderingsgruppen har nedvärderat.Anf. 16 Statsrådet ()Fru talman! Denna arbetsgrupp, som innehållerrepresentanter för samtliga nordiska länder och somhar arbetat oberoende, har gått ige-nom alla de 47 institutioner som finns i det nordiskasamarbetet. Många har funnits länge, och en del ärnytillkomna, men de har aldrig varit föremål för engemensam genomgång. Man har också - som jagtycker på ett bra sätt - definierat vad nordisk nytta är,huruvida just det faktum att de redovisas över dennordiska budgeten lägger till någonting när det gällerkompetens, profilering utåt, kostnadssänkning ellert.ex. en ökad efterfrågan.När det gäller ungefär 20 av dessa institutioner hargruppen ansett att de har en hög nordisk nytta. Unge-fär 8 anges ligga i ett mellanläge, och ca 20 av insti-tutionerna bedöms ha en låg nordisk nytta. Det inne-bär inte att institutionerna i sig underkänns eller att degör ett dåligt arbete, men man har inte i den här grup-pen kunnat visa att de lägger till något nordiskt somgör att det är angeläget att de i fortsättningen finansie-ras över den nordiska budgeten.Den process som vidtar är att institutionernagivetvis själva får kommentera rapporten och de be-dömningar som har gjorts i den. Fackministerrådenkommer att få göra sina bedömningar, och kommer förhoppningsvis att diskutera frågan iKuopio. Tanken är vidare att vi de nordiska samar-betsministrarna när budgetarbetet inledsskall göra vår samlade värdering av den rapport somOlof talar om, institutionernas egna svar,debatt i och de nordiskaministerrådens synpunkter.Jag vill tillägga att jag tror att det är viktigt attinstitutioner som har funnits och aldrig varitföremål för en gemensam bedömning nu också självafår både möjligheten och ansvaret att mera ordentligtoch systematiskt gå igenom vad de gör som är speci-ellt nordiskt viktigt. Jag hoppas och tror att rapporteninleder en process som gör det nordiska samarbetetbåde mer koncentrerat och mer slagkraftigt.Anf. 17 ()Fru talman! Det är naturligtvis bra att utvärdera,men det är också viktigt att lyssna på de politiskasignaler som enhälligt har givits i . Jagnoterar att betygen i den här utvärderingen är låga påkulturella institutioner och över huvud taget på allainstitutioner som hanterar mjuka värden. Det är desom förs till den lägsta nivån i bedömningen. Det stårinte i överrensstämmelse med vad harsagt i sin bedömning av vad som är viktigt i det sam-manhanget.Dessutom råkar en bieffekt vara att fyra av de in-stitutioner som vi har kvar i anses vara lågtvärderade. Det betyder väl att vi i fortsättningen intekommer att ha kvar några nordiska institutioner iSverige.Anf. 18 Statsrådet ()Fru talman! De kriterier som gruppen har arbetatmed har inte haft som utgångspunkt vare sig vilkasektorer det handlar om - om det gäller ekonomi,miljö eller kultur - eller i vilka länder institutionernaligger. Man har tillämpat de kriterier som jag nämnde,t.ex. : Tillför de kompetens, ökar de efterfrågan, ger deen profilering utåt, är de kostnadsbefrämjande förländerna? Det är generella kriterier som inte har ettdugg att göra med om det sedan gäller kulturfrågor,transportfrågor e.d.Jag vidhåller att den process som har inletts är viktig.Jag tror att det är bra för institutionerna själva att gåigenom sina målsättningar, och jag ser fram emot endebatt med om detta också i Kuopio.Inkorporering av i svensk lag-stiftningAnf. 19 ()Fru talman! Med anledning av de upprepade av-visningarna av och hennes ettårigadotter vill jag ställa en fråga till statsministerIngvar Carlsson.Nu är avvisningen åtminstone tillfälligt upphävd,men det är troligt att det aldrig hade skett om det intefunnits ett så massivt stöd från olika svenska grupper,bl.a. Det finns flera liknande fall. Ettgäller den filippinska familj med tre barn som har botti och arbetat på ambassad.Är statsministern beredd att arbeta för att barn-konventionen inkorporeras med eller transformerastill svensk lag?Anf. 20 Statsminister ()Fru talman! Det är självklart att vi, i och med attvi inte bara har skrivit under utanarbetat aktivt för barnens rättigheter, i våra olika lagaroch regler och i vår handläggning skall följa barnkon-ventionen och handla i dess anda.När det gäller detta enskilda fall vill jag säga attregeringen, i och med den lag som antogs mellan1991 och 1994, inte har rätt att begära in ett ärende.Det är om överlämnar ärendentill regeringen som vi kan fatta beslut.Jag gör emellertid den bedömningen att det nu intekommer att äga rum någon avvisning. Det har vi fåttbesked om. Det skulle förvåna mig mycket om mam-man och flickan inte fick det tillfälle att komma var-andra närmare under sakkunnig och professionellledning som kommer att behövas. Men visst har ären-det kommit att dra ut på ett sätt som varolyckligt.Anf. 21 ()Fru talman! Sådana här fall belyser hur viktigt detär att även tar till sig innehållet ibarnkonventionen. Jag har läst avvisningsbeslut därman inte har tagit hänsyn till ettantal gånger. När ett land har skrivit under skall välalla myndigheter ta till sig andemeningen i konventio-nen?Därför menar jag att det är nödvändigt att på någotsätt transformera in konventionen i lagen, så att denföljs. Är det också statsministerns åsikt att den skallkomma in i lag?Anf. 22 Statsminister ()Fru talman! Jag har redan svarat på frågan. Enligtmin uppfattning ger lagen möjligheter att handla påett sätt som står i överensstämmelse med barnkon-ventionen. Men varken jag som statsminister ellerregeringen kan föreskriva hur nämnden skall besluta ienskilda ärenden. Vi kan inte ens, vilket i och för sigär ganska ovanligt, begära in ett ärende för beslut iregeringen med den lag som gäller.Skall man göra något radikalt åt det problem somvi här diskuterar skall man ändra på den lagen.Anf. 23 ()Fru talman! Jag anser inte att man behöver ändra påden lagen, utan man skall arbeta för att konventionenkommer in i svensk lag. Då kommer även att följa den, och då behöver inte re-geringen önska att den kunde ta upp enskilda fall.Mordechai VanunuAnf. 24 PER ()Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till utri-kesminister är nu teknikern kidnappades och dömdes för att han avslöjatIsraels hemliga förberedelse för eventuell kärnva-pentillverkning i kärnanläggningen . Handömdes bakom lyckta dörrar för spioneri, förräderioch avslöjande av statshemligheter. Straffet blev 18 åri en isoleringscell på två gånger tre meter.Sedan har bl.a. Nobelpristagare protesterat. Am-nesty har betecknat det som ett grymt, omänskligt ochförnedrande straff. Även har i treresolutioner protesterat mot behandlingen, men hansitter fortfarande där han sitter, och han har nio årkvar på två gånger tre meter.Vad tänker den göra för attpåverka hans frigivning?Anf. 25 Utrikesminister ()Fru talman! I vissa ärenden måste man erkänna attandra regeringar inte kan göra särskilt mycket, t.ex.när det gäller ett fall som har lagförts och där fängel-sedomen verkställs i ett annat land.Jag vet att många har protesterat. Jag kan inteärendet i detalj och kan därför inte säga att vi harmöjlighet att göra si eller så. Det måste vi i så fallundersöka ytterligare. Jag tror inte att vi har särskiltstora möjligheter att göra mycket.Anf. 26 PER ()Fru talman! Jag tror att varje chans till påtryck-ning och varje försök att få Vanunu fri måste betrak-tas som något slags medmänsklig skyldighet. Därförtycker jag att även skall göra ett försök - ellerflera försök - att påverka situationen. Även om chan-serna att lyckas är små måste man visa sin vilja.Jag tackar för svaret.Tillgång till sekretessbelagt materialAnf. 27 ()Fru talman! Jag har en fråga om sekretess hos som har en sådan principiell vikt attjag vill ställa den till statsministern.Sedan en tid tillbaka har pressombudsmannen,, begärt tillstånd att få ta del avpersonakter som kan finnas hos Säkerhetspolisenangående , chef-redaktör under kriget. Beskedet från har varitatt absolut och som det verkar evig sekretess råder.Rättschefen på har uppma-nat Jigenius att skriva till regeringen och begära dis-pens, men markerat att någon sådan dis-pensmöjlighet egentligen inte finns.Medan man i andra länder gör sitt bästa att kastaljus över den tidens politiska händelser beläggs alltsåi arkivmaterial om landets då främste publi-cist och antinazist och om en dagstidning med centralpolitisk roll med absolut politisk sekretess.Mot den bakgrunden vill jag fråga statsministern:Är detta verkligen rimligt? Vilka åtgärder är statsmi-nistern beredd att vidta för att kvalificerade forskareoch andra seriösa personer skall få tillgång till histo-riskt arkivmaterial av detta slag?Anf. 28 Statsminister ()Fru talman! Det är en fråga som skulle ha ställts tilljustitieministern. Jag har inte förvarnats om den.Hade det skett hade jag kunnat begära en föredrag-ning. Jag har inte fått det, och därför vill jag åter-komma när jag haft tillfälle att gå igenom ärendet.Datorer i hemmenAnf. 29 ()Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillsamordningsminister med anledning av enundersökning som publicerades av Landsorganisatio-nen tidigare om innehav av datorer och in-formationsteknik i hemmen. Den visade att det finnsen ganska stor skillnad mellan olika grupper - mellanLO-grupper och SACO-medlemmar eller akademi-kergrupper - när det gäller möjligheten att ha datoreri hemmet och därigenom också för barn och ungdo-mar att lära sig denna teknik.Jag skulle vilja veta vilka diskussioner regeringenoch regeringens för med anledning avdetta. Avser man att komma till , och i såfall när, med förslag om konkreta åtgärder för attminska de klassklyftor som kan uppstå med anledningav det differentierade innehavet av datorer och infor-mationsteknik i hemmet?Anf. 30 Statsrådet ()Fru talman! har i en liknandeundersökning, gjord av SCB, konstaterat ungefärdetsamma och har naturligtvis även tidigare, utandenna formella kunskap, kunnat ana sig till att detfaktiskt förhåller sig på det vis som LO:s utredningmycket påtagligt visar.Vi har i regeringen bestämt oss för att gåtill med en proposition i IT-frågan. Vi skallförsöka att åstadkomma ett nationell dokument i IT-frågan.Tidigare har vi haft ett dokument som heter Ving-ar åt vår förmåga, som den tidigare IT-kommissionenpresenterade. Det var dock inte förankrat vare sig iregering eller i riksdag.Därför gör vi nu en egentlig genomgång i depar-tementen i dessa frågor. Det är klart att Utbildnings-departementet har en central roll. Vi tror väl kanskeinte att vi kan hitta en unik formel för att förse varjeenskild ung människa i detta land med en dator. Där-emot är skolans ansvar självfallet mycket stort. Detinnebär också att kommunerna måste känna trycket påsig för att åstadkomma vettig undervisning i skolan.Allt detta menar vi att skall få en möjlighetatt diskutera genom att regeringenåterkommer med ett förhoppningsvis fullödigt doku-ment avseende IT-frågan.Positiv särbehandlingAnf. 31 ()Fru talman! Jag vill ställa en fråga till IngvarCarlsson.Mot bakgrund av att det i regeringsförklaringenpåtalades att jämställdhet skulle vara en första rang-ens politisk fråga för regeringen är det uppseende-väckande med den EU-dom som har kommit från och som förbjuder positiv särbehandlingav kvinnor vid tillsättning av tjänster.Sverige har skrivit under en somtillåter positiv särbehandling. Även om det kanskeinte alls är det mest lämpliga eller ens en gång detmest önskvärda att använda positiv särbehandling föratt förbättra jämställdhetsarbetet är ändå min fråga tillstatsministern: konvention eller vilken domskall regeringen rätta sig efter? Vad kommer att gälla?Anf. 32 Statsminister ()Fru talman! Denna dom har kommit så attdet inte har varit möjligt att mer än mycket översikt-ligt analysera den. Den gäller tysk lagstiftning och etttyskt beslut.Det troliga är att den inte skulle komma att tilläm-pas på det förslag som vårt utbildningsdepartementhar arbetat med, nämligen att inrätta en viss grupp nyaprofessurer som skulle vara öppna för kvinnor. Jaghörde i radion rättschefen i Utbildningsdepartementetgöra den bedömningen.Vi skall analysera detta ytterligare. Om det visarsig att detta är en lagstiftning som vi tycker får felak-tiga konsekvenser, får vi ta upp frågan och ändra pådet. Vi tycker att jämställdhetsfrågan är viktig för oss,men inte bara för oss utan också för Europa.Möjligen kan det också ha en positiv effekt att vidvårt toppmöte i fick jag i vårt dokument frånregeringscheferna igenom två skrivningar där detsärskilt uttalas både när det gäller arbetsmarknads-politiken och EU som organisation att man skall verkaför jämställdhet. Möjligen hade inte domstolen detmed sig vid sin bedömning när den fastställde dendom som är aktuell.Anf. 33 ()Fru talman! Jag tackar statsministern för svaret.Jag hade annars ett litet tips som kanske kunde följamed i det fortsatta arbetet.Såvitt jag förstår står det i domen att det inte au-tomatiskt skall gälla positiv särbehandling.