prot · GJ0940 · 1995-12-18 00:00:00 — Beträf-fande fristående konsulter eller Spri tycker jag attkvaliteten och samhällsnyttan måste vara avgörande.För mig är det viktigt att vi gemensamt bekostar enbra hälso- och sjukvård, och då vill jag också att vigemensamt skall ha en bra insyn och kunna påverkavad vi använder resurserna till. Men för moderaternaverkar det vara viktigare att det är fristående konsul-ter, och då undrar jag: Var finns den undersökningsom visar att fristående konsulter gör ett bättre jobbbilligare än Spri gör?Anf. 124 () replikHerr talman! antog vi här i kammarenen stor sjukvårdsproposition som ger landstingennärmast oinskränkt makt över sjukvården. Då tyckerjag att landstingen också får ta det finansiella ansva-ret för att göra den utveckling, forskning och utvärde-ring som behövs ur deras synpunkt. Det finns inte skälatt staten nu går in och skjuter till 30 miljoner om åretför detta.Vad gäller frågan huruvida det här kan göras påannat sätt vill jag säga att jag tror att det varierar, härprecis som när det gäller annat. En del friståendekonsulter kan säkert göra ett bättre och billigare arbe-te. Andra är inte bra och gör inte ett bra arbete, och dåslås de ut i konkurrensen. Att däremot satsa allt påSpri, som skulle driva verksamheten utan någon somhelst konkurrens som håller tänderna skärpta tror jaginte mycket på. Här finns det skäl att se till att manhar en utveckling som sker i en stimulerande konkur-rens. Det finns inget som på något sätt talar emot attkonkurrensen skärper forskningens kvalitet och driverden framåt.Anf. 125 () replikHerr talman! Naturligtvis har vi ingenting emotkonkurrens, men jag tycker ändå att det är viktigt attstaten engagerar sig i de här viktiga frågorna.Leif tog i sin förra replik upp det ekono-miska läget. Visst måste vi spara, men det här är enverksamhet som har till uppgift att utveckla tillämpba-ra metoder och system inom hälsoekonomi, kvali-tetsutveckling, informationsteknik och informations-försörjning. Detta kommer att leda till att vi får bättremetoder och system, men då blir det också billigareför samhället.Anf. 126 ()Herr talman! Den utvärdering av Spri som gjordes1994, där Spris styrka och svagheter presenterades,var något som vi i liberalerna välkomnade.Spri representerar en väldigt viktig resurs, men harbåde styrka och svagheter.Styrkan låg, enligt utredningen, i att det här är enetablerad institution, med kunskap om utvecklingenav svensk hälso- och sjukvård både på central och pålokal nivå. Man har ett bra kontaktnät i sjukvårdenoch också internationellt. Man besitter en hög kompe-tens. Man har visat förmåga att samla olika intresse-grupper. Man uppfattas som oberoende. Vi tycker attdet är särskilt viktigt att man uppfattas som oberoendeav såväl myndighet som arbetsgivare. Man har flexi-belt arbetssätt och en bra personal.Men det fanns också svagheter. Man har intelyckats hantera det dubbla uppdraget att förberedadels långsiktig utvecklingsverksamhet, dels utred-ningsuppdrag på beställning. Det har tagit för lång tidatt sprida de resultat man har kommit fram till. Manhar gjort sig beroende av ett litet antal kompetentaprojektledare. Man har haft svårt att förena avtalenskrav på förändringar och expansion på nya områdenoch neddragningar på grund av pengabrist.Man har alltså inte klarat av att gasa och bromsa sam-tidigt. Det sades också att man inte har tagit upp demest angelägna frågorna, som har varit aktuella ute ilandstingen och på sjukhusen.Detta har då lett fram till den proposition som vihar att behandla . Det är klart att vi i Folkpartietliberalerna har funderat över om staten behöver denhär utredningsresursen eller om det här är någontingenbart för landstingen. Vi har dragit en annan slutsatsän . Vi ser att det finns ett behov, ochman skall vara väldigt försiktig innan man avhändersig en kompetens som bevisligen, enligt utredningen,har visat sig vara mycket duglig.Det vi har tagit upp i vår motion är att det måstegöras en tydlig gränsdragning mellan Socialstyrelsensoch SBU:s - avmedicinsk metodik - ansvarsområden och det somSpri har att hantera. Till vår glädje har utskottet tycktatt det här är en viktig sak och gått vår motion tillmötes. Utskottet understryker att Spri är ett utred-ningsinstitut utan myndighetsansvar och till-synsansvar. Det jag känner starkt för är att staten skallbli duktigare på att utnyttja den resurs som Spri härutgör. Myndigheter som har sin nischnär det gäller tillsynen men har i sitt arbete ett behovav sådan kunskap som Spri kan ta fram.Utskottet skriver att regeringen bör noga följa ut-vecklingen på området när det gäller den här gräns-dragningen och vidta de åtgärder som kan behövas föratt göra gränsdragningen mellan de olika intressenter-na/aktörerna tydlig. Något tillkännagivande anses intebehövas. Jag vill dock gärna säga att vi i Folkpartietliberalerna kommer att noga följa den här frågan föratt resurserna skall utnyttjas på ett bra sätt.Vi tar också upp svårigheterna att sprida resultatoch att få resultaten använda. Vi understryker i vårmotion vikten av metodutveckling. Också här skriverutskottet positivt om vår motion. Min tro är att lands-tingen måste avsätta mer tid för sin personal, för attanvända sig av Spris resultat som underlag för egnarekommendationer. Det går inte att bara ta rekom-mendationer eller resultat rakt upp och ned, utan manmåste också tolka dem från sin egen situation. Härfordras en hel del utvecklingsarbete såväl för Sprisom för SBU, och andra som spri-der information ut till landstingen. Också det härkommer vi att följa noga.Med detta vill jag yrka bifall till utskottets hem-ställan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )AjourneringPå förslag av tredje vice talmannen biföll kamma-ren ajournera förhandlingarna till kl. 16.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 16.0014 § ParentationAnf. 127 TALMANNENÄrade ledamöter! Han deltog i kammarens beslut vid slutet avarbetsveckan, bl.a. om svenskt deltagande i en freds-styrka i f.d. . nåddesvi av beskedet att hastigt ryckts bortpå väg till hemmet i Härnösand.Göran R blev endast förunnad en kort tidi . Han trädde in som riksdagsledamot förModeraterna . Han var ledamot avlagutskottet och suppleant i justitieutskottet. I hemlä-net var han länsförbundsordförandeför sitt parti och gjorde också uppskattade insatser ikommunalpolitiken.Göran R var känd som en bra person attsamarbeta och träffa uppgörelser med. Här i riksdagentog snabbt aktiv del i arbetet. Hanblev i utskottet uppskattad för sitt engagemang ochsitt intresse, och inte minst som en god kamrat somhade humorn i gåva.Vi vill uttrycka vår varma medkänsla med GöranR anhöriga och lyser nu frid över hans min-ne. Vi hedrar detta med en stunds tystnad.15 § Lag om byggande av järnvägFöredrogsTrafikutskottets betänkande 1995/96:TU8Lag om byggande av järnväg (prop. 1995/96:2)Anf. 128 ()Fru talman! Inför denna högtidliga inramningkänns det nästan som att de frågor vi diskuterar saknaraktualitet. Men låt oss ändå försöka att återvända tillden verklighet vi lever i.1990-talets satsningar på järnvägens infrastrukturhar aktualiserat frågan om att utan alltför stor tidsut-dräkt kunna lösa plan- och markfrågor för aktuellajärnvägsprojekt.I ett utskottsbetänkande gjordeTU en framställning till regeringen om att en ny lag-stiftning kring dessa frågor skulle tas fram, och TUbegärde en skyndsam behandling av ärendet. slog i denna hemställan fast att expropria-tionsförfarandet, som är det instrument som i daganvänds när annan överenskommelse ej går att nå, ärotillfredsställande ur såväl rättssäkerhetssynpunkt somur administrativ synpunkt. betonade attmiljökonsekvenserna nogsamt skulle beaktas ochunderströk vidare att separata miljökonsekvensbe-skrivningar skall följa varje nytt planförslag.I sin slutkläm konstaterade utskottet: "Med tankepå den samhälleliga betydelse som de aktuella inves-teringarna har är det väsentligt att beslutade investe-ringsplaner kan förverkligas snabbt. gälleratt nya regler måste utformas så att de tillgodoser högtställda krav på rättssäkerhet för såväl markägare somandra enskilda som berörs av investeringsplanerna.Exempelvis bör, som regeringen framhållit, konsek-venserna för miljön av olika investeringar belysas.Utskottet förutsätter att regeringen i lämpligt sam-manhang återkommer till i fråganoch redovisar resultatet av sina redovisningar".Fru talman! Det förslag som redovisas är alltsåett resultat av den beställning som trafikutskottetgjorde . Men enligt våra moderata värderingarhar regeringen inte fullt ut följt intentionerna i denhemställan från trafikutskottet som åberopats,och som också blev beslut.Enligt min mening har propositionen utformatsfrån utgångspunkten att de samhälleliga intressenasätts i förgrunden. Detta är till förfång för enskildasakägarintressen. I våra motioner T1 och T2 för vifram vår kritik mot propositionens förslag.Det föreliggande lagförslaget ger Banverketdubbla roller, dels genom att man utarbetar sina egnaplanförslag, dels för att man i nästa skede också sva-rar för fastställandet av desamma. Vi menar att dettaförhållande är klart otillfredsställande såväl ur objek-tivitetssynpunkt som rättssäkerhetssynpunkt. I vårreservation nr 3 i detta ärende yrkar vi därför på attregeringen ges i uppdrag att återkomma med ett nyttförslag som bättre tillgodoser kraven på objektivitet istatens myndighetsutövning.Frågan är hur marägarintressena skall hanteras ochhur sakägarens möjlighet att föra talan mot exploatö-ren, som oftast är . Hävdandet av dessaintressen kommer med det föreliggande förslaget attkraftigt försvåras och i praktiken omöjliggöra hand-läggningen för den enskilde. Väljer de planansvarigaatt i ett tidigt skede av planprocessen att begära attinlösen av mark skall ske genom fastighetsregleringsker detta således utan domstolsprövning och endastgenom administrativa beslut på ett förättningssam-manträde.Markägarens möjlighet att vid denna förrättninghävda sina intressen begränsas ytterligare av att hansjälv får svara för eventuella ombudskostnader. Denenskilde ställs då mot en förhandlingspart, ofta före-trädd av ombud, som självfallet besitterbåde stor erfarenhet och stor sakkunskap på området.Att parterna dessutom resursmässigt är ojämna stärkerinte den enskildes möjlighet att få sina argument prö-vade. Enligt vår mening kommer vid ett sådan förfa-rande rättssäkerheten att äventyras.Den juridiska prövningen av ett ärende skall enligtregeringens förslag kunna ske vid fastighetsdomstolefter ett överklagande. Men enligt det regelverk somfinns kan inte två instanser hantera ett ären-de. Detta innebär att ärendet blockeras, och någonjuridisk prövning således inte kan komma till stånd. Ivår moderata reservation nr 4 pekar vi på detta förhål-lande och den oklarhet som här framhålls. Den bely-ses i viss mån även i propositionen, och den kommeratt råda om följer utskottets majoritet i dettaärende. Vi yrkar därför avslag på regeringens förslagoch kräver att prövningen skall ske i en förvaltnings-domstol.Fru talman! Statens umgänge med medborgarnamåste i en rättsstat ske på villkor som inte kränkereller missgynnar den enskildes rätt. Statens övertag ifråga om resurser och kunskap får aldrig utnyttjas tillett rättsförhållande där den enskilde redan i ärendetsinledning hamnar i juridiskt procentuellt underläge.Europadomstolen har vid ett antal tillfällen kritiseratvårt rättssystem på just detta område, och det bordevara ytterligare ett observandum för lagstiftaren.Fru talman! Enligt vår moderata mening fyller detnu aktuella förslaget inte de högt ställda krav påtrygghet och rättssäkerhet för den enskilde som vimoderater ställer. Vi yrkar därför att regeringen skallåterkomma i detta ärende med förslag som bättre kantillgodose de av oss uppställda kraven.Fru talman! Jag står bakom alla våra reservationer,men väljer att här i kammaren yrka bifall endast tillreservation nr 4.Anf. 129 ()Fru talman! Jag skall fatta mig mycket kort. Dethär betänkandet behandlar alltså lagändringar beträf-fande byggande av järnvägar. Det nya är att miljökon-sekvensbeskrivningar enligt lag kommer att efterfrå-gas vid nya exploateringar. Med anledning av dettahar lämnat in en motion. Vi anser att denhär propositionen är mycket välkommen.Ett exempel på hur arbetat är att maninte redovisat alla konsekvenser vid exploateringen.Man har t.ex. inte redovisat vilket sprängämne manavser att använda. Det har fått till konsekvens att sjöarhar förorenats. Det lättlösligaste sprängämnet är am-moniumnitrat. Om man använder det i närheten av ensjö ger det föroreningskonsekvenser.Man har inte heller tagit hänsyn till buller och re-dovisat vilka bullereffekter som uppstår vid exploate-ringar.Miljöpartiets motion, och sedermera reservation,behandlar framför allt miljökonsekvensbeskrivningargenerellt. Vi vill först och främst att miljökon-sekvensbeskrivningar skall utföras av en friståendeenhet eller organisation där ingen partsinlaga ellervinkling är möjlig.Vi anser att flera exploateringsalternativ bör ges,varav det ena alternativet skall vara det bästa ur mil-jösynpunkt.Vi anser att miljökonsekvensbeskrivningar skallpresenteras i offentliga utfrågningar för att öka insy-nen så att man framför allt kan tillgodogöra sig denkompetens och den kritiska granskning som miljöor-ganisationerna kan prestera.Vi anser också att miljökonsekvensbeskrivningarskall kunna överklagas och omprövas på ett vettigtsätt.När det gäller miljökonsekvensbeskrivningar harvi tyvärr exempel på hur utföraren har varit alltförlyhörd inför beställarens uppdrag och hur uppdragetskall utformas. Det är viktigt att en generell gransk-ning görs. Det pågår, som utskottet också påpekar, enutredning. Det utarbetas ett förslag till ny miljöbalk.Där kommer bl.a. talerätten för miljöorganisationeratt behandlas. Vi utgår ifrån att förslag,som är mycket viktigt för oss, kommer att bli tillgo-dosett i det förslag till miljöbalk som utarbetas.Med detta vill jag yrka bifall till re-servation nr 2 i betänkandet och önska utskottet ochvår alldeles utmärkta utskottspersonal god jul och gottnytt år.Anf. 130 ()Fru talman! Sedan fattade tra-fikpolitiska beslut har det gjorts en hel del satsningarinom järnvägssektorn. Vi har gjort många nya inves-teringar. Detta har vi gjort därför att vi vet att järnvä-gen är ett konkurrenskraftigt och miljövänligt trans-portmedel både för person- och godstrafik.Men nybyggandet av järnväg kräver också att nyamarker tas i anspråk. Till skillnad mot när man tarmark i anspråk för vägbyggnationer saknas en lag-stiftning som reglerar ianspråktagandet av mark förjärnvägsutbyggnader. Det enda förfarande som finns är expropriationsförfarandet. Den lagstiftningenger naturligtvis samhället möjlighet att ta mark i an-språk om man inte kommer till en lösning på frivilligväg via förhandlingar.Men förfarandet med expropriation har inte varittillräckligt för att vi skall få en god planering införanläggandet av nya sträckor av järnvägar. Dessutomhar det tagit och varit kostsamt. Både och regeringen säger att det är tungarbetat.Som vi hörde av har även riksdagenuttryckt angelägenheten i att vi kommer fram mednågon form av lagstiftning som reglerar ianspråkta-gandet av mark för järnvägsutbyggnad.Det förslag som vi nu diskuterar är ett förslag tillbanlag som utifrån vissa förändringar i några andralagstiftningar som har med mark och fastighetsbild-ning att göra skall skapa förutsättningar för rätten attlösa in mark till järnvägsbyggnation.Utskottet har i stort sett varit överens om rege-ringens förslag i proposition nr 2 för det här året medundantag för några punkter.Fru talman! Jag skall kommentera några av dem.Först gäller det dubbla roll. Att denstörsta järnvägsbyggaren är den instans somfastställer byggnadsplanerna kan kanske ses somnågot stötande, som säger. Men ut-skottsmajoriteten gör dock den bedömningen att detinte nu är nödvändigt att bygga upp ny kompetens host.ex. länsstyrelser eller andra instanser eftersom detpågår beredning och analyser av hur vi i framtidenskall hantera just den här typen av frågor.Som framgår av propositionen säger också rege-ringen att den valda fastställelseordningen är mindrelämplig och bör bli föremål för vidare överväganden.Utifrån detta har utskottsmajoriteten ingen annan åsiktän vad t.ex. Vi ställer oss bakom dendelen av propositionen.Vad gäller besvärsprövningen av beslut enligt dennya lagen säger i sin reservation att detskulle strida mot att järnvägsplanendast kan överklagas i administrativ ordning, somdet heter, och då med regeringen som slutinstans.Det kan i och för sig ligga något i detta. Men ef-tersom vi anser att dessa beslut alltid fattas utifrånpolitiska ställningstaganden och politiska inriktningar,och det är frågor som har med miljö och samhälls-ekonomi att göra, anser utskottsmajoriteten att denrättsordning som här föreslås är den rätta.Jag kan återigen hänvisa till Lagrådet. De har inteheller haft anledning att föreslå något annat.Lars var också inne på kostnadsersätt-ningar och att det kan bli dyrbart för en privatpersonsom skall kämpa mot t.ex. när det gällermöjligheten att använda mark för järnvägsbyggnation.I det yttrande som bostadsutskottet har gett till trafi-kutskottet framgår det ganska klart, tycker jag, att enberörd fastighetsägare kan bevaka sina äganderättsligaintressen på ett tillfredsställande sätt utan några störrekostnader.Bostadsutskottet hänvisar bl.a. till ett beslut somriksdagen fattat 1992. Där står det att sakägare vidöverklagande av fastighetsbildningsmyndighetensbeslut skall ges rätten till ersättning i större omfatt-ning än vad som gällde fram till dess. Vi förutsätteratt så också varit fallet.Vidare framgår det ju att fastighetsbildningsmyn-digheten har skyldighet att hjälpa de enskilda sa-kägarna med både råd och upplysningar. Skulle detändå visa sig bli för kostbart för en markägare finnsen sista ventil. Markägaren kan alltid väcka talan omatt marken skall inlösas enligt expropriationslagen. Dåutgår full ersättning för rättegångskostnader osv. fören fastighetsägare.Fru talman! Det var kommentarer till moderater-nas reservationer. Jag har också en kort kommentartill som vill utveckla kraven på miljökon-sekvensbeskrivningar när vi skall bygga nya järnvä-gar.Jag vill återigen hänvisa till vad bostadsutskottetskriver i sitt yttrande, där det bl.a. heter: "För närva-rande pågår ett arbete med att utveckla och komplette-ra tidigare förslag till miljöbalk inom ramen för beredning. "och trafikutskottets majoriteteranser att vi skall avvakta detta arbete innan vi gör ettnytt ställningstagande. Jag kan därför också yrkaavslag på reservation.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till hemstäl-lan i trafikutskottets betänkande nr 8 i dess helhet ochavslag på reservationerna.Anf. 131 () replikFru talman! berör frågorna om dubbla roller, som jag har lyft fram. Mananser att det finns tveksamheter i detta men uppen-barligen inte så stora att socialdemokraterna är bered-da att föreslå att vi skall hitta nya vägar innan vi tarlagförslaget. Det är på den punkten som åsikterna gårisär.Vi menar att rättstryggheten inte är uppfylld meddet förslag som har tillstyrkts av trafikutskottetsmajoritet. Vi vill först se ett förslag till ändringar ochdärefter gå vidare i lagtexten.Fru talman! Vidare åberopas här bostadsutskottet,som på i princip samma grunder varit tveksamt menändå sagt att man kan acceptera förslaget i avvaktanpå att man hittar nya vägar. Vi tycker i och för sig attdet kan vara en vällovlig ansats att försöka hitta nyavägar, men det är knappast tillräckligt för den somsitter i en förhandling utan att kunna påverka sittärende i önskad riktning.Vad sedan gäller möjligheten att få ombudskost-naderna i ett överklagningsförfarande bestridda avsamhället menar att man har en sådanmöjlighet, om man överklagar och hamnar i en annaninstans. Enligt den uppgift som jag harfått är detta inte möjligt, och det är detta som är po-ängen i vår kritik. Man kan inte sköta förhandlingarnai två instanser , eftersom det är förbjudet iregelverket. Man kan alltså inte som ärendetligger i Fastighetsdomstolen föra en prövning i dom-stol. På det sättet blockeras ärendet, oavsett om manfår kostnaderna för juridiskt stöd betalda av samhälleteller inte. Man hamnar i en omöjlig situation, därärendet inte kan föras framåt.Anf. 132 () replikFru talman! Låt mig när jag skall kommenteraLars replik börja från början igen.Först och främst är det angeläget att vi får tillstånd den här lagstiftningen, som ger möjlighet till engod planering både för markägare och för samhället isamband med byggande av nya järnvägar, på sammasätt som vi med hjälp av en väglag kan hanterabyggandet av nya vägar.Vi har , som sagt, enbart expropriationslag-stiftningen till förfogande. Det finns därför i botten ettkraftigt behov av en ny lagstiftning. Lagstiftningen ärinte till sådan som vi alla skulle viljaha den. Det hade varit önskvärt, och är det som mode-raterna eftersträvar. Men vi kan se att det finns lös-ningar på varje punkt utan att man behöver göra in-trång i den enskilde markägarens intressen.Vad gäller de dubbla rollerna finns det ingenannan kompetens i landet än den som har.Skulle några andra än , t.ex. länsstyrelserna,hantera denna fråga, får dessa ändå vända sig tillBanverket för att få veta hur den skall hanteras. Alter-nativt får man anlita personal som konsul-ter. Vi anser att det då är lika bra att detta redan frånbörjan ligger kvar hos Banverket.Vad sedan gäller möjligheterna för enskild mark-ägare att överklaga får vederbörande fullt bistånd avden fastighetsbildningsmyndighet som hanterar detta.Det behöver därför inte bli dyrare för markägaren idetta läge än vad som motsvarar normal omkostnad.Anf. 133 () replikFru talman! gör det enkelt för sig. Hansäger först att den kritik mot dubbla rollersom vi framför är till vissa delar berättigad. Sedankonstaterar han att kompetensen finns hos Banverket.Enligt normal logik skulle detta leda till att det oavsettvilken vilja socialdemokraterna än säger sig ha attgöra förbättringar blir det alltid som skallyttra sig i dessa frågor. Det finns enligt annan kompetens att hänvisa till.Jag måste säga att denna form av cirkelbevisninginte är imponerande. Vi hävdar från vår sida att detaldrig någonsin får ifrågakomma att samhällets inne-hav av ekonomiska resurser leder till att rättssäkerhe-ten för den enskilde ifrågasätts. Det är den utgångs-punkten som vi moderater har när vi menar att manmåste kunna garantera markägarna en situation därdessa på villkor som är likvärdiga med statens kangöra sina intressen hörda i de instanser som är aktuel-la.Det hjälper inte, , att lova att man skallgå vidare för att hitta andra lösningar i lagstiftningen,när man hänvisar till att det finns bara enlösning, en lösning som bygger på att det är Banverketsom besitter kompetensen. Vi tycker från våra ut-gångspunkter att man borde ha högre ambitioner änså, och därför vidhåller vi våra yrkanden.Anf. 134 () replikFru talman! Jag tror, , att regering-en, vi socialdemokrater och hela majoriteten i trafi-kutskottet har högre ambitioner. Vi säger att man skallgå vidare med lagstiftningarna inom de olika område-na för att komma så rätt som möjligt. Men den lag-stiftning som vi har innebär bara ett expropria-tionsförfarande, , och vi tycker överhuvud taget inte att det är bra. Vi får nu en tillfälliglösning genom den nya lagen, och den är tillräckligför att man inte skall kunna trampa på den enskildemarkägaren.Men regeringen skriver i sin proposition, vilket viinstämmer i, att det är nödvändigt att gå vidare medett antal av dessa frågor. Även innan vi har gått vidareär dock den föreslagna lagstiftningen bättre än densom vi har , och det finns därför anledning attyrka bifall till trafikutskottets hemställan.Anf. 135 ()Fru talman! Jag vill börja med att påpeka det nå-got förvånande i att detta betänkande hänvisats tilltrafikutskottet och inte till bostadsutskottet. Mångaledamöter i bägge dessa utskott hade gärna sett enannan tingens ordning.