prot · GJ0941 · 1995-12-19 00:00:00 — Det är lätt att lova ut re-former, men det är svårare att hålla löftena.Med hänvisning till Per julklappar vill jagsäga till att jag säkert tror att Vänster-partiets julklappar väcker en stor förväntan. Omslagetpå dem är oftast mycket vackert, men innehållet ärnog faktiskt lika tomt som Vänsterns alternativ här iriksdagen.Anf. 146 () replikHerr talman! Ledordet i utskottsordförandens hu-vudinlägg var "stolt men inte nöjd". Det blir kanskemest korrekt om man lägger tyngdpunkten vid "intenöjd".Vad gäller den närgångna frågan om inte känner något ansvar för den arbetsmarknads-politik som fördes under den gångna regeringsperio-den - jag ingick ju ändå i regeringsunderlaget - villjag säga: Visst får jag ta min del av ansvaret.Om någonting var fel var det bristen på tempo i deförändringar som regeringen då gjorde. Flera sådanaåtgärder var oerhört gynnsamma. Det gällde underlät-tandet för småföretagen, införandet av ungdomsprak-tikplatser i en då oerhört nödvändig utsträckning ochgenomförande av arbetslivsutveckling på ett sätt sominnebar att arbetslösa som var på väg att bli utstämp-lade fick en kompetenshöjning i arbetslivet. Det inrät-tades också en statlig a-kassa, som hade betydandeförtjänster. Vi anpassade vidare, låt vara försiktigt,arbetsrätten så att den blev smidigare och mer gynn-sam, särskilt för de mindre företagen.Men problemet var i mycket att vi hade att drasmed sviter , då finansspekulationen fickflorera under den dåvarande socialdemokratiska re-geringen. Vi fick en investeringsflykt, och vi hadestelbenta arbetsrättsregler. Om jag själv skulle göra enkarakteristik av det som vi gjorde skulle det bli såsom också sade: Jag är stolt men intehelt nöjd.Vill lätta på förlåten närdet gäller vikten av att se över arbetsrätten och dettiotal utredningar som pågår? Jag tror att det är viktigtatt vi får tempo i detta arbete, och min fråga blir: ÄrJohnny beredd att medverka till en tempo-höjning i det tiotal utredningar som han talade om?Om det är bra förslag som de har att komma med, ärdet naturligtvis mycket bråttom med tanke på denkatastrofala situationen på arbetsmarknaden.Anf. 147 () replikHerr talman! säger att man gjordeoerhört mycket för småföretagarna. Jag undrar om de45 000 småföretagare som gick i konkurs under denaktuella perioden uppfattade det så att den borgerligaregeringen gjorde så oerhört mycket för just dem.Elver lyfter här ungdomspraktiken tillskyarna, på samma sätt som han gjorde i en debatt förnågra dagar sedan. Problemet med ungdomspraktikenvar att vi här i hade uttalat att den skullevara en sistahandsåtgärd, när man inte hade kunnatlösa problemen på annat sätt, men att den i ett myckettidigt skede helt plötsligt blev en förstahandsåtgärd.Ni ändrade helt inriktning på den punkten.Jag tror att det är viktigt, som jag har sagt,att det tiotal utredningar som pågår får möjlighet attlägga fram sina synpunkter. Jag kan utan att säga förmycket - det finns nog redan ett beslut om detta -lova att dessa utredningar skall kommaganska så omgående. Som jag sade i mitt inlednings-anförande skall man återkomma med en stor arbets-marknadspolitisk proposition, något som också haraviserats i tillväxtpropositionen.Elver och jag kan fortsätta länge med attdiskutera olika frågor i detta sammanhang. Jag undrarom bör framhålla den statliga a-kassansom så oerhört bra. Jag tror att antalet medlemmar iden statliga a-kassan kommer att kunna räknas unge-fär på bägge händernas fingrar.Anf. 148 () replikHerr talman! Jag tackar för att ärberedd att medverka positivt i de utredningar som nuhåller på. Jag skall uppriktigt säga att jag ställer storaförhoppningar till dem, också till Arbetsrättskommis-sionen. Jag tror att man i ett avspänt läge kommer attföreslå saker som har bärighet.Dock vill jag vidhålla att både ungdomspraktikenoch a-kassa hade betydande förtjänster. Anledningentill att ungdomspraktiken kom till stor användning varatt läget var alarmerande svårt.Ordföranden i arbetsmarknadsutskottet skall hållasräkning för det han i sitt huvudinlägg sade om vadsom var förutsättningar för en bra arbetsmarknads-politik. Jag kände faktiskt igen mycket av det. Jagförsökte säga det, med nu blev det i omvänd ordning.Det handlar om att statens ekonomi måste bringas ibalans, att vi får en aktiv arbetsmarknadspolitik ochatt vi får växande företag.Min invändning var inte att det här är någontingsom inte behövs. Tvärtom, det är oerhört viktigt medalla dessa tre saker. Min kritik var att regeringen t.ex.när det gäller den aktiva arbetsmarknadspolitikenförsummat de arbetshandikappade. Det har vi i utskot-tet och i kammaren fått stöd för.När det gäller att få företag att utvecklas och växavill jag påstå att den tidigareladga momsinbetalningenär olycklig, och det är fel signal. För en del småföre-tag gör de det omöjligt att leva upp till ambitionernaoch de förhoppningar som ställs till dem. Sådanakollisioner bör vi undvika. De stolta parol-lerna måste leda till harmoni i de åtgärder som sedanbeslutas.Anf. 149 () replikHerr talman! Jag tror inte att det finns några gen-vägar för att klara sysselsättningen. Jag tror att det ärgenom ett idogt arbete som vi kan få fram förslag ilinje med det som pekas ut i tillväxtpropositionen.Där har man ett brett spektrum över hela arbetsmark-nadspolitikens område. När man väl kommit till skottmed alla punkterna där, tror jag faktiskt att man harmöjligheter att klara detta på ett bra sätt.Jag vill göra en kommentar till in-lägg. Han säger att vi inte skulle vara så snabba attåterställa. Ändå åberopar själv i enmotion att vi skulle gå tillbaka till det som den gamlaarbetsrättsutredningen föreslog. har inte ElverJonssson möjlighet att utveckka detta, men vad är detsom säger att den arbetsrättsutredningen, som vi av-skaffade, hade det bästa förslaget?Samtidigt pläderar i sin motion föratt man skall ha mer flexibla arbetstider och medavgörande på det lokala planet. Jag blir förvånad närjag läser motion. Där skriver att arbetsgivarna skall helt tillmötesgå arbetsta-garna i fråga om flexibla arbetstider. I nästa andetagsäger att man inte kan förlita sig påarbetsmarknadens parter, utan man skall se vad kommer fram till.Jag tror som sagt att vi skall kunna lösa detta ge-nom idogt arbete i utskottet och kammaren.Anf. 150 ()Herr talman! Som jag har påpekat idenna kammare när vi haft arbetsmarknadspolitiskadebatter är det inte inom arbetsmarknadspolitikensram som nya arbetstillfällen kan skapas. Det är inomandra politikområden. Därför är det glädjande att vinu har ett betänkande om tillväxt att behandla. För detär just genom tillväxt som förutsättningar skapas fören bättre arbetsmarknad.Trots att de flesta kurvor som belyser det ekono-miska tillståndet pekar åt rätt håll, ger det inga rejälautslag på sysselsättningen. Vi har fortfarande, trotshögkonjunkturen, massarbetslöshet i vårt land.När konjunkturnedgången kommer - vissa eko-nomer hävdar att vändningen redan har skett - ham-nar vi i ett utomordentligt bekymmersamt läge, omarbetslösheten då ligger kvar på . Tyvärrfinns det väldigt litet som säger att så inte skullevara fallet. Det innebär att det redan under den kom-mande våren måste ske förändringar för att vi intepermanent skall fastna i massarbetslöshetens gissel.Det finns ett stort antal utredningar inom arbets-marknadspolitikens område som arbetar intensivt ochsom skall komma med delbetänkanden under våren.Det gäller bl.a. a-kasseutredningen, Arbetsmarknads-politiska utredningen och Arbetsrättskommissionen.Det är viktigt att regeringen har en mycket hög bered-skap för att mycket snabbt lägga fram konkreta för-slag med anledning av dessa utredningar. Inte minst ärdet brådskande att få en reformerad arbetsrätt, som ärmodern och anpassad till de små och medelstora före-tagens förutsättningarI och med det beslut som vi nu skall fatta skapasförutsättningar för en förbättrad tillväxt. Bl.a. är för-slagen om förbättrad kapitalförsörjning för småföre-tagen mycket viktiga.Från sida tycker vi att det är viktigt attsedan gå vidare med tillväxtfrämjande åtgärder somsamtidigt är miljöförbättrande. Jag tänker naturligtvispå vårt gamla förslag om en skatteväxling på totalt 50miljarder kronor under resten av 90-talet, med 25miljarder i skattelättnader på arbete och 25 miljarder iskatt och avgifter på miljöförstörande verksamhet ochförbrukning av ändliga naturresurser.Det finns en sektor som har en mycket stor växt-potential men som inte utnyttjas särskilt mycket. Detär den som brukar kallas den gröna sektorn. Denglobala miljömarknaden var 1994 värd ca 210 miljar-der dollar. beräknas den vara värd ca 320miljarder dollar. Det är alltså en oerhört snabbt väx-ande marknad. Utvecklingen av miljömarknaden harav kallats för den andra in-dustriella revolutionen. Men - och det är ett viktigt"men" - enligt kommer med sin nuva-rande industristruktur bara att öka produktionen förmiljömarknaden med hälften av OECD-genomsnittetoch bara med en tredjedel av de bästa ländernas för-måga. Detta är inte acceptabelt. Självklart borde Sve-rige vara världsledande på miljömarknaden!Herr talman! I det föreliggande förslaget görs fleraviktiga ställningstaganden som är positiva. att tydligare göra arbetslöshetsförsäkringen omställningsförsäkring. Det innebär att man skallsätta ett bortre parantestecken för hur länge a-kasseersättningen kan utgå. Evig rundgång skall intevara möjlig. Det är en signal om en återställare av enåterställare. Det är välkommet.Vidare handlar det om att pröva att ytterligare ökakommunernas roll i arbetsmarknadspolitiken för attskapa större flexibilitet utifrån lokala förutsättningar,och det handlar om kraftigt skärpta sanktioner motfusk och missbruk av systemen.Det genomförs också omfattande förändringar idet mycket komplicerade regelverk som omger arbets-löshetsförsäkringen. Låt mig bara i detta sammanhangkonstatera att klokskapen i ett fall är större hos ma-joriteten i finansutskottet än hos majoriteten i arbets-marknadsutskottet. Det gäller frågan om att den somredan har ett upparbetat arbetsvillkor skall få räkna ininte bara beredskapsarbete och utbildningsvikariat iarbetsvillkoret utan även tiden i näringsverksamhetmed starta-eget-bidrag. Här har finansutskottets ma-joritet gått på den reservation som jag tillsammansmed och hade i arbets-marknadsutskottet.Avslutningsvis: Med en tillväxtbefrämjande poli-tik, satsning på de mindre och medelstora företagen,utveckling av den s.k. gröna sektorn, skatteväxlingoch en reformerad arbetsrätt kan antalet nya jobb ökai väsentligt snabbare takt. Det är till gagn både förvårt land om helhet och för alla de 100 000-tals män-niskor som står utanför den ordinarie arbets-marknaden.Anf. 151 () replikHerr talman! Min fråga till att handla om den bortre parentesen ochdetta att förtydliga att arbetslöshetsförsäkringen är enomställningsförsäkring.Jag vill börja med att tacka fördet beskedet, eftersom numeraingår i den majoritet som utformar politiken. EftersomJohnny var svävande i sitt svar får jag väl nuändå tacka för beskedet - även om jag inte uppskattardet - att man nu kommer att genomföra en bortreparentes. Man kommer att återställa arbetslöshetsför-säkringen, och jag tycker kanske inte att det var denroligaste julklappen att ge alla de arbetslösa så härinför julen, men det må väl då stå för Socialdemokra-terna, och övriga som biträder förslaget.Min fråga blir: Så sent som i går diskuterade viden kommunala ekonomin och det kommunala ut-jämningsförslaget. Många talare, även från Center-partiet, uppehöll sig då vid finansieringsprincipen, attom vi överför kostnader på kommunen så skall statenockså skicka med pengar. Ett är i alla fall säkert, ochdet är att den dag vi sätter en gräns för arbetslöshets-försäkringen så kommer kommunernas socialbidrags-kostnader att öka. Min fråga blir därför: Hur mycketpengar avser att skicka med till kommu-nerna?Anf. 152 () replikHerr talman! Beträffande den bortre parentesenhar jag bara dragit slutsatser av vad som står att läsa itillväxtpropositionen, där man pekar på behovet avdet här. Det tycker jag är ganska tydliga signaler.Precis som gjorde tidigare utgår jagfrån att regeringen återkommer med konkreta förslagtill riksdagen.Jag tror att det är bra att ha ett system som för-hindrar en evig rundgång i a-kassesystemet. Det kaninte heller vara uppfattning - det trorjag i alla fall inte - att det är positivt med en evigrundgång, där de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernamånga gånger används i första hand för att kvalificeraför en ny a-kasseperiod, osv. Det mönstret måstebrytas genom olika åtgärder - med den aktiva arbets-marknadspolitiken men också med en förändring avreglerna för a-kasseförsäkring.Hur det här sedan kommer att utformas och vaddet får för effekter och konsekvenser, var parentes-tecknen skall sättas, osv. har jag en del uppfattningarom, men det får vi diskutera när det finns konkretaförslag att diskutera, när vi får se vad utredningarnaoch regeringen kommer till för slutsatser på det härområdet.Anf. 153 () replikHerr talman! Jag är helt övertygad om att ElvingAndersson väl känner till att föresprå-kar en aktiv arbetsmarknadspolitik framför passivtbidragsberoende, t.ex. att vi också sätter arbetslinjenfrämst. Jag tror inte att det råder någon tvekan om det.Det tråkiga när det gäller arbetslösheten och ar-betslöshetsförsäkringen är, tycker jag, att det senasteett och ett halvt året har kännetecknats av att de åt-gärder som majoriteten har satt in har varit riktademot de arbetslösa, inte mot arbetslösheten. Man hargång på gång företagit regelförändringar för att för-sämra för de arbetslösa, alltifrån att man har begränsatdeltidsarbetslösas rätt att utfyllnadsmarkera till nu börjar prata om en bortre parentes.Det skall naturligtvis inte vara så att människorhar arbetslöshetsersättningen som en livslång inkomst,men när man börjar titta på arbetslöshetsförsäkringenmåste man erbjuda alternativen, menar jag.Alternativen heter arbete eller andra möjligheter attförsörja sig själv - alternativen heter inte kommuner-nas socialbidragskonton. har ingen som harpläderat för ytterligare försämringar i arbetslöshets-försäkringen lyckats övertyga mig om att man harnågra som helst andra alternativ än kommunernassocialbidragskonton.Anf. 154 () replikHerr talman! Att säga att alla åtgärder riktar sigmot de arbetslösa och inte mot arbetslösheten, somIngrid gjorde, var väl att ta i. Det är rätt så tillvida att även ersättningarna i arbetslöshetssystemenhar fått vara med och ta sin del av besparingarna, menvi har ju ändå satsat i storleksordningen 26 miljarderkronor på arbetsmarknadspolitiken, och det är ju justför att medverka till en väl fungerande arbetsmark-nadspolitik som skall kunna leda till jobb.Mycket i det betänkande som vi har på bordet handlar ju om tillväxtfrågor, förbättrade möjlighe-ter för småföretagen att få sin kapitalförsörjning tryg-gad och annat, och det är ju den typen av åtgärdersom leder till nya, varaktiga jobb. Det åstadkommervi inte i första hand med arbetsmarknadspolitiken.Avslutningsvis vill jag säga att jag tycker att det ärväldigt positivt att nu ändå säger att viinte skall ha möjlighet att ha en evig rundgång i a-kassesystemet. Jag tolkar hennes uttalande så.Min tolkning är att om vi är överens om den delenkrävs det någon form av ett bortre parentestecken i a-kasseförsäkringen. Hur det skall utformas, vilka reglerdet skall omgärdas med, får vi återkomma till när detfinns ett konkret förslag att diskutera.Anf. 155 ()replikHerr talman! I de frågor som behandlas i regering-ens proposition En politik för arbete, trygghet ochutveckling har vi i kommit överens medregeringen och . Vi står därför bakom riktlin-jerna i propositionen.Den stora arbetslösheten och långtidsarbetslöshe-ten, som hotar att bli permanent, är en utmaning.Arbetslösheten måste minskas. En flexibel arbets-marknad och en ökning av arbetskraftens kompetensbehövs för att förhindra en permanent utslagning frånarbetslivet.Det är viktigt att vakanstiderna minskas och att åt-gärder sätts in för att minimera långtidsarbetslösheten.Effektivare arbetsmarknadspolitik är en förutsättningför detta. Att arbetslöshetsförsäkringen mer blir enomställningsförsäkring är en följd av att arbetslinjensom ett uppställt mål skall hållas. Att arbetsmark-nadsutbildningen tydliggörs som yrkesutbildning ärockså viktigt.Herr talman! De frågor som tas upp i motionernaoch propositionen kommer, som vi har hört här tidiga-re, att behandlas i ett sammanhang i en arbetsmark-nadspolitisk proposition . På en punkt harMiljöpartiet lagt fram ett särskilt yttrande, och det ärnär det gäller arbetstiden. Jag återkommer senare imitt anförande till hur ser på arbetstids-frågan.När det gäller motionerna från ochVänstern med uppmaning att följa jämställdhetsdirek-tivet vill jag säga att hade motioner i denfrågan som behandlades i Arbetsmarknadsutskottetsbetänkande AU1 om jämställdhet. De handlade omkönsuppdelad statistik och oskäliga löneskillnader.Vid behandlingen i arbetsmarknadsutskottet och iplenum var samtliga partier överens om att regeringenskulle arbeta vidare med detta. avgav ettsärskilt yttrande om löneskillnader inom riksdagsför-valtningens kanslier, och här pågår nu ett arbete föratt ändra på detta faktum. Vi ansåg att vi hade blivittillgodosedda i våra motioner, eftersom ett utveck-lingsprojekt skulle ta hänsyn till intentionerna i mo-tionerna.I detta betänkande är texten också tillfredsställan-de i viss mån, och det behövs nu en bevakning av atttexterna efterföljs, bl.a. i den arbetsmarknadspolitiskapropositionen, som är tänkt att läggas fram i vår.Arbetslöshetsförsäkringen stramas upp i proposi-tionen och inriktas mer på en omställning. Miljöpar-tiet ställer upp på förändringarna, även om de inte äridealiska i alla avseenden. Vi deltog i en diskussiondär vi medverkade till att få ned nivån på antalet ka-rensdagar. Det behövs nu krafttag för att få människori arbete.Herr talman! I särskilda yttrande omarbetstiden visar vi på att den höga arbetslösheten kanreduceras med hjälp av en sänkt arbetstid. En arbets-tidsförkortning på , dvs. 100timmars årlig arbetstidsförkortning, leder till ca50 000 nya jobb. Årsarbetstiden i är nu 1 792timmar. Motsvarande i är -alltså mindre - och i Danmark1 . Svenskarna tillbringar merpå jobbet än tyskarna, fastän tyskarnas längre semes-ter är inräknad.Den genomsnittliga veckoarbetstiden bland Euro-pas länder är nu mot 40 timmar.Den längre arbetstiden i vårt land kompenseras inteheller av längre semester eller fler helger.Fram till mitten av 80-talet var arbetstiden tämli-gen likartad i , , och Dan-mark. Därefter har arbetstiden minskat främst i Tysk-land, men även i och Finland.I dessa två nordiska grannländer ligger veckoar-betstiden på 37 respektive 37,8 tim-mar. Det viktigaste argumentet i dessa länder för attförkorta arbetstiden var den stigande arbetslösheten.Sveriges tidigare låga arbetslöshet har motverkaten motsvarande utveckling. Dessutom har arbetstidentidigare ändrats i form av längre semester och för-längd föräldraledighet snarare än allmänna arbetstids-förkortningar.Det är lätt att fråga sig om minskad arbetstid kanleda till ökad sysselsättning. Ett stort antal tyska un-dersökningar visar entydigt att så är fallet. Dessa visaratt sysselsättningen har ökat per tidsen-het, alltså att ersätts med 350-800 nyatimmar.Herr talman! Det finns flera argument för en ar-betstidsförkortning. Till att börja med har Sverigebland de längsta arbetsveckorna i . Arbetstids-förkortningen är också en viktig välfärdsreform somtillgodoser de anställdas krav på ökad ledighet ochbidrar till högre livskvalitet med möjlighet till längretid för sina barn och ökad fritid.Arbetstidsförkortning och en delning av jobbenförbättrar jämställdheten. Däremot förbättras intejämställdheten av tankegångarna att med statligapengar subventionera billig arbetskraft i hemmen.Nej, härvidlag är en arbetstidsförkortning en mycketbättre lösning.Arbetstidsförkortningen leder till fler jobb, ochMiljöpartiet har beräknat att en sänkning av arbetsti-den ger ca 120 000 nya jobb.Ett ökat inslag i arbetslivet av självstyrande grup-per på företagen gör det lättare att ta ut ledighet på ettsätt som tillgodoser både individen och produktionen.I visar det stora fackförbundet attproduktiviteten ökar och attsjukfrånvaron minskar betydligt.Herr talman! Med det sagda vill jag härmed yrkabifall till utskottets förslag.Anf. 156 ()Herr talman! Jag har alltsedan jag blev politisktaktiv förundrats över hur illa den socialdemokratiskaretoriken stämmer med det som detta parti genomför ipraktiken. Socialdemokraterna har fagert tal om små-företagens betydelse för jobb och tillväxt, samtidigtsom man för en politik som hämmar företagande. "behöver en småföretagens blomstrings-tid", kan det låta. Men när ett företag lyckas, närgrenar växer ut och när lönsamhetens blommor börjarblomma, då tas den socialdemokratiska skattesekatö-ren fram och en hindermatta av regler rullas ut.Blommorna rivs ner, och grenarna klipps av. Med ensådan trädgårdsmästare är det inte konstigt att så få avvåra mindre företag vuxit sig stora.Av ca 460 000 företag har färre äntio anställda. Många av dessa företag har bromsats isin verksamhet genom att ständigt tuktas av den soci-aldemokratiska sekatören. Likt en gräsklippare harsocialdemokraterna mejat ner och begränsat företa-gens växtkraft, och besprutningen med arbetsmarkna-dens regler har likt DDT fått mången groende ent-reprenöranda att vissna.Tillsammans med förförande retorisk skönsångom företagen har av sammanlagt60 miljarder kronor i skattehöjningar drabbat dessa.Skatt på näringsfastigheter och nya momsregler harnu kommit som extra krydda inför julen.Den skattechock som regeringen utsatt den enskil-de företagaren för, återställaren på arbetsrättens om-råde, oviljan mot avregleringar, förslaget om en nyAP-fond som skall köpa aktier i småföretagen - alltdetta är utslag av socialistiskt trädgårdsmästeri somger en skörd av arbetslöshet.Utan visioner och i brist på insikt om den nya ti-dens krav har regeringen gett upp kampen mot arbets-lösheten. Misslyckandet beror på oförmågan hossocialdemokraterna att göra sig av med den hämman-de gräsklipparmentaliteten.Vi behöver fler individer som förverkligar sinaidéer och startar och driver företag. Det räcker inte attbara tala väl om företagen. Det måste också föras enpolitik som ger bästa möjliga villkor för företagande.Vi måste också i bryta planhushållnings-modellen och öppna för enskilt företagande, konkur-rens och förnyelse inom barnomsorg, äldrevård, sjuk-vård och skola. Inom skyddad offentlig verk-samhet måste en väl fungerande konkurrens skapas.Regleringar och konkurrensbegränsningar som för-svagat tillväxt och sysselsättning måste avvecklas.Statlig företagsverksamhet måste konkurrensutsättasoch, om det inte gäller myndighetsutövning, privatise-ras. Hindren mot en blomstrande tjänstesektor måsteockså tas bort.Samtidigt som regeringen förbiser den betydelsesom avreglering och konkurrensutsättning av offentligverksamhet har för tillväxten finns det i den social-demokratiska retoriken en vers om konkurrensensbetydelse. Regeringen har också tillsatt ett antal ut-redningar inom konkurrensens område. Det är bra. Änmer bättre vore det om regeringen, när det brännertill, i handling hade visat att man menar något medalla de vackra orden om en väl fungerande konkur-rens.Jag tänker självfallet på den solkiga följetongenCitymail och inbrytning i den tidigareskyddade postsektorn. Det är nog fler än jag som medförundran följer det skeende som skildras på nyhets-sidorna. Posten köpte efter många turer av Ci-tymails aktier. fattades beslutet om att försät-ta i konkurs. Detta är unikt. För första gång-en har ett statligt majoritetsägt företag försatts i kon-kurs. Regeringen sitter på åskådarläktaren, talar välom konkurrensens betydelse och tillsätter utredningar.Statliga Posten AB är det företag som harflest anmälningar mot sig hos Konkurrensverket.Andra områden där retoriken och praktiken intestämmer överens är energi- och miljöpolitiken.