prot · GJ0924 · 1995-11-16 00:00:00 — Det finns i vårt land många föresprå-kare för ett sådant agerande.Anf. 53 Statsminister ()Fru talman! Jag vill först för be-kräfta att i det kommissionsförslag som jag har varitmed om att lägga fram föreslår vi att Förenta natio-nerna skall få ökade möjligheter att agera inom detsom har kallats den nationella suveräniteten.FN skall kunna säga till ett land: Detta är inte erinterna angelägenhet; om man på ett brutalt sätt brytermot de mänskliga rättigheterna. Med det förslagetskulle i nuvarande situation FN ha större möjligheterän att agera och lägga sig i det som landet gärnavill kalla interna angelägenheter.Även men nuvarande stadga bör det vara möjligtatt ta upp frågan i . Vi kommer frånden sida att undersöka möjlighe-terna att med nuvarande regler aktualisera frågan. Jagvill också understryka att även de politiska partiernahar ett ansvar. Vi kan t.ex. genom våra företrädare iEuropaparlamentet göra en insats.Sedan vill jag till säga att ett hem-kallande av en ambassadör aldrig kan bli något annatän en symbolisk handling. Det har naturligtvis ingendirekt effekt på förhållandena i det land som ambas-sadören hemkallas ifrån.Det är t.o.m. så att det kan vara bra att ha en am-bassadör på plats, särskilt i kritiska lägen, för att kun-na följa utvecklingen, men också för att direkt tillregimen framföra kritiska synpunkter och ha kontaktmed oppositionsledare. Den strategin och upplägg-ningen har vi i nu haft i över 20 år.Sverige vill gärna vidta åtgärder när det gällerfallet som har verklig effekt och som kan bliverkningsfulla. Vi vill gärna göra det tillsammansmed andra EU-länder. Vi har i själva verket en hellista på sådana åtgärder: ett fullständigt vapenembar-go, ett avbrytande av allt officiellt biståndssamarbete,skärpta viseringsbestämmelser, frysning av nigerians-ka regeringens tillgångar i EU-länderna och embargomot import av nigeriansk olja.Nu kommer EU:s utrikesministrar attträffas för att diskutera situationen i och vadvi från EU:s sida skall göra och kan göra. Där kom-mer vår utrikesminister att driva de förslagen. I detsammanhanget får vi sedan slutligt bedöma frågan omhemkallande av den svenske ambassadören.Anf. 54 ()Fru talman! Jag finner de förslag till åtgärder somstatsministern har lagt fram utmärkta. Men jag menaratt även ett tillfälligt hemkallande av vår ambassadörkan ha en viktig symbolisk effekt.Jag vill fråga : När EU:s utrikes-ministrar träffas - och om alla andra län-der ämnar att fortsätta vägen att hemkalla sina ambas-sadörer tillfälligt för konsultationer och för vidarediskussioner - ämnar då ensamt stå kvar ochinte vidta även denna åtgärd?Anf. 55 Statsminister ()Fru talman! Det är den enklaste åtgärd i världenatt kalla hem en ambassadör. Det är den enklaste avalla åtgärder. Därför är jag också litet misstänksam.Om man gör det kan det leda till att det blir en ursäktför att inte göra andra saker.Sedan kommer nästa fråga. Det är svårare att be-stämma och besluta om när ambassadören skall åter-vända. När talar om att tillfälligt kallahem ambassadören ber jag och andrafundera över att regeringen skall tabeslutet att återsända ambassadören. Vilken risk löpervi då att detta blir en bekräftelse på att vi nu harglömt?Innan ni binder upp er för att kalla hem en ambas-sadör, fundera också över om ni är beredda att inomen snar framtid stödja återsändandet avambassadören till landet i fråga, och vilkakonsekvenser det får.FriskolorAnf. 56 ()Fru talman! Jag vill ställa en fråga till skolministerYlva med anledning av Friskolekommit-téns betänkande som offentliggjordes nu ochdet pressmeddelande som skolministern sände ut. Detgäller den garanterade ersättningsnivån till en fristån-de skola, dvs. skolpengen.I den uppgörelse som är träffad mellan Social-demokraterna och tar man bort skolpeng-en. I det pressmeddelande som skick-ade ut välkomnar hon detta. gjorde Socialde-mokraterna och i utbildningsutskottet upp omskolpengen. Man sänkte den från till 75 %.Även välkomnade skolministern denuppgörelsen.Min fråga till skolministern är: Varför har honändrat uppfattning i sakfrågan, och kommer hon attköra över sin utskottsordförande, socialdemokratenJan ?Anf. 57 Statsrådet ()Fru talman! Den parlamentariska kommittén somhaft till uppgift att komma med förslag när det gällerfristående skolors villkor överlämnadesina förslag till mig . Flera av de förslagen serjag positivt på. vidtar en remissbehandling och endiskussion, och först därefter kommer regeringen attta slutlig ställning till förslagen.Regeringen aviserade , när vi ladefram förslag om en sänkt garanterad nivå till friståen-de skolor, att det var en lösning i avvaktan på attutredningen om de fristående skolornas långsiktigavillkor skulle bli klar.Anf. 58 ()Fru talman! Vid det tillfället uttalade både Social-demokraterna och att man försökte skapalångsiktiga ekonomiska villkor för de fristående sko-lorna. Man ansåg också att man skulle ta hänsyn tilldetta i utredningen. Även välkomna-de det vid detta tillfälle.Ministern får nog bestämma sig för på vilket benhon skall stå. Antingen det ena eller det andra.Anf. 59 Statsrådet ()Fru talman! Som vi socialdemokrater och rege-ringen har redogjort för, bl.a. här ikammaren, vill vi se ett system där det är likvärdigavillkor för fristående skolor och kommunala skoloroch där man inte har en överkompensation eller enunderkompensation.De förslag som den kommitté som utrett villkorenför de fristående skolorna har lagt fram är hyggligaförslag i den riktningen. De skall nu remissbehandlasoch därefter vara underlag för regeringens ställnings-tagande.I avvaktan på kommitténs arbete lade regeringen ivåras fram förslag som också hade inriktningen attskapa ett bidragssystem som tog större hänsyn än dettidigare till elevers och skolors skiftande behov.Statens finanserAnf. 60 ()Fru talman! kunde man läsa en in-tervju med förre vice riksbankschefen, numera riks-gäldsdirektören, . Rubriken i tidning-en är: Hotet mot statsfinanserna är borta. I dennaartikel prognostiserade riksgäldsdirektören att obliga-tionsräntorna kunde på ganska kort sikt gå ner medända upp till två procentenheter.I dag har finansutskottet haft en offentlig utfråg-ning av riksbankschefen, och då togs den här fråganupp. Riksbankschefen sade då - jag kan säga det,eftersom utfrågningen var offentlig - att det fanns skälför den optimism som riksgäldsdirektören hade gjortsig till tal för.Riksbankschefen pekade på att det politiska sys-temet har visat att man tar detta på allvar, att förtro-endet ökar och att det finns skäl att tro att man kan nåsådana effekter.Jag tyckte kanske att rubriken, Hotet mot statsfi-nanserna är borta, var att ta i. Just därför vill jag ställaen fråga till finansministern. Delar finansministern deoptimistiska förhoppningar som riksgäldsdirektörenoch riksbankschefen har offentliggjort de senastedagarna?Anf. 61 Finansminister ()Fru talman! Buren av många uppmuntrande ordfrån mina kolleger i regeringen skall jag försöka attinte dra i väg.Det är klart att de har rätt i den meningen att vi haren väsentligt förbättrad situation i statsfinanserna.Den är mycket bättre än vad vi trodde sedan.Det går snabbt åt rätt håll. Tillväxten för innevarandeår ser också bra ut. Räntorna har fallit, kronan harstärkts. Vi har sett allt detta i massmediernas rappor-tering. Det är ett uttryck för att det som den här riks-dagen med så stor kraft, och faktiskt också med storvånda, har genomfört nu börjar ge resultat och funge-ra.Jag skulle dock vilja säga att vi ändå måste varaberedda på att vi har svårigheter framför oss. Detakuta hotet är avvärjt, men ett land som har enstatsskuld på är sårbart. Vi harvisserligen också stora tillgångar, men det handlar omen skuld av den omfattningen. Jag kan inte som fi-nansminister bara lättvindigt säga att hotet nu defini-tivt är avvärjt. Vi måste ha beredskap för att det kanhända saker som ligger utanför vår kontroll som hardirekt effekt på den svenska ekonomin.Jag vill bara erinra om t.ex. Mexicokrisen ochandra händelser. Det kan hända igen. Men visst kännsdet mycket lättare och starkare än vad det gjordebara för . I den meningen håller jagmed.Anf. 62 ()Fru talman! Det tycks vara så att den internationel-la oro som finns på de s.k. marknaderna inte smittarav så mycket på som den gjorde för bara etthalvår sedan. Man kan t.ex. peka på vad som hände iUSA och på bankkrisen i Japan.Det är naturligtvis förmätet att jämföra sig med fi-nansministern, men som ledamot av finansutskottettycker man också att man har ett ansvar för den fort-satta utveckling. Då är det intressant att höra finans-ministerns bedömning av förhållandet mellan interna-tionell oro och ekonomiska politik och ut-vecklingen i Sverige.Anf. 63 Finansminister ()Fru talman! För som går blir vi allt-mer säkra och allt mindre sårbara. Det handlar juockså ytterst om den här församlingens beslutskapaci-tet. För som går med det saneringspro-gram som har antagit flyttar vi ju hem be-slut till ifrån marknaden. Vi återskaparfolkflertalets makt över den ekonomiska politikengenom att fatta dessa svåra beslut. Den som är satt iskuld är icke fri. Det är utgångspunkten.Nu ser vi att vi har en fortgående förbättrad styrka.Jag är naturligtvis behärskad optimist, men jag villändå komma tillbaka till att vi inte tar ut någonting iförskott. Det kan fortfarande inträffa sådant som ska-dar oss. Då tänker åtminstone jag och regeringen iövrigt se till att vi har beredskap att handla om detbehövs. När vi kommit så här långt med saneringenav statsfinanserna skall vi självfallet inte tappagreppet. är vi på väg att lyckas.Privata pensionsförsäkringarAnf. 64 (m)Fru talman! Jag har en fråga till statsministern.Biträdande socialminister har underdet i olika medier förklarat att hon kantänka sig att reducera värdet av enskilt ingångna pen-sionsförsäkringsavtal av s.k. budgetskäl. Det kan pågoda grunder av gemene man uppfattas som konfis-kering av enskild egendom och brist på respekt föringångna avtal.Det aktualiserar ett par frågeställningar till stats-ministern. De är av principiellt slag, och därför börstatsministern svara. Vad är det för signaler, budskapeller vägledning som landets regering med statsminis-tern i spetsen vill ge de tiotusentals människor somvarje månad sätter av pengar inom ramen för olikaavtal för att trygga sin egen och sina anhörigas ålder-dom? Är statsministern beredd att här i denna kamma-re ta avstånd från detta och ge beskedet att hananser att den typen av handlande, att gå in i enskildapensionsavtal, icke är förenligt med en av rättsord-ningarna i västerlandet, nämligen avtalsrätten, och attavtal skall hållas?Anf. 65 Finansminister ()Fru talman! Vad frågaren avser är ett diskus-sionsinlägg som har gjort med anled-ning av den pågående översynen av pensionssystemet.Det har varit en massiv opinion emot att räkna avavtalpensioner emot det framtida pensionssystemet. Idet sammanhanget har hon sagt att om man inte räk-nar av avtalspensioner utan lämnar dem åt sidan läm-nar man ett hål i pensionssystemet som kostar ungefär2 miljarder att finansiera. Som diskussionsinlägg harhon då pekat på möjligheten att exempelvis användade privata pensionerna och i det sammanhanget redu-cera framtida pensioner mot dem i stället.Detta är inget ställningstagande från regeringen.Det är en diskussion. Jag har i samtalmed försäkrat mig om att vi ser likartatpå frågan. Det är ingen diskussion om att de som harsparat i privata pensionsförsäkringar som ett komple-ment till det allmänna pensionssystemet skall behövase dem kvittade mot framtida allmänna pensioner. Detär inte aktuellt.Anf. 66 (m)Fru talman! Om man skall tolka det välvilligt kanjag konstatera att den typen av konstruktioner ochförslag till inte kommer. Det innebär i reali-teten att enskilda människor som har tecknat enskildapensionsavtal kan känna att de inte kommer att drab-bas av detta.Jag tycker i och för sig att det hade varit bra omstatsministern som chef för regeringen hade lyssnat påden som ställde frågan och tyckt att det var rimligt attgå upp och deklarera tilltron till respekten för deingångna avtal som dessa människor har träffat medolika försäkringsbolag, oaktat det är enskilda ellerkollektiva avtal. Jag efterlyser faktiskt att statsminis-tern å regeringens vägnar uttrycker den uppfattningoch respekten för ingångna avtal.Anf. 67 TALMANNENI statsministerns uppdrag att leda regeringen ingårockså att fördela ansvaret för att svara på frågorna häri kammaren.Anf. 68 Finansminister ()Fru talman! På slutet snubblade på ordet avtal. Tonen hade kanske varit merpassade i frågeställningen om han själv hade kommitihåg att hans parti står bakom att reducera avtalspen-sionerna mot framtida utgående allmänna pensioner.Vid det tillfället var det inte dags att föra samma typav stor principiell debatt som tydligen är på tapetennu.Det jag har sagt behöver inte tolkas. Jag har klartoch tydligt sagt att den som har sparat i en pensions-försäkring som en komplettering till allmän pensionnaturligtvis har gjort det på ett regelverk och på grun-der som har lagts fast av den här . De kaninte ändras i efterhand.Kärnkraftens avvecklingAnf. 69 ()Fru talman! Energiministern har uttalat sig medinnebörden att inte gäller som slutår för kärn-kraftens avveckling. Han har också uttalat sig medinnebörden att den svenska vattenkraften skulle kom-ma att exploateras ytterligare.När det gäller kärnkraften har ledaren för det and-ra linje 2-partiet uttalat sig med en likartad innebörd.Energiministerns uttalande skulle kunna tolkas somregeringens bedömning.Jag vill fråga statsministern om det är statsministernsuppfattning att kärnkraftsavvecklingen skall varaslutförd och att exploateringen av den svens-ka vattenkraften är ett avslutat kapitel.Anf. 70 Statsminister ()Fru talman! Jag anser att det är tid för diskussion.Men det är faktiskt inte tid för beslut . presenterar sina förslag i mitten avdecember. Sedan skall frågorna ut på remiss, och viskall ha partiöverläggningar. Därefter är det förbeslut.Jag vill säga att energiministern inte har sagt attvattenkraften skall byggas ut. Han har sagt att det intekan vara uteslutet att diskutera frågan. Inte hellerLennart kan väl mena att det är uteslutet attfrågan kan diskuteras.Jag vill varna för onödiga låsningar i denna storaoch svåra fråga. Vi måste undersöka möjligheterna attåstadkomma breda kompromisser.Jag vet inte hur jag har redovisatmin inställning till folkomröstning. Jag gjorde detsenast i går inför massmedierna. Jag vill även i dagsäga att Jag anser att man skall ha mycket stor respektför folkomröstningar.Anf. 71 ()Fru talman! Jag delar uppfattningen att man bördiskutera de här frågorna. Jag inser att energikom-missionens material skall ligga till grund. Det som ärproblematiskt är att några regeringsföreträdare ochandra aktörer från tid till annan deklarerar sin stånd-punkt och ändrar ståndpunkt. Det är därför viktigt attstatsministern sätter ner fötterna för att markera vadregeringens nuvarande position i frågan är.Anf. 72 Statsminister ()Fru talman! Jag kan försäkra både kammarens övriga ledamöter att regeringen ickehar fattat några beslut. Det vore helt orimligt att till-sätta en och innan den ens har lagtsitt förslag låsa sig för en viss uppfattning.Regeringen har inte påbörjat diskussionen. Vi harhaft några första förberedande genomgångar av frå-gan. Först skall förslag läggas,därefter skall vi ha partiöverläggningar. Jag hoppasatt vi då inte åstadkommer den ena majoriteten efterden andra för nej, utan att vi lyckas åstadkomma ma-joriteter för ja. Det här är en fråga som inte lämpar sigför att växla mellan olika valperioder. Det vore intebra för landet, vår ekonomi och miljön. Vi bordekomma fram till en energipolitik som ger oss säkertillgång på energi till rimliga priser med minsta möjli-ga miljöskadeverkan.Anf. 73 ()Fru talman! Jag är glad över svaret. Det kan juinte tolkas på annat sätt än att det är statsministernstidigare mycket tydliga besked i den här frågan somgäller.Anf. 74 ()Fru talman! Jag delar statsministerns uppfattningatt det gäller att samla sig till stabila spelregler påenergipolitikens område. Eftersom jag sitter i energi-kommissionen kan jag säga att det faktiskt är vad viförsöker sträva efter; att finna en bra lösning.Samtidigt har jag följt massmedi-ernas rapportering av vad statsministern sagt i Fin-land. Eftersom budskapen var litet olika vore det bramed ett klargörande av om statsministern i det sam-manhanget har gjort några utfästelser när det gäller introduktion av naturgas i med åtföljandestora koldioxidutsläpp.Anf. 75 Statsminister ()Fru talman! Jag har för vana att säga detsammautanför landets gränser som inom dem. När det gällergasen har jag alltså sagt att det är ett realistiskt alter-nativ i den meningen att det finns gas inom Norden.Det finns en känd teknik, om man vill använda den.Om det med hänsyn till pris, miljöeffekter etc. skallingå i det svenska energisystemet i störreutsträckning än nu är en fråga vi inte har berett ochinte kan ta ställning till innan energikommissionenhar lagt sitt betänkande. Den som lyssnade på minpresskonferens om detta kan inte hysa minsta tvivelom vad beskedet var.FörsvarsindustrinAnf. 76 ()Fru talman! Människorna där var mycketbekymrade över Försvarsberedningens förslag somdramatiskt skulle försämra förutsättningar.Han sade följande, enligt : konstaterar att han inte delar försvarsutred-ningens prioriteringar vad gäller försvarsindustrin.Karlskoga Tidning skrev: Konkret gav besked om att den kommande propositioneninte kommer att skrivas på Försvarsberedningensförslag. Likväl återfinns i det närmaste identiska pri-oriteringar i propositionen angående försvarsindust-rins kompetens och struktur.Det leder till frågan: Driver regeringen en för-svarspolitik i och andra berörda orter föratt lugna ortsbefolkningen och en annan i ?Anf. 77 Försvarsminister ()Fru talman! Det som påstås i frågan är inte kor-rekt. Propositionen har återgett Försvarsberedningenstankar, men regeringen har inte ställt sig bakom för-slagen från försvarsberedningen. Hela frågan omförsvarsmaterielet skjuts upp till försvarsbeslutet 1996för att vi skall få tid att ordentligt gå igenom de olikadelfrågorna. Däremot har Försvarsberedningen på ettförtjänstfullt sätt gått igenom vilken kompetens viborde ha på olika områden. Jag hävdade att genom-gången möjligen inte är riktigt tillräcklig, utan att viunder skall få chans att göradetta. De försvarsindustriella frågorna får försvarsut-skottet diskutera . kan vi besluta idessa frågor. Detta är samma uttalande som jag gjordevid mitt besök i . 78 ()Fru talman! Inget skulle glädja mig mer än om detverkligen var så. Jag erinrar dock om en att-sats ipropositionen: Regeringen föreslår att god-känner vad regeringen förordar om grunderna förförsvarets materielförsörjning.I propositionen återges och diskuteras samtliga deprioriteringar som förekommer i Försvarsberedning-ens förslag. Det gäller t.ex. en som handlar om exportoch som återges även här. Den innebär att regeringenskall stödja export av det som egentligen inte tidigareexporterats. Det som har haft den övervägande delenav svenskt exportvärde inom krigsmateriel kommerregeringen alltså inte att stödja. Står försvarsministernfast vid detta?Anf. 79 Försvarsminister ()Fru talman! Om frågeställaren läser en bit till ipropositionen finner han att försvarsmakten och över-befälhavaren kommer att få i uppdrag - de har förres-ten redan fått i uppdrag - att se över försvarsmaterie-lindustrin och vilket behov försvaret, inte minst vid enåtertagning, en s.k. anpassning, har av en materielför-sörjning av en egen svensk industri.Det är det arbete som pågår. Det skall så små-ningom redovisas till . Jag fann det varariktigt att ändå för och försvarsutskottetredovisa Försvarsberedningens tankegångar och vadman har föreslagit. Det föreligger möjligen en för-växling mellan Försvarsberedningens förslag ochpropositionens förslag.RättsmedvetandetAnf. 80 ()Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsminis-tern. Frågan har viss juridiciell anknytning. Jag vädjartill statsministern om svar eftersom jag menar att dethandlar om rättsväsendets folkliga förankring ochfolkets förståelse för rättsskipning.Jag vill anknyta till två inte särskilt märkvärdigafrågor. Den ena handlar om en tämligen simpelväskryckare som inte skötte sig bättre än att han blevertappad, och kanske fick någon snyting mer än hanförtjänade. Likväl framgår det av massmedierna attden som ertappade väskryckaren fick ett strängarestraff än väskryckaren. Det har inte riktigt folkligförankring, om jag får tolka det så.Jag vill erinra om en som begick ett väpnat rånmot en juvelerarbutik och var så klantig att han förlo-rade sitt vapen och t.o.m. fick en kula efter sig. Densom ertappade rånaren fick ett strängare straff änrånaren, om jag är rätt underrättad.Skulle statsministern kunna medverka till att vifunderar på denna typ av rättsmedvetandets förank-ring? Det var det det ytterst handlade om, och inte omjuridik.Anf. 81 Statsminister ()Fru talman! Det här är en fråga som bör ställas tilljustitieministern och inte till statsministern. Justitie-ministern hade då tvingats säga att när det gäller do-marna får en regering inte kvälja dom. I den delenkan vi alltså inte svara på om detta är rimligt ellerinte. Däremot kan naturligtvis regeringen kommamed förslag till en ändring av lagstiftningen, så attdomsluten och i fortsättningen kan stämma välöverens med ett rättsmedvetande. I den delen delarjag uppfattning att det är viktigt attdet finns en någorlunda god samstämmighet mellanmedborgarnas rättsmedvetande och bedömningen avvad som är någorlunda rimligt i domsluten och detvåra domstolar, med hänsyn till stiftade lagar,försöker bedöma. Det är det svar jag kan ge i dag.Beskattning av bilförmånAnf. 82 PER ()Fru talman! I gårdagens Rapport uttalade sig fi-nansminister om beskattningen avbilförmåner. Han sade att han välkomnade att riksda-gen och skatteutskottet tar tag i frågan. Om jag inte ärhelt fel underrättad ligger ärendet påregeringens bord. Är finansministern medveten omden saken? Och när kommer den utredning som Fi-nansdepartementet handlägger?Anf. 83 Finansminister ()Fru talman! Jag är mycket väl medveten om densaken. Min kommentar fälldes mot bakgrund av attskatteutskottets ordförande sade att man i riksdagentänker titta på frågan, och det har jag självfallet ingetemot.Anf. 84 PER ()Fru talman! Vi har blivit lovade att utredningenskall komma . Det hadedärför varit klädsamt om finansministern i detta ny-hetsinslag hade sagt att förslaget skall presenteras istället för att hänvisa till . Det är ju de factoregeringen som handlägger frågan . Ärdet inte dags att finansministern nu säger när utred-ningen skall komma?När frågan var uppe i skatteutskottet den 11 maj1995 blev vi lovade att ett utredningsförslag skynd-samt skulle läggas fram och att det skulle redovisasför under den senare delen av året.Jag undrar nu: När kommer utredningen? Kan viförvänta oss att den kommer enligt den utlovade pla-nen?Anf. 85 Finansminister ()Fru talman! Jag svarade på den första frågan så-som den ställdes, mot bakgrund av ett refererat ny-hetsinslag.Per frågade också vilket arbete sompågår inom . Vad gäller beskatt-ningen av vägtrafik i allmänhet görs nu en samladöversyn. Frågan om bilförmånerna och beskattningenav dessa är utbruten ur det sammanhanget, och denfrågan tittas på i särskild ordning. Jag kan intemeddela någon tidpunkt för när en sådan studie re-dovisas för riksdagen.Anf. 86 PER ()Fru talman! sades det att frågan skulleutredas skyndsamt. När den socialdemokratiska ma-joriteten i skatteutskottet tillsammans med moderater-na avstyrkte vår motion blev vi lovade detta.Motionen avstyrktes just med hänvisning till denutredning som skulle bli aktuell . Hurfungerar egentligen kommunikationen mellan företrä-dare i och regeringen?Anf. 87 Finansminister ()Fru talman! Jag har som sagt redan svarat på frå-gan. Jag kan inte ange något definitivt datum för närutredningen redovisas för . Med detta fårPer ge sig till tåls.Anf. 88 ()Fru talman!