prot · GI09117 · 1995-06-09 00:00:00 — Jag vill i sammanhanget meddela attregeringen har för avsikt att göra sådana ändringar iregelverket att elever som prövat för ett högre betygskall kunna tillgodoräkna sig det högre betyget vidantagning till högskolestudier.Jag förutsätter att elevernas studier undergymnasieåren skall präglas av ett aktivt lärande ochkunskapssökande och att alla elever i den reguljäraundervisningen skall få de bästa möjligheterna attskaffa sig kunskaper för framtida arbete och studier.Jag utgår därför från att det inte kommer att höra tillvanligheterna att elever, för att använda , "maskar" för att på det sättet utnyttjaeventuella kryphål i reglerna.Det är skolhuvudmännens och uppgiftatt inom ramen för uppföljning och tillsyn avskolverksamheten notera sådana tendenser. Omsignaler till sådana tendenser mot förmodan skulleupptäckas, är regeringen beredd att vidta lämpligaåtgärder.Elever som har studiesvårigheter undergymnasietiden har, efter rektors bedömning, möjlighetatt gå om den eller de kurser som de ej blivitgodkända på. Jag är övertygad om att skolornakommer att finna praktiska former för att dessa eleverskall kunna klara av sina studier. Nuvarandebestämmelser i gymnasieförordningen medger t.ex.möjligheter till s.k. förlängd undervisning ochreducerat program.Den tidigare, borgerliga, regeringen tillsatte, medanledning av riksdagsbeslutet om enny läroplan, en kommitté som skulle följautvecklingen i gymnasieskolan. Jag har gett dennakommitté tilläggsdirektiv. Kommittén har bl.a. tilluppgift att redovisa i vilken utsträckning målet att allaungdomar skall få en fullständig gymnasieutbildningnås. Jag menar att det ännu är för tidigt att dra någraslutsatser när det gäller de problem som med interpellationen. Men jag kanförsäkra att jag med uppmärksamhetföljer utvecklingen i gymnasieskolan.Anf. 11 (m)Herr talman! Först vill jag tacka skolministern försvaret på min interpellation.Det är naturligtvis inte lätt att föra en långdiskussion i frågan , och kanske inte hellernödvändigt, eftersom vi så sent som häromkvällendebatterade regeringens proposition angående vissabetygsfrågor. socialdemokrater ochvänsterpartister avskaffade också i går möjligheten förflertalet elever att betygskomplettera undergymnasietiden.Skolministerns svar är aningen märkligt, motbakgrund av det förslag som hon själv har lagt fram. Idet svar jag har fått sägs det nämligen:"Det är en demokratisk rättighet att kunnareparera tidigare mindre goda resultat från skolan - --. "Vidare sägs det i svaret att det är "angeläget attbehålla möjligheterna att höja betyg som man fått itidigare studier. "Jag håller med om det. Men faktum är attskolministern med sitt förslag häromdagenundergrävde den möjligheten för flertalet elever.Nu hänvisar regeringen till att elever harmöjligheter att läsa och gå upp till prövning ikomvux. Men varför kunde eleverna inte gesmöjlighet att betygskomplettera medan de fortfarandegår i gymnasiet? Att vänta i två gör det ju inteenklare att pröva om. För dem som behöver ett högrebetyg för att komma in på önskad utbildning ihögskolan blir konsekvensen längre studietid ochhögre kostnader för individen och för samhället. Vadvinner eleven och samhället på det?Att komma in på komvux är inte heller så enkelt.Eleven har bara rätt till en enda gymnasieutbildning.För den som har gått ut gymnasiet och önskarkomplettera en kurs eller flera kurser handlar detsåledes om kommunernas välvilja. Både skolministernoch jag vet att många därför inte kommer att få enandra chans den vägen. Det var en fråga som jagställde, om vad skolministern hade för avsikt att göraför att försäkra sig om att elever skulle ha rätt tillsådan här omprövning även om de hade gåttgymnasiet tidigare.Det enda som återstår för de elever som vill höjasina betyg är, såvitt jag kan bedöma, att de hittar enlämplig kurs i något studieförbund. Studieförbundenhar tack vare den borgerliga regeringen rätt attge kompetensgivande utbildning, och eleverna kansedan gå upp till prövning. Men det är varken enbillig eller enkel väg för eleverna.Jag menar att de krokben som regeringen nu harsatt ut för att göra det svårt för eleverna attkomplettera betygen bereder marken för maskning.Jag tycker lika illa om det som skolministern gör.Men för elever som är angelägna om att kunna sökavidare är tyvärr den enklaste vägen och det billigastesättet att skaffa sig ett högre betyg att se till att manfår underkänt från början. Det är beklagligt attregeringen skickar sådana signaler till ungdomar, somborde stimuleras att alltid göra sitt allra bästa, ivetskapen om att ett misslyckande eller etttillkortakommande faktiskt kan rättas till.Anf. 12 Statsrådet ()Herr talman! När vi diskuterar rätten att pröva förett högre betyg är det ibland så - även om jag inte villanklaga för det i det här fallet - att vihandskas litet lättsinnigt med det begreppet, som omdet vore något mycket enkelt att gå upp och pröva förett högre betyg, något man klarar om inte på enkafferast så i alla fall under mycket begränsad tid ochkanske med ett enstaka prov.Om vi skall ha hög kvalitet på kunskapsnivåerna igymnasieskolan, med ett mål- och kunskapsrelateratbetygssystem, ställs det stora krav på de lärare somskall göra de kvalitativa kunskapsbedömningarna aveleverna. Prövningen är inte någon enkel eller mycketbegränsad uppgift, utan en ganska omfattande uppgift,som ställer stora krav på de lärare som skall utföraden. Jag vill säga det, därför att jag tror att det ärviktigt att komma ihåg det i den här debatten.Det är självklart angeläget, som jag säger i mittsvar, att elever har möjligheten att pröva för ett högrebetyg och också har en god chans att få läsa om enkurs som de har fått ett betyg på.Beatrice säger att man inte är garanterad enplats i den kommunala vuxenutbildningen om man hargått ut gymnasieskolan och har ett godkänt eller högrebetyg på den kursen. Det är riktigt. Man får plats imån av att det finns plats. Men man är inte hellergaranterad att få gå om en kurs i gymnasieskolanunder tiden man går gymnasiet om man har fåttbetyget godkänt eller högre på en kurs. I just detavseendet gäller samma sak.Situationen är mycket ansträngd på många håll igymnasieskolan. Det beror naturligtvis intehuvudsakligen på att man har haft enobegränsad rätt till prövning, utan det beror på att vihar ställt mycket stora krav på gymnasieskolan när detgäller reformen och de höjda kraven igymnasieskolan. Men det är också så att den hittillsobegränsade rätten att pröva för betyg under tidenman går i gymnasieskolan på vissa gymnasieskolor -långtifrån alla - har ställt till en del problem och attdet finns tendenser till att det kan skapa problem.Det här är en fråga som aktualiserades av denparlamentariska betygsberedning som lämnade sinaförslag till . Den beredningenaktualiserade just problemet med en obegränsadprövning . Man föreslog att denmöjligheten inte skulle finnas. Man resonerade så attdet i ett mål- och kunskapsrelaterat betygssystemhandlar om att tillägna sig nya kunskaper, som manännu inte har, för att kunna få ett högre betyg. Det ärett ganska omfattande arbete, som tar tid och kräverstort engagemang, och det är därför naturligt att maninte bygger upp ett system där det är meningen skall göra det parallellt med att man kanske läserandra kurser och kanske inte klarar dem.Anf. 13 (m)Herr talman! Vi är helt överens om att detta medatt pröva för betyg ställer väldigt stora krav på bådeelever och skolan, om de skall hålla rätt kvalitet. Dethandlar också om olika situationer. Det finns exempelpå att elever känner sig orättvist behandlade och därdet kanske inte krävs så stora verksamheter för att enomprövning skall kunna ske och ha hög kvalitet. Detfinns andra situationer, där det handlar om att mankanske måste läsa in en längre kurs och behövermycket tid.Problemet med den proposition som regeringennyss har fått gehör för är att man försvårarför många att få till stånd en sådan här prövning ochfå den möjligheten, och det är jag väldigt olyckligöver. Det är då jag menar att de här eleverna hamnar iden situationen att de måste se till att få underkänt föratt få chansen. Det är fel signal.Vi moderater presenterade i debatten och i denmotion som vi väckte med anledning av propositionenen rad förslag till vad man kunde göra för attunderlätta för skolor och kommuner att se till att klaraav att göra prövningen kvalitativ, utan att det skullestöka till det så mycket för kommunerna. Tyvärr varni socialdemokrater inte beredda att ta till er deförslagen, utan ni klubbade bort dem totalt på engång.Regeringen har icke heller kunnat presentera ettgediget underlag för vilka problem det handlar om,med den möjlighet som den borgerliga regeringeninförde. Det enda underlag som finns, i varje fallverifierat, är minnesanteckningar från en hearing, därfyra säger fyra gymnasieskolor fanns på plats. Det ärinte ett tillräckligt underlag för något som har funnitsunder ganska . Jag tycker därför att det varolyckligt.Om vi nu håller oss till de möjligheter somfortfarande existerar, trots skolministerns arbete pådet här området, vill jag ändå fråga: Vad tänkerskolministern göra för att försäkra sig om att eleversom behöver ha ett högre betyg och som är bereddaatt lägga ner det arbete som krävs för att kunna få detinte skall vara förhindrade att läsa vidare påexempelvis högskolan? Det är oerhört väsentligt, i entid när kompetensen behöver höjas, att man intestoppar engagerade och målmedvetna ungdomar.Anf. 14 Statsrådet ()Herr talman! Låt mig först svara på frågan omunderlaget för regeringens förslag. En statligutredning har behandlat den här frågan och lagt framförslag på området. Det är en utredning som har varitutsatt för en mycket omfattande remissbehandling. Pådet viset är det inte alls så att regeringens förslag vilarenbart på minnesanteckningar från en hearing.Men det är självklart också så att situationen ärden att gymnasieskolan just nu genomgår väldigt storaförändringar och där det nya just är nytt. Då måsteman också vara beredd att vara lyhörd för de signalersom kommer, även om man självklart därmed inte kansäga att man säkert vet hur hela situationen ser ut.Jag vänder mig mot beskrivningen att man skullelöpa någon stor risk för att elever medvetet maskareller försöker bli underkända på en kurs. Jag tror inte,till skillnad från , att den risken är stor.Jag tror att den risken är mycket liten, om den ensfinns. Men om det skulle visa sig, som jag säger i mittsvar, att jag har fel på den punkten är jag ocksåberedd att ändra mig i andra avseenden.När det gäller elevers rätt att skaffa sig ytterligarekunskaper och få bevis för dessa i form av ett nyttbetyg står det i gymnasieförordningen attelever utan hänsyn till ålder har rätt att i alla kursersom får förekomma på ett nationellt program igymnasieskolan genomgå prövning för ett högrebetyg. Därmed finns den rätten garanterad.Rätten att få genomgå vuxenutbildningoch ytterligare utbildning utöver den man harfått och blivit godkänd på är en fråga som denparlamentariska utredning om vuxenutbildningenregeringen tillsatt bl.a. har till uppgift attfundera över. Jag tycker det är självklart attsamhällets resurser inte i första hand skall satsas påytterligare kurser för dem som redan har genomgåttkurser och fått ett godkänt eller högre resultat. Det ärviktigare att vi satsar på att höja kunskapsnivån hosdem som har en lägre kunskapsnivå, som inte hafttillfälle att gå en gymnasieutbildning eller inte nåttgodkända kunskaper i gymnasieutbildningen.Men även om samhället kanske måste användaresurserna mest på dem som har fått minst avutbildningssystemet, är det självklart att den somskaffar sig ytterligare kunskaper skall ha rätt att prövaför ett högre betyg. Visar det sig då i den prövningenatt man har skaffat sig större och djupare kunskaperän man tidigare kunnat uppvisa skall man självklartockså ha ett högre betyg.Jag ger nu också det viktiga meddelandet attregeringen tänker göra sådana ändringar i regelverketatt detta högre betyg skall räknas vid antagning tillhögre studier.Anf. 15 (m)Herr talman! Jag tror att det är många som ärglada över att regeringen tänker genomföra denförändringen. Det är viktigt att det högre betyget ochde faktiska kunskaperna är det som gäller när manskall antas till högskolan.Desto viktigare är det naturligtvis att se till attelever också har möjlighet att få de verkligakunskaperna redovisade i betygen. Jag konstaterar dåatt det beslut som Socialdemokraterna ochVänsterpartiet fattade innebär att detblir väldigt besvärligt för många elever att få denmöjligheten, och det är olyckligt.När det sedan gäller underlaget för diskussionenom betygskomplettering är det riktigt att vi hade enparlamentarisk beredning och ett omfattanderemissmaterial. Det var ju det underlag som denborgerliga regeringen använde för att införa än störremöjligheter för eleverna att pröva sina betyg. Sedanhar detta varit i funktion under en , ochjag konstaterar att resultaten och de faktiskaeffekterna inte är särskilt redovisade. Jag tycker attom man har praktiska erfarenheter av en verksamhetmåste man också ta dem till sig, i stället för att gå påantaganden som görs i ett förberedandeberedningsarbete.Sedan säger skolministern att risken för maskninginte är så stor. Nej, det kan man ju hoppas och tro,men tyvärr är min erfarenhet att eleverna är väldigtfiffiga. Vi har haft stora problem med taktikval igymnasiet och även i högstadiet under vissa perioder.Vi vet, och har vid olika tillfällen fått tillgripaåtgärder på grund av det, att elever har valt allmänkurs i engelska eller matematik för att få ett högrebetyg för att komma in på en utbildning. En massasådana här saker har dykt upp . Jag är räddför att man här har blottlagt ännu en sådan möjlighet,och det får fel effekt. Det är fel signal till ungdomar,som alltid skall stimuleras att göra sitt yttersta.Till sist vill jag kommentera skolministernssynpunkt att det måste vara viktigare att se till att allaåtminstone får godkänt än att underlätta för dem somvill spetsa sina betyg - skolministern uttryckte sig inteså, men det var andemeningen. Jag delaruppfattningen att det är nödvändigt att skolanförsäkrar sig om att alla elever når uppnåendemålen ivåra kursplaner. Men jag vägrar att ställa elever emotvarandra. Det får inte vara så att elever medstudiesvårigheter ställs mot elever som inte harstudiesvårigheter. Skolans och politikens uppgiftmåste vara att se till att varje elev får den bästautbildningen och gör sitt allra bästa för att bli såduktig som det någonsin går. Då är problemet, och detär ett problem för , att Socialdemokraternakonsekvent försöker hindra eller stoppa dem sommöjligen skulle kunna göra litet till.Anf. 16 Statsrådet ()Herr talman! En gymnasieutbildning är ju intenågon enskild verksamhet utan en gemensam. Denenskilde eleven i gymnasieskolan är fullt aktiv medsitt kunskapsinhämtande och sin kunskapsutvecklingmen ingår i en gemensamkunskapsutveckling som sker gemensamt i gruppen, iklassen eller på kursen i gymnasieskolan.Det är just därför man måste göra en avvägningmellan vad den enskilde har rätt att kräva för sin egendel och de regler som måste gälla för att dengemensamma verksamheten i gymnasieskolan skallfungera på bästa sätt. I den avvägningen gjorde denborgerliga regeringen en bedömning under sinregeringsperiod. gör en någotannan bedömning, eftersom hon är beredd att ivissa avseenden göra begränsningar när det gällerrätten att pröva för högre betyg. Den nuvarandesocialdemokratiska regeringen gör ytterligare enannan bedömning.Jag tänker inte raljera över att man ändrar sinbedömning i det här fallet. När vi har ett skolsystemsom utsatts för mycket stora och omvälvandeförändringar på måste självklart ocksåvi politiker vara beredda att revidera vårabedömningar när vi ser effekterna av olika förslag,eller när vi tar del av den oro som kan finnas på olikahåll. I det här fallet har och jag gjortolika bedömningar, men jag tror att vi kan delauppfattningen att det ändå måste göras en avvägning ide här olika fallen.Till sist, herr talman, vill jag säga att det självklartinte är så att vi skall ställa elever som saknar vissagrundläggande kunskaper mot elever som redan harskaffat sig dessa. Det är en konstlad motsättning, ochden skall vi inte understödja. Men vi har trots alltbegränsade resurser att satsa på utbildning. Om vi harett begränsat antal platser till en kurs, vilket vi har påmånga håll, så måste man göra en avvägning. Vemskall då få plats på denna kurs? Är det den elev, ellerden vuxna person, som redan har gått kursen och nåttde kunskapsnivåer som ställs som uppnåendemål förden kursen, eller är det den person som inte har gjortdet? I den avvägningen måste det självklart vara så attden person som inte har nått de kunskapsnivåer somär uppnåendemål på den kursen skall prioriteras föreden som redan har nått de kunskapsnivåerna.Men när det sedan gäller vilka möjligheter manskall ha som vuxen att få ett bevis på de kunskaperman har i form av att kunna pröva för ett högre betygskall det i det avseendet inte råda någon skillnad.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 1994/95:150 omsituationen i Sri LankaAnf. 17 Utrikesminister ()Herr talman! har ställt migfyra frågor angående situationen i . Innanjag besvarar dessa frågor vill jag först teckna en kortbakgrund till läget i landet.Under senare år har varit skådeplats fören grym och blodig konflikt mellan regeringen ochden tamilska separatistorganisationen , vilketstår för Liberation Tigers of Tamil Eelam. Det är ensvårlöst och komplicerad konflikt, där LTTE:s mål äratt få en självständig tamilsk stat i norra och östradelarna av . Långt ifrån alla tamiler stöderdock LTTE.En vapenvila mellan regeringstrupperna ochLTTE inleddes , och försök tillförhandlingar påbörjades. LTTE bröt vapenvilan den18 april, och den väpnade konflikten har sedan desspå nytt ökat i omfattning.Marianne första fråga är hur Sverigeagerar internationellt för att motverka ett förnyatinbördeskrig i Sri Lanka.Under den tid som vapenvilan rådde, omkring 100dagar, har framför allt agerat internationelltgenom EU:s gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitik. Vi har bl.a. givituttryck för vårt stöd för vapenvilan och de påbörjadefredsförhandlingarna i ett gemensamt EU-uttalande.Under ett möte med i om SriLanka () uttryckte sitt stöd förfredssträvandena och uppmanade alla parter ikonflikten att söka få till stånd konstruktivadiskussioner för att uppnå en varaktig fred.När sedan LTTE bröt vapenvilan uppmanade vitillsammans med övriga EU-länder LTTE att gåtillbaka till förhandlingsbordet, och bägge parteranmodades att anstränga sig för att landet skulle fåfred.I dagarna har ett ytterligare EU-uttalande gjorts,där LTTE:s attack mot civilbefolkningen i en byfördöms och LTTE ombedes att omgående inledapolitiska förhandlingar med de lankesiskamyndigheterna.Marianne andra fråga är hur Sverigesregering genom sina bilaterala relationer, bl.a. genomSIDA, försöker påverka situationen.Sveriges regering har i sina bilaterala kontaktermed vid upprepade tillfällen understrukitsitt stöd för fredssträvandena.Via biståndet söker regeringen hjälpa offren förkonflikten i landet genom humanitära insatser. Vistöder även insatser för att slå vakt om mänskligarättigheter och demokrati. Det bilaterala biståndet ärfrämst riktat till fattiga och eftersatta grupper. Vistödjer även landets ekonomiska utveckling genomnäringslivssamarbete.Marianne tredje fråga är vilkenberedskap regeringen har för ett eventuellt förnyatinbördeskrig på Sri Lanka.Mitt svar är att vi självfallet vill försöka hjälpaden civilbefolkning som kan komma att drabbas viden upptrappning av konflikten, en hjälp som t.ex. kankanaliseras via FN:s flyktingkommissarie,korset, eller LäkareUtan Gränser.På det politiska planet bedömer jag detmeningsfullt att diskutera eventuella insatser först närparterna finner sådana önskvärda. Det är viktigt attSverige noga följer händelseutvecklingen i landet ochtydligt markerar sitt stöd för en fredlig lösning påkonflikten. I ett läge då internationella insatseraktualiseras är vi självfallet villiga att pröva vadSverige kan bidraga med.Den fjärde och sista frågan gäller vilka intentionerregeringen har att bistå i återuppbyggnadenefter inbördeskriget.Det är viktigt att det internationella samfundet, dåkonflikten når en lösning, satsar på de områden ochden befolkning som får utstå så mycket avförstörelse och lidanden. Mycket kommer att behövabyggas upp från grunden - t.ex. skolor, sjukhus ochinfrastruktur. är beredd att stödjadenna återuppbyggnadsprocess.Jag vill när vi nu diskuterar passa på attinformera kammaren om att jag planerar att ha ettsamtal med utrikesminister inom denärmaste dagarna. Under detta samtal avser jag bl.a.informera mig om hur ser på lägeti landet och på möjligheterna att återupptaförhandlingarna med gerillan.Anf. 18 ()Herr talman! Jag vill börja med att tackautrikesministern för svaret, som i stora delaröverensstämmer med mina förväntningar påregeringens agerande.När jag ställde min interpellation för drygt enmånad sedan hade fredsprocessen just havererat.Frivilligarbetare nere i området hörde av sig och varmycket oroliga över situationen. De tyckte också attomvärlden reagerade mycket svagt, vilket ocksåoroade dem. Man påpekade att man är känslig föromvärldens reaktioner och att det borde höras merifrån omvärlden. Det var anledningen till att jagställde en interpellation.Ibland får man känslan av att vi i baraorkar med en konflikt åt gången. Därför kan det pågåen mängd stora konflikter i världen utan att vi överhuvud taget reagerar.Jag tycker att det är viktigt att vi orkar reagera,kanske framför allt när det gäller som harvarit ett av våra programländer . Nuhar vi äntligen fått se att man började förhandla. Närdet havererade är det oerhört viktigt att en reaktionkommer snabbt och att man tar till alla de maktmedelman har för att kunna påverka.Jag tycker därför att det känns tillfredsställande attdet i svaret åtminstone noteras att man har reageratfrån regeringens sida bl.a. via EU men ocksåbilateralt.Jag vill ytterligare fråga bl.a. hur man tänkerutnyttja näringslivssamarbetet för att påverka. Det ärockså en stor påverkansmöjlighet. Hur tänker manytterligare stödja de ideella organisationernasönskemål om reaktioner? Bl.a. IOGT-NTO-rörelsenhar hört av sig om att man skulle vilja se någon formav parlamentariskt nätverk som skulle kunna kommatill platsen om så skulle behövas för att öka trycket påregeringen.Vi vet att flyktingsituationen är mycketalarmerande. Det finns över 200 000 flyktingar i mängd flyktingläger. komockså en flyktinggrupp till . Såvitt jag förstårförpassades den ut ur landet.Jag skulle vilja fråga om det inte hade varitlämpligt att i den här situationen faktiskt ta emotflyktingarna och säga att vi anser att situationen nu ärså alarmerande att vi på detta sätt vill visa på att viockså tar emot flyktingar från . Det är omnågot en tydlig signal till landet att man börjar klassadet här som flyktingstatus och att omvärlden på så sättkommer att reagera.Det kan naturligtvis också få andra effekter somman kanske inte vill ha från regeringshåll. Men jagtror att det är viktigt att man vågar visa att manreagerar.Mina frågor gäller således näringslivssamarbeteoch flyktingsituationen. Varför reagerar man intekraftigare gentemot flyktingar som kommer hit?Anf. 19 Utrikesminister ()Herr talman! Jag tror, , attdet är mycket bra när konflikter av olika slag tas upp iparlamentet. Det finns en tendens till att vissa storakonflikter väcker vårt stora intresse. Men det är ocksåväsentligt att man i ett land som - som harhaft perioder av både stor våldsamhet och fredlig ochmycket positiv utveckling - ser till möjligheterna attåtergå till den här fredliga och positiva utvecklingen.Jag tror att det kan vara en modell attparlamentariker tar ett ansvar i kontakt med kolleger ilandet i fråga - i detta fall - och försökertala med båda parter.