prot · GI0981 · 1995-03-29 00:00:00 — De förslag ochtankegångar vi fört fram i motionen när det bl.a. gäl-ler sjösäkerhet kommer med i den fortsatta utredning-en.Vår andra motion har utmynnat i en reservation.Vi vill att man skall intensifiera arbetet med att se tillatt svensk sjöfart får hjälp och stöd att installera kata-lysatorer på fartygen. Vi vet att många av farty-gen är väldigt smutsiga och skulle tjäna på katalysato-rer.Jag blir litet fundersam när utskottet avslår vårtyrkande. Det sägs att det är förorenaren som skall tahela ansvaret. Det är riktigt att förorenarna är de somskall ta ansvaret, men jag vet att staten förut har gåttin och hjälpt till på andra områden för att komma tillrätta med miljöförstöring. Det är konstigt att statenkan hjälpa till på andra områden medan man är väl-digt negativ och ovillig att ställa upp när det gällersjöfarten. Jag tycker att det är väldigt konstigt.Med det, herr talman, vill jag yrka bifall till reser-vation 6, mom. 14, i detta betänkande.Anf. 71 ()Herr talman! Vatten är en förutsättning för liv. Detårar som jag fäller kan vara någon annans tårari framtiden, likaväl som de kan vara snön över fjället.Så fungerar ett kretslopp. Vattnet är vårt gemensam-ma ansvar. Vi äger det alla gemensamt. Med "alla"menar jag ett globalt perspektiv. Rent vatten är fortfa-rande en självklarhet för svensken i gemen men bristvara för t.ex. namibier, vilket det senasteprojektet har visat.80 % av jordens yta är täckt med vatten. avbefolkningen bor vid kusten. av allagodstransporter sker till sjöss.Sjöfarten är sedan årtusenden ett naturligt inslag imänniskors handel. Sjöfarten är också det energief-fektivaste transportsätt som vi använder när detgäller godssidan.Men sjöfarten har också en baksida som främstbestår i kraftiga emissioner av svaveloxider och kvä-veoxider. Med renare bränsle och katalysatorer skulledock en stor del av dessa emissioner kunna minskas.Kväveutsläppen skulle med en katalysator kunnaminskas , vilket skulle ha stor betydelse förÖstersjön. Man räknar med att av Östersjönsbotten är död. Det beror till viss del på kväveut-släppen. använder en stor del av fartygenbränsle med en svavelhalt som överstiger 0,5 %.Det finns ett slags frivillig överenskommelsemellan vissa rederier, främst på passagerarsidan, sominnebär att man använder lågsvavligt bränsle. Vi me-nar att internationella avtal och nationellt förbud motförsäljning av bränslen som innehåller mer än 0,5 %svavel skulle vara ett effektivt sätt att få bort denmiljödåliga bränsleanvändningen. vill vi se ensänkning av svavelhalten i bränsle till 0,1 %.Utskottets motivering till avslag på denna yrkan ärhäpnadsväckande. Man menar att ingenting hindrar ettfartyg från att tanka i något annat land. Det är enargumentation som är fullständigt ohållbar. I så fallskulle en stor del av svensk konsument- och läkeme-delslagstiftning vara fullständigt ogiltig. Konsekven-sen av utskottsmajoritetens resonemang blir att lagarendast kan stiftas på den nivå där ribban är lägst in-ternationellt sett.Katalysatorer, som pratade om,är en dyr investering med en snittkostnad, inklusiveinstallation, på ca 3 miljoner. Trots att bra teknik ärfullt tillgänglig hindras investeringen av höga kostna-der. Det är därför nödvändigt att sjöavgifter i storutsträckning ges en miljövänlig karaktär, där katalysa-torförsedda fartyg m.m. gynnas. Ett miljöklassystembör införas på bränsle och en speciell avgift på sva-velutsläpp, som blir kännbar, bör tas ut.Olyckor inomskärs blir allt vanligare och konsek-vensen blir ofta oljeutsläpp och, om det vill sig riktigtilla, utsläpp av ytterst miljöfarliga produkter. Vi villdärför att man gör en närmare översyn av transporter-na av miljöfarliga ämnen och förbjuder dem om deinte är strikt nödvändiga.Med tanke på de stora oljeutsläpp som skett påsistone genom olyckor - det finns förstås andra orsa-ker också - ser vi det som en nödvändighet att använ-da lots i större omfattning än vad som sker. Vimenar att det är ett enkelt sätt att minska olycksriskenoch olyckans konsekvenser. Tyvärr har utskottsma-joriteten hänvisat till den framtida Sjöfartsutredningenoch yrkat avslag.Vi menar att lotsning dessutom skall tillämpas ihögre grad på de fartyg som har enkelt skrov.Som bekant har vi miljöpartister länge förordat enenergieffektivisering. Vi vill framför allt minska an-vändandet av fossila bränslen och kärnkraft. Därförser vi det inte alls som en omöjlighet att volymentransporterad olja skulle kunna minskas. Då skulle viundvika risken för verkligt allvarliga olyckor somskulle hota stora delar av kustområdena och djur ochväxtliv till havs.Alltför många allvarliga olyckor med utsläpp avolja har redan skett, måhända inte i . Men somjag sade inledningsvis känner vatten inga nationsgrän-ser. Kontentan blir att oljeutsläppen drabbaralla, om de får fortskrida.Vi ser en stor potential i godstransporter med sjö-fart. Vi tror att stora möjligheter finns att överföravägtransporter till sjövägen. Ett normalstort tankfar-tyg kan ersätta 600 lastbilar till en proportionellt settmycket mindre energiåtgång. Med de säkerhetskrav viföreslår och investering i katalysatorer samt ekono-misk styrning för miljöeffektivisering av sjöfarten, ärsjöfarten en stor framtidstransport på godssidan ochkanske även på passagerarsidan.Vi vill gärna förorda en expansion av sjöfarten ochse att den lyckas avlasta vägarna. Vi menar att detfinns fler attraktiva hamnar i som inte utnytt-jar hela sin kapacitet och som skulle kunna avlastastorstädernas hamnar. Ett känt och tydligt exempel ärhamnen i , som skulle kunna avlasta Stock-holms hamn.Vi tror att flera hamnar gynnar konkurrensen ochsjöfarten generellt. Fler verksamma hamnar skulledessutom decentralisera hamnintäkterna och avlastakänsliga delar av skärgården.Vi menar att sjöfarten är mycket viktig. Men dessexpansion är även förknippad med ansvar. Därför ärdet nödvändigt att agera politiskt och använda sig avde tillgängliga instrumenten och den teknik som finnsför att minska den negativa miljöpåverkan och ökasäkerheten.Med detta vill jag yrka bifall till reservationerna 3,5 och 7 men tillägga att jag och givetvisstår bakom alla våra reservationer och våra två sär-skilda yttranden. För att spara tid yrkar vi inte bifalltill alla reservationer.Anf. 72 TOM ()Herr talman! I anslutning till sjöfartspolitikenfinns en rad moderata motionsyrkanden. Men efter-som merparten av dessa frågor nu behandlas i någonav de fem utredningar som arbetar med sjöfartsfrågorför närvarande behöver vi inte ta upp dem . Mo-derata samlingspartiet har dock en reservation när detgäller förslaget till medelsanvisning för rederistödet.Herr talman! Alldeles har vi fått en nyESO-rapport. Den har titeln , vad kos-tar det egentligen?. I denna rapport, som Finansdepar-tementet har gett ut, konstaterar man bl.a. att "studierom stödens effekter ger i sin helhet en pessimistiskbild. De flesta studier visar på svaga effekter av stö-den, ibland negativa effekter som åtminstone iblandmotverkar vissa av stödens mål. Mot bakgrund avdessa studier framstår företagsstöden som alltföromfattande. Samhällsekonomiskt negativa effekterkonstateras oftast för de konserverande stöden somsubventionerar produktion eller som håller företag vidliv som annars hade gått i konkurs. "Expertgruppen har visserligen inte studerat justrederistödet. Men det finns ingen anledning att tro attdet skulle skilja sig från de andra stödformer som manhar studerat.När rederistödet infördes befann sig densvenska handelsflottan i en akut kris, delvis - menbara delvis - beroende på konkurrens från bekvämlig-hetsflaggade lågkostnadsbesättningar. Genom kron-devalveringen sänktes i realiteten de svenska löne-kostnaderna . I ett europeiskt perspektiv kanman inte längre hävda att svensk arbetskraft på någotsätt är att betrakta som högavlönad.Konkurrensen från lågkostnadsbesättningar finnsvisserligen kvar, men detta är inget som är unikt försjöfarten. Liknande kostnadsrelationer finns äveninom andra näringsgrenar, t.ex. skogs- och malmnä-ringarna.Dess värre är det så att krondevalveringen och re-deristödet har medfört att svenska redare numera, ivarje fall delvis, konkurrerar med en arbetsintensivoch omodern utrustning - ett konkurrensmönster somsvensk industri i övrigt lämnat. Så är t.ex.medelåldern för det svenska tonnaget, speciellt förtorrlastarna, förfärande hög.Problemen för svensk sjöfart är, på samma sättsom för all annan svensk industri, i stället att hänföratill en alltför hög skattebelastning av arbetskraften,alltför höga räntekostnader, som beror på en otill-räcklig ekonomisk politik, och till en rigid arbetsrätts-lig lagstiftning. Men dessa missförhållanden löser viinte med skattefinansierade stödåtgärder.Konkurrensen inom den europeiska sjöfartenmåste givetvis ske på rimliga och likvärdiga villkor,något som regeringen och den sittande sjöfartspolitis-ka utredningen närmast får begrunda. En avvecklingav det direkta stödet bör däremot påbörjas. Dennaslutsats styrks av ESO-rapporten.Jag yrkar därför bifall till den moderata reserva-tionen om en reducering av stödet med 150 miljonerför nästa budgetår.Herr talman! Slutligen vill jag säga att Moderatasamlingspartiet inte har ändrat uppfattning när detgäller behovet av ett statligt båtregister. Jag instäm-mer därför i det yrkande som och Centernhar framfört när det gäller reservation 10.Anf. 73 ()Herr talman! Det går inte att föra sjöfarten på talutan att tänka på de senaste årens katastrofala sjö-fartsolyckor. Icke minst vårt land och vi själva hardrabbats oerhört hårt. Vi minns januarinatten 1993 dåfärjan sjönk i södra . Vikommer ej heller att glömma färjan förlis-ning i utloppet av på väg från tillStockholm , då enligtuppgift 852 personer omkom i samband med att Es-tonia kantrade och sjönk till botten.Vi kan inte helt förhindra att det kommer att in-träffa sjöolyckor även . är sjöolyck-or, framför allt de svåra, en kombination av naturensväsen, tekniska brister och den mänskliga faktorn.Men vi måste ha som mål att göra vad vi kan för attolyckor liknande de som hände med aldrig mer kommer att inträffa. Vi kanförbättra sjösäkerheten och höja säkerhetsmarginaler-na.Orsaken till olyckor får aldrig vara att man intehar tid eller råd att åtgärda brister eller ta till sig nyteknik. Det är när olyckorna inträffat som man gör destörsta tidsförlusterna. Det är också då de största kost-naderna uppstår. Därför måste vi fortsätta att förbättrasjösäkerheten både i vår egen fartygsnäring och på detinternationella planet.Det finns glädjande nog en bred samstämmighet idessa frågor och ett stort intresse för dem bland riks-dagens ledamöter. Det visar inte minst betänkandet.Vi har haft inte mindre än 42 motioner med tillsam-mans 85 delyrkanden. De handlar till en övervägandedel om förbättringar i sjösäkerheten och en renare ochbättre miljö. Här är vi eniga. Även om det till betän-kandet har fogats elva reservationer kan jag vid minläsning inte finna någon större skillnad i ambitionsni-vå vad det gäller sjösäkerhet, fartygs- och sjömiljö.Det är mer detaljer som man vill peka på i reservatio-nerna.Jag vill också peka på att det finns en stor sam-stämmighet mellan utskottet och regeringen när detgäller synen på svensk sjöfartsnärings framtida ut-veckling, förbättrad sjösäkerhet och miljö.Jag kan inte heller undgå att påpeka att det finnsen skillnad i synen på sjöfartspolitiken mellan dennuvarande socialdemokratiska regeringen och denförutvarande borgerliga fyrpartiregeringen. är detinte längre halvårslånga framförhållningar som skallprägla sjöfartspolitiken. Den nuvarande regeringeninser vad vi socialdemokrater i utskottet sedan längepåpekat, att sjöfartspolitiken med dess kostnadskrä-vande investeringar måste ha en långsiktig framför-hållning.Den förutvarande regeringen och den borgerligariksdagsmajoriteten bidrog till att den svenska han-delsflottan flaggades ut. Man satte andra flaggor iaktern på fartygen än den svenska. Jag kan i viss månförstå redarnas svårigheter, om de får politiska direk-tiv från riksdag och regering halvårsvis. Det var justden politiken som Tom tog upp, som gjordeatt det inte skedde några investeringar under den förraregeringsperioden.Jag är också tillfredsställd med att regeringen hartillsatt två utredningar. Det är först och främst densjöfartspolitiska utredningen, som skall utreda sjö-fartsnäringens långsiktiga perspektiv och se hur manskall kunna främja den svenska sjöfartsnäringen.Dessutom kommer kommunikationskommittén attbehandla sjöfarten, hur man kan integrera och koordi-nera sjöfart, luftfart och landtransporter.Även om det ser ljust ut för densvenska sjöfarten och det sker en återgång till svenskaakterflaggor, beror det på den ökade utrikeshandelnoch också på kronans låga värde. Vi är mycket bero-ende av sjöfarten, eftersom praktiskt taget ären ö när det gäller utrikeshandel. Både export- ochimportgods fraktas till påbåt eller färja. Då kan man inte förlita sig på attsvensk sjöfartsnäring skall klara sig pågrund av en låg kronkurs.Jag nämnde två utredningar som arbetar medsjöfartsnäringens framtida utveckling. Jag vill ocksåpåpeka att det finns ytterligare kommittéer som nyli-gen tillsatts och som skall arbeta med såväl sjömiljösom sjösäkerhet. Dessutom kommer Gotlandsutred-ningen att lägga fram sitt betänkande om hurman skall förbättra och effektivisera sjötrafiken medGotland.Eftersom motionerna i huvudsak tar upp de frågorsom kommer att behandlas i de nu pågående utred-ningarna, blir motionerna i stort sett tillgodosedda.Därför ställer sig utskottet bakom förslaget i bud-getpropositionen, med undantag av en punkt. Detgäller frågan om , . Här har regeringen föreslagit att HKF skallinordna sin verksamhet under . Det är ioch för sig riktigt att man sammanför verksamheterinom samma område, för att effektivisera och sparaadministration.När det gäller Kultur- och fritidsrådet finns en in-ternationell överenskommelse om att man skall kunnage sjöfarande besättningar kultur- och fritidsaktivite-ter i svenska hamnar. Förutom bidrag från staten tillverksamhet bidrar också de ombordanställdas fackligaorganisationer och likaså rederierna till verksamheten.Dessutom finns det en del fonder, som också bidraroch stöttar verksamheten ekonomiskt.Om verksamheten skulle inordnas under , finns det en oro bland de ombordanställda ochderas organisationer för att dessa frivilliga bidragskulle kunna upphöra. Vi tror från utskottets sida attdet kan ligga någonting i detta. Därför säger vi, att omman kan effektivisera verksamheten och administra-tionen så att man uppnår samma besparingar som ettinordnande under skulle innebära, kanKultur- och fritidsrådet även i fortsättningen bedrivasi nuvarande organisationsform. Detta vill vi ge rege-ringen till känna.Vi gör också ett tillkännagivande av motionernaom återinförande av båtregistret.Båtregistret infördes och var obligatoriskt förbåtar över en viss längd och med en viss motorstyrka.Det avskaffades 1992. Alla som var i beröring medsjösäkerhet och övervakningsfrågor tyckte att registretvar bra och underlättade deras arbete. I stället infördesett frivilligt register, som handläggs av försäkringsbo-lagen. Enligt uppgift ingår av fritidsbåtarna iregistret. står alltså utanför registret, och mankan anta att det bland dessa finns sådana båtägare somvållar besvär både för myndigheter och för dem somskall vidmakthålla ordningen till sjöss.Det finns inte heller någon lag som säger att båtarskall vara ansvarsförsäkrade. Man får således framfö-ra båtar av alla storlekar, t.o.m. stora passagerarfärjor,utan obligatorisk försäkring. Även flygplan får flygasutan ansvarsförsäkring. Däremot får inte en mopedmed högsta tillåtna hastighet av framföras utanatt den är ansvarsförsäkrad. Det finns motioner tillårets riksdag om införande av en obligatorisk försäk-ring.Det finns också motioner om att införa en båtskatt.Det är tre utskott som behandlar dessa frågor. Det ärdels trafikutskottet, som handlägger frågor om båtre-gistret, dels lagutskottet, som behandlar ansvarsregler,och dels skatteutskottet, som behandlar skattefrågor.Vi säger i betänkandet att regeringen bör återkommatill med ett samlat förslag om båtregister,ansvarsförsäkring och eventuell skatt när de andrautskotten har behandlat sina motioner.Vad gäller de reservationer som har fogats till be-tänkandet, inryms också de förslag som framställs ireservationerna i de utredningar som har tillsatts ochsom arbetar med sjöfartspolitiken. Det gäller såvälstöd till sjöfartsnäringen som miljö- och säkerhetsfrå-gor.Reservation 6 gäller katalysatorer på fartyg. Visom i går var med vid besöket på färjaSymphony fick besked om att det är praktiskt tagetomöjligt att installera katalysatorer i befintliga fartygav utrymmesskäl. En katalysator på denna färja skullekräva ett utrymme om , och ett så-dant utrymme finns inte i maskinrummet. Däremotfinns katalysator under de dieselmotorer som svararför elförsörjningen som fartyget ligger ihamn. Det är en helt annan sak. Utrymme för att sättain katalysatorer på fartyg för drift finns inte på mångabåtar. Däremot arbetar man för att hitta annan teknikför att få en bättre rening av dieselavgaserna.Vad gäller elförsörjningen i hamn, som Miljöpar-tiet har ett särskilt yttrande om, fick vi i går ocksåbeskedet att det för del i Värtahamnenskulle innebära en investering på mellan 8 och 9 mil-joner kronor. har inte yrkat på detta, menriksdagen kan näppeligen anta ett förslag om att detskall vara obligatoriskt med elförsörjning som ärlandbaserad utan att skicka med pengar för det.Därför kan jag, herr talman, föreslå avslag påsamtliga reservationsyrkanden och yrka bifall tillutskottets hemställan.Anf. 74 () replikHerr talman! argumenterar förett statligt fritidsbåtsregister, och skrivningen frånutskottet pekar i samma riktning. Jag tror att det be-hövs någon form av fritidsbåtsregister, men jag är intelika övertygad om att det skall vara ett statligt sådant.Om det föregående, statliga registret summerade in287 000 båtar och det frivilliga 160 000på , tycker jag att takten i det frivilliga registretär så rejäl att det inte finns någon anledning att avbry-ta det , utan det bör få fortsätta ett tag till.Därför yrkar jag bifall till reservationen.Anf. 75 () replikHerr talman! Vi säger inte att det skall vara ettstatligt register, utan vi säger i utskottsbetänkandet attdet måste vara ett register som omfattar samtliga båtarmed en viss storlek och en viss ordning. Jag hållermed om att det förra registret kanske var administra-tivt krångligt, men det var också mycket motståndmot det. Jag tror att man kan hitta en mycket bättreadministration för ett kommande register. Det är ing-enting som säger att försäkringsbolagen inte kanhandlägga det i fortsättningen också, men det måstevara ett obligatoriskt register, där alla båtar av en vissstorlek skall vara med.Anf. 76 () replikHerr talman! Det var ett hugnesamt besked. Föratt konfirmera det skall jag läsa vad utskottet säger,vilket jag kan instämma i:"anser - - - att ett fritidsbåtsregis-ter innebär stora fördelar främst från sjösäkerhets- ochordningssynpunkt. Dessa fördelar kan tillvaratas inomramen för ett frivilligt register - under förutsättningatt ett sådant register når samma anslutning som ettstatligt, enligt lagregler därom. "Vi är i så fall överens i sak.Anf. 77 () replikHerr talman! tar upp frågan omkatalysatorer, som vi har en reservation om till dettabetänkande. Vi i trafikutskottet var, som HåkanStrömberg sade, på i går. Vi delades därupp i två grupper, och jag var inte med i den gruppsom hörde den här diskussionen.Det påminner mig om diskussionen om katalysato-rer på bilar, när olyckskorparna var ute och gafflade.De sade att det var omöjligt, att man skulle få byggaom bilarna, att det var fråga om gigantiska summorpengar och att de inte fick plats. för man sammadiskussion igen. Man har varit på en båt och hört enpart, och då är det hela sanningen. Detta är fantastiskt.Håkan borde kunna komma med enbättre motivering för att avslå en motion. Det här varen av de sämsta motiveringar som jag har hört i denhär kammaren.Anf. 78 () replikHerr talman! Det var inte många som byggde omsina bilar och satte in katalysatorer, utan det var fram-för allt på de nya bilarna som man började införakatalysatorer. Det är samma sak med fartyg. Det ärsjälvklart att man när man bygger en ny båt kan geutrymme för en katalysator. Men att bygga om dessabåtar för att placera en sådan är praktiskt taget omöj-ligt, därför att det finns inte utrymme. Jag nämnde attdet på Finlandsfärjorna behövs ett utrymme på unge-fär för denna åtgärd.Anf. 79 () replikHerr talman! hakar upp sig på50 kubikmeter. Det verkar som om det är den endakatalysator som finns. Såvitt jag förstår har sjöfartenpå många andra områden diskuterat och kommit framtill andra lösningar. Låt oss inte tvista om det. Menom man skall ha en motivering, kom då inte och sägatt detta är omöjligt! Man satte in katalysatorer pågamla bilar - detta var inte omöjligt. Så mycket bordeHåkan veta.Anf. 80 () replikHerr talman! Det är helt riktigt, som Karl-ErikPersson säger, att man arbetar väldigt intensivt för attrena dieselolja på fartygen. Men det är inte genomkatalysatorer, utan det är andra metoder som man ärinne på. Man har gjort verkligt framgångsrika försök,även om man inte har gjort dem i full skala. Detkommer ny och bättre renings-teknik utan att man behöver ha katalysatorer på farty-gen.Anf. 81 PER ()Herr talman! Vi har ett utvecklat och obligatorisktregistreringssystem för bilar och , medskatter och försäkringar. Varenda fritidsfastighet ärregistrerad och beskattad. Tyvärr togs det tidigareinförda obligatoriska registret för fritidsbåtar bort medbeslutet , och därmed försvann förde-larna vad gäller ökad sjösäkerhet, stävjande av eko-nomiskt fiffleri, identifiering av stöldgods och miljö-förorenare. Frivillighet är väldigt bra, men duger likalitet för fritidsbåtar som för bilar och husvagnar.En avgiftsbelagd registrering av fritidsbåtar bör,enligt vår mening, göras obligatorisk igen och liggatill grund för ett övervägande om beskattning och eneventuell ansvarsförsäkring. Det gäller att kunnabestrida kostnader, men i ännu högregrad de ökade miljökostnaderna. Våra känsliga kusteroch kusthav stressas och påverkas negativt av de storafritidsbåtarnas framfart. Det gäller både fauna ochflora. är det en allmänt vedertagen tanke attförorenaren skall stå för kostnaderna. Varför skulle dåinte båtägarna göra det?I enlighet med de tidigare registreringsreglernaanser vi att det är rimligt att de mindre båtarna, under5 meter och med motorer mindre än 14 hästkrafter,undantas.Herr talman! Det gläder mig att utskottets majori-tet i denna fråga har i stort sett identisk inställning.Jag vill därmed yrka bifall till utskottets förslag vadgäller fritidsbåtsregister i mom. 20.Anf. 82 ()Herr talman! Jag skall ta upp några motioner somjag har väckt tillsammans med flera andra ledamöterfrån . Jag börjar med en motion om reser-verade platser på Gotlandsbåtar. Det är ett motions-krav som har fört fram men intehar fått gehör för. Det gäller en mycket berättigadmotion.Gotland är som bekant en mycket uppskattad tu-ristö, och för den som skall ta sig dit och framför alltdärifrån på somrarna gäller det att boka bil-jett. Man måste vara ute en eller i förvägför att veta att man skall kunna ta sig dit.Detta innebär naturligtvis problem för gotlänning-arna. Om man skall resa från ön under sommarhalv-året, , vid nyåret eller på , måste man vara ute för att veta kan ta sig därifrån. Har man en släkting som borpå fastlandet och akut behöver komma över dit, finnsdet som regel ingen plats på färjan.Det här är alltså ett problem för gotlänningarna,och ni kan tänka er hur det skulle vara om det vorelikadant i , dvs. att alla som bor i skulle för att kunna komma ut ur stadenunder sommarhalvåret vara tvungna att boka plats påvägen i förväg. Jag undrar om enStockholmsfamilj skulle acceptera att t.ex. om manhar en sjuk dotter i bli hänvisad till flygeteller till att man får vänta med atthälsa på hos henne.