prot · GI09103 · 1995-05-11 00:00:00 — Försvarsministern har ocksåett känt engagemang i det folkliga försvaret och fri-villigorganisationerna. Han värnar om dem, och hangör det i god socialdemokratisk anda.Det har här inte talats så mycket om demokratin isig annat än att vi har talat om att demokratin ocksåbehöver genomföras i vår omvärld. En del av demo-kratin är att civilbefolkningen känner trygghet om detblir kriser och krig, men också om det händer andrasaker som påverkar vårt samhälle.Vi var några stycken riksdagsledamöter iNew . Vi åkte i väg på och var medpå nedrustningsförhandlingarnas första fas. Det ärsjälvklart en av de delar som verkligen behöver disku-teras, och jag är tacksam och glad över att Sverigespelar en aktiv roll.Men det hände också andra saker när vi var i NewYork. Det har tagits upp här underdagen. Det gäller det som hände i . Det varen terrorism som verkligen påverkade det civila sam-hället. Det var en terrorism som satte skräck i väldigtmånga människor. Vi fick se det på nära håll eftersomTV ständigt bevakade detta.Vi såg vilka krafter som kan vara i gång i olikaländer. Där var det en grupp amerikanska medborgaresom vände sig emot de federala myndigheterna ochdärmed också skadade människor. Jag tror att det var152 döda, många hundra skadade och flera saknade.Det satte verkligen i gång det civila samhällets resur-ser och möjligheter att klara av en krissituation.Det har också här tagits upp i . Det var engas som användes av en religiös grupp. Man kanverkligen fråga sig i vilket syfte, men det drabbadeväldigt många människor. Framför allt satte detskräck i människorna.Dessa saker som händer utomlands får också ef-fekter här i . har vi inte riktigthaft klart för oss att terrorismen är ett hot och en risksom också kan drabba oss. Jag läser i tidningen säkerhet att gasattacken i är skräckscena-rio för . Det kan vara väldigt riskabelt förGöteborg, eftersom man har väldigt många transpor-ter av farligt gods.Det har varit en mångfald incidenter och olyckorrunt om i världen och även här i som alla hardet gemensamt att de inte var förutsägbara, att de hargett stora återverkningar och att många har drabbats.Det har visat på det "normala" civila samhällets möj-ligheter men och brister i förutsättningar att hanterakatastrofer av olika dignitet.Jag kommer då tillbaka till det som är skrivet ibetänkandet och som citerar propositionen.Där står att det civila försvarets förmåga att lösasina uppgifter är beroende av det fredstida samhälletsutveckling.Vi vet att vi inte kan bygga bort alla risker, men vihar ett ansvar att försöka hindra farorna. Här hemma iSverige har vi mer och mer kommit till insikt om atthoten och riskerna inte enbart är förbundna medkrigstillstånd. Den stora och mycket välskrivna Hot-och riskutredningen som är ute på remiss kommeratt bilda ett underlag för det framtida försvarsbeslutet.Den hade som uppgift att utreda påfrestningar ochrisker i det fredstida samhället och hur beredskapenmot dessa skall kunna stärkas. Att vi bygger det civilasamhället för att klara av påfrestningarna är kanske enav de största demokratiska säkerheter som vi har inomtotalförsvaret.När vi började den här utredningen var det väldigtmånga som var, inte hånfulla, det skall jag inte påstå,men de ansåg att del scenarion var ganska överdrivna.Men verkligheten kommer i fatt oss. En del av dessascenarion har varit ett säkrare samhälle, massflykt tillSverige, utan el stannar , radioaktiva ämnenslår ut jordbruk i , gasmoln lamslår ochstörtflod i . Om vi bygger upp det starkasamhället klarar vi också de andra påfrestningarna.Det har hänt och händer väldigt mycket just nu in-om det civila försvaret. En sak som händer den 1 julibetraktas av många som den största reformen någon-sin inom den här sektorn. Det är när ansvaret för civil-försvaret går över till kommunerna. Här handlar detom rejäla grepp. Det blir naturligtvis mycket påtagligtnär det gäller räddningstjänsten i krig, men även närdet gäller det kommunala ansvaret som är direkt bun-det till kommuninvånarna.Därför anser jag att det som har tagits fram i pro-positionen är mycket viktigt. Det har vi diskuterat iförsvarsutskottet. Det civila försvaret har behandlatsmycket positivt. Jag tycker att det är en tydlig marke-ring av att försvarsutskottet har breddat sitt ansvaroch sina diskussioner på ett markant sätt.Jag tycker att den positiva behandlingen av detcivila försvaret är en del av demokratin. Krigets för-ödelser och ansvaret för den civila befolkningen hartagits upp här. tog uppdetta att även kvinnor skall försvara sig. Det finnsmycket att tala om när det gäller vad kvinnor utsättsför i krig och kristillstånd. Det kan vi kanske ha ensärskild diskussion om. Men jag tycker att det finnsanledning att påtala att ett demokratiskt samhälle meden stark känsla för medborgarnas rättigheter är vårtrygghet även i en krigssituation.Ett stort antal reservationer har fogats till det härbetänkandet. Jag tänker inte gå in på dem. Vi harbesvarat många av dem med hänvisning till nästaförsvarsbeslut och även till behandlingen av Hot- ochriskutredningen.Det finns också en reservation om skyddsrums-byggande. revisorer har, under gårdagentror jag, lagt fram ett förslag angående revision avdetta. Det kommer också att vara ett underlag för ossatt behandla vid nästa försvarsbeslut.Med detta tillstyrker jag hemställan i utskottetsbetänkande och avstyrker de motioner som berör detcivila försvaret.Anf. 78 () replikFru talman! Jag tycker att detta var ett mycket brainlägg. Men, snälla , jag förstår inte hurdet hänger ihop med hur ni röstar här i kammaren.Iréne Vestlund listade t.ex. upp miljöhoten på ettalldeles utmärkt sätt, men har majoritetendet tyckt att man skall skära ner medungefär på miljöområdet. Om nudetta är ett stort hot undrar jag hur man kan skära däroch satsa så mycket på det militära. Det förstår jaginte.En sak som sade som var mycketklokt var att man måste bygga det civila samhället påett bra sätt. Om man skall undvika terrorism, utanför-skap och allt det som kan gödas i ett samhälle som är idisharmoni måste man inse att detta ökar om klyftornai samhället ökar. Det är just detta man gör om manförsämrar för kommunerna att ha en bra och tryggbarnomsorg, en bra skola osv. Då försämrar man jusjälva samhällsklimatet. Detta leder sedan till att mangöder detta som vi inte vill ha.Jag delar syn på civila hot ochmiljöhot. Men jag förstår inte hur man då kan skäraner på miljösatsningar och hur man kan göra ned-skärningar för kommuner och landsting som kan läggagrunden för det goda samhället.Anf. 79 () replikFru talman! Bästa , jag har undermånga år varit en aktiv socialdemokratisk politikeroch arbetat mycket hårt för ett demokratiskt samhälledär de sociala orättvisorna skall minimeras. Det de-mokratiska samhället kräver också en trygghet påmånga olika sätt.För mig är samsynen på det totala försvaret, detcivila försvaret med demokratin och tryggheten förmedborgarna parat med det militära försvaret, en delav detta att bekämpa de sociala orättvisorna. För migär demokratibegreppet en ledstjärna i det totala för-svaret.Anf. 80 () replikFru talman! Jag tycker att det låter mycket klokt.Men jag undrar om människor som drabbas av eko-nomisk stress därför att båda är arbetslösa, därför skär ner arbetslöshetsersättningen även för lågin-komsttagare och därför att barn får det svårare i sko-lorna på grund av att man drar in på kringpersonalkänner ökad och stabil trygghet genom att man satsarpengar på ubåten i stället för att satsa dempå den sociala tryggheten. Jag tror inte att det är så.Jag tror att den här prioriteringsfrågan är oerhörtviktig.Just nu sker mycket i en rasande takt. Vi tar stora,starka och långa steg mot ett samhälle i mindre balansoch mindre harmoni. Alla som har varit i sådana sam-hällen vet vad som göds där. Det är inte bra. Det ärgrogrunden för det samhälle som intevill ha. Därför menar vi i att vi måsteflytta pengar från den militära delen till den civila föratt gör det som egentligen vill, nämli-gen bygga ett bra samhälle.Då förstår jag inte hur i eftermid-dag kan trycka på den knapp som innebär att vi skallta 55,8 miljarder och inteckna för framtiden för inköpav militärt materiel. Det är 15 gången mer än denbesparing som gjordes i vårpropositionen. Den be-sparingen gick framför allt ut över kommuner, lands-ting och sjuka. Jag tycker att priorite-rar fel.Anf. 81 () replikFru talman! Hur jag prioriterar tror jag faktisktinte att skall börja ha synpunkter på.Däremot måste jag säga att om man skall ha en hel-hetssyn på samhället, skall man naturligtvis ocksåvara realistisk och sanningsenlig i en diskussion omde ekonomiska manövrerna mellan olika poster. Bir-ger säger att all social omsorg i vårt landskulle kunna räddas genom att vi lägger ned projektetFlundran. Det får vara någon måtta på något mindrekompetenta uttalanden även från sedan gäller miljöansvaret ser jag ett resultatav hur man använder en del av våra naturresurserligga framför fru talmannen. Man trycker upp materialsom sedan antagligen inte kommer att återvinnas.Anf. 82 ()Fru talman! Så här långt fram i debatten harsjälvklart mycket redan sagts. Jag tänker uppehållamig vid några reservationer, faktiskt utan att anföranågra citat ur litteraturen.I reservationerna nr 12 och nr 13 vid betänkandetbehandlas en del av den verksamheten, nämli-gen YS 2000 eller ytstridsfartyg 2000, den nya gene-rationen av ytstridsfartyg, och ubåt . I den folk-partistiska reservationen nr 12 framhåller LennartRohdin att man borde avvakta med att pröva projektYS 2000 till dess att Försvarsberedningen vägersamman våra totala framtida försvarsresurser. I reser-vationen 13, avgiven av och Miljöpar-tiet, menar man att både YS 2000-projektet och ubåt2000-projektet borde avbrytas.Det bör kanske i detta sammanhang nämnas att re-dan försvarsbeslut innebar att man priorite-rade inriktningen på att ta fram en ny generation avytstridsfartyg, inte minst därför att en liten nation somSverige inte har råd att, även om vi skulle vilja det,mäta sig i storlek och antal fartyg med andra nationermed lång kust och mycket av territorialhav. I Sverigehar vi haft och har fortfarande förmåga att utveckladen nya tekniken och använda oss av de möjlighetersom står till buds.I YS 2000 har man tagit till vara den s.k. smyg-tekniken, som tar vara på möjligheterna att gömma sigi våra skärgårdar, att bli mindre synlig på en eventuellangripares radar osv. Jag tycker att det viktigt att vitar till vara detta.Riksdagen skall dock inte fatta beslut omdetta. Enligt vad utskottet har erfarit kommer rege-ringen att pröva om en beställning av YS2000 skall läggas ut eller inte. Jag utgår ifrån att mannär regeringen gör denna prövning också tarställning till kapaciteten och inriktningen av de mari-na enheterna och att de tänkta fyra nya ytstridsfarty-gen i så fall skall ersätta en mängd andra, så att dettotalt blir färre fartyg men en förbättring av kapacitetoch effektivitet.Det bör i sammanhanget också nämnas att detprojekt som det skall tas ställning till också är anpas-sat så, att om som medlem i världssamfundetskulle vilja vara med i en internationell aktion för atthjälpa till att skapa fred och frihet, kan vi också an-vända en marin enhet, om så skulle vara önskvärt ochnödvändigt.I reservation nr 14 tar Vänstern vidare upp ettförslag om att redan nu skulle ta ställningtill att lägga ned två J 35-divisioner, dvs. divisionerbaserade på , bl.a. i , ochdärutöver också två J 37-divisioner, baserade på . Det bör nämnas att hela den stora pro-blematiken om hur vårt framtida flygförsvar skall seut, hur många enheter och divisioner vi skall ha ochvar de skall vara baserade är föremål för prövning.För närvarande prövas huruvida de flottiljer som finnsi vår organisation ur miljösynpunkt är lämpliga fram-över. Vi har all anledning att avvakta med detta ochatt låta Försvarsberedningen i lugn och ro studeradetta, så att vi kan fatta ett beslut framöver. Jag tyckeratt det är viktigt för att få ett helhetsgrepp på detta. Vibör inte fatta de här besluten i dag.Fru talman! Jag vill avslutningsvis också kortkommentera frågan om den svenska försvarsindustrinmed anledning av den av avgivna reser-vationen nr 25. Svensk försvarsindustris stora bety-delse för vår säkerhetspolitiska situation och vårsjälvständighet slogs fast . I det beslut somförsvarsutskottet föreslog och som kamma-ren ställde sig bakom framhölls att det är viktigt attbibehålla den kompetens som finns i svensk för-svarsindustri. I beslut underströks emel-lertid också att vi inom svensk försvarsindustri måsteräkna med en strukturomvandling och rationalisering,inte minst i takt med en krympande ekonomi ochminskade behov av militära beställningar. Vi vet attdet har skett och också kommer att ske.Vidare pekade utskottet och på behovet avett internationellt samarbete.Att gå så långt som föreslås i den moderatareservationen är enligt min mening mindre lämpligt.Det bästa i detta läge är att den sittande försvarsbe-redningen i lugn och ro studerar dessa frågor, så där skall kunna göra en helhetsbedömning av hurvår försvarsindustri skall se ut framöver. Det är ettviktigt inslag i den svenska säkerhetspolitiken. Desom är med i Försvarsberedningen har också möjlig-heter att påverka de förslag som skall läggas fram förregeringen och sedan föreläggas . Jag tyckeratt det är bra att några fortfarande vill ha denna möj-lighet.Anf. 83 () replikFru talman! Låt mig peka på projektet ubåt 2000som ett exempel på våra satsningar. Jag anseratt det är ett industriprojekt som har mycket litet sam-band med den säkerhetspolitiska situationen. Det ärsom industriprojekt dyrt. Det ger få spin-off-effekterpå det civila samhället, men det täcker ett brett teknik-fält och kommer att kräva stora satsningar under långtid.Jag menar att vi måste avstå från den här typen avbeställningar och i stället argumentera för motsvaran-de kvalificerade beställningar direkt till den civilasektorn. Jag upprepar att något samband med en sä-kerhetspolitisk analys inte finns.Vad vidare gäller Drakendivisionerna är jagövertygad om att det kommande försvarsbeslutetkommer att innebära en nedläggning av dessa. Enligtmin uppfattning är det då klokt att göra den nedlägg-ningen så snabbt som möjligt. Ju färre diskussioner vikommer att ha om ytterligare neddragningar införförsvarsbeslutet, desto bättre är det naturligtvis. Jag ärför min del övertygad om att det här kommer att ske,och det är enligt min uppfattning då rationellt att göradet så snabbt som möjligt.Anf. 84 () replikFru talman! Vad gäller ubåt vet mycket väl, och han har inte heller sagt någotannat, att det bara är fråga om en beställning av enprojektering av en modern ubåt. Jag tror att det ärviktigt att vi, om vi i skall kunna bibehålla vårkompetens och vårt kunnande på detta område, försö-ker att föra denna tekniska projektering vidare.Därmed är det inte sagt att det skall göras en be-ställning. Det ställningstagandet gör vi inte . Detställningstagandet måste få göras i samband med detförslag som kommer från Försvarsberedningen.Vidare tycker jag att det i det beslut vi är i färdmed att fatta bör noteras att vi senarelägger en om-byggnad av ubåten . Därmed kan kanske frå-gan om antalet ubåtar hanteras på ett sätt som stäm-mer mer överens med det säger.Frågan om hur många flygdivisioner vi skall haoch på vilka platser de skall finnas intresserar säkertmånga. Därför tycker jag att det finns anledning att taställning med en gång när helhetsunderlaget är klart istället för att fatta ett delbeslut nu.Det kommer kanske att bli ytterligare förändring-ar. Vad vet jag? Jag känner inte till omdet är JA 35:orna eller något annat som skall bort.Därför är det bättre att vi får hela underlaget innan vitar ställning.Anf. 85 ()Fru talman! Jag skall börja med att tala om att detbara är första sidan i de åtta buntarna som är kopie-rad. Det övriga är papper som vi kommer att återan-vända. behöver inte vara orolig förresursslöseriet.Fru talman! Jag skall nämna några ord om Miljö-partiets motioner om Kustbevakningen.När det gäller försvarskostnaderna har ni hört attMiljöpartiet vill göra en besparing på 7 miljarder.Men när det gäller - den civilabevakningen till sjöss - vill däremotanslå mer än regeringen.Vi anser att behöver utökade re-surser. Det är viktigt att den ickemilitära bevakningenav våra gränser fungerar tillfredsställande - specielltnu när landet skär ned på den landbaserade gränskon-trollen.Genom att utöka personalstyrkan hos de operativaenheterna kan Kustbevakningsfartygen utnyttjas ihögre grad än . Bevakningen kan då t.ex. utökas iGotlandsområdet, vilket är nödvändigt med tanke påde illegala transporter av flyktingar som sker i såundermåliga fartyg att flyktingarna utsätts för över-hängande fara.Vi anser också att genom en ut-ökad personalstyrka kan höja sin beredskap när detgäller miljöskyddet.Fru talman! När det gäller miljöskyddet till havsoch i kustfarvattnen har även lämnat in en motion om placeringav miljöskyddsfartygen.Kustbevakningen skall vid en olycka kunna varapå plats med kvalificerat miljö-skyddsfartyg för att påbörja bekämpningen.Då vi hörde att eventuellt skullemista ett av sina miljöskyddsfartyg föreslog vi i mo-tionen att regeringen skulle ge direktiv om att detäven fortsättningsvis skall finnas två kvalificerademiljöskyddsfartyg stationerad norr om hav.Efter vad vi hört kommer det nu att bli så även ifortsättningen. Det skall finnas två sådana fartyg idetta område. finns ett av fartygen i . Detkommer att omplaceras längre norrut. Det kommerenligt uppgift att bli ett fartyg i och ett i Härnö-sand.I dagarna har vi även fått en karta som visar vilkettäckningsområde landets kavalificerade miljöskydds-fartyg har om insatstiden skall hållas. Detvisar sig att vid inteklarar en sådan insatstid i Gävle- och i Luleåområdet.Söder om , på sydkusten och på väst-kusten, finns det däremot områden som kan nås medbåde två och tre miljöskyddsfaryg inom insatstiden på8 timmar.Även om vi är väl medvetna om att det är Kustbe-vakningsledningen som på bästa sätt skall fördelafartygsresurserna kommer vi att studera frågan närma-re och återkomma vid ett senare tillfälle.Anf. 86 ()Fru talman! Ledamöter och åhörare! Jag tänktekasta mig in i debatten om minor.Man kan börja med att fråga sig varför vi har mi-nor över huvud taget. Anledningen till att det ser utsom det gör är framför allt att vi skar ned försvarsut-gifterna ganska mycket . Man köpte in mängd minor därför att det var ett billigare alter-nativ än andra försvarsmetoder. Landet är stort, och vihar långa gränser att försvara.Vilka minor har vi? Vi har tre sorters landminor . Det är stridsvagnsminor, fordonsminor och det vikallar för truppminor. De mycket omdebatterademinor vi i allmänt tal kallar för antipersonella minorär i stort sett samma minor som de s.k. truppminorna.Vad har vi gjort här i vad gäller minorna?I fjol fattade vi i ett beslut om att vi skulledriva frågan om ett internationellt totalförbud. Jag kanmed glädje säga att det delvis kan bero på att tre ungasocialdemokrater skrev en motion om detta. Det kanha bidragit till att regeringens politik i just minfråganser ut som den gör. Det känns mycket roligt att ha detbakom sig.Vi skall driva frågan i konferensen om översyn avFN:s konvention , som handlar om särskiltinhumana vapen, där minfrågan är en av många andra.Denna översynskonferens, som kommer att ägarum , har föregåtts av fyra träffar i ens.k. expertgrupp som har förberett konferensen.Sverige har tillsammans med ett par andra ländergått i spetsen för att få till stånd ett totalförbud. Hit-tills har vi slagits hårt för att lyckas med detta.Det man hoppas komma fram till på konferensenär ett förbud mot s.k. leksaksminor. Man kan kanskekomma ifrån de gamla minor som inte förstör sig självefter . Man hoppas kunna nå exportbegränsning-ar och en överenskommelse om en löpande översynav hur det ser ut runtom i världen. Det är kanske en avde viktigaste delarna.Man kan fundera över hur det ser ut i världen. Jo,det känner vi till. Det har debatterats mycket. Detfinns mellan 65 och 110 miljoner antipersonella mi-nor utströdda runtom i världen - framför allt i 67länder. 5 landområden drabbas värst. Det är Afghani-stan, , , irakiska och norraSomalia.Det är ett mycket stort problem, som dessutomfinns i - i forna Jugoslavien.Gemensamt för alla partier är naturligtvis att vivill lyckas med arbetet för ett internationellt totalför-bud.Utskottet har sagt att kanske kommer attändra ställning i frågan om det uppstår en ny situationefter konferensen, dvs. om man lyckas med ett inter-nationellt förbud eller åtminstone får en ganska breduppslutning från ett antal länder. Utskottet har intelåst sig för någon , men säger att vi inte skallta bort minorna just . Det är speciellt aktuellt efter-som vi skall fatta ett försvarsbeslut . Minornakanske inte fyller någon funktion över huvud tagetefter försvarsbeslutet. Vi kanske hamnar i den situa-tionen.En fråga som har debatterats mycket är om Sveri-ge skall gå före och visa sitt samvete och ta bort mi-norna före alla andra. Jag har funderat mycket på det.Det viktigaste för mig var att detta måste innebära attvi får ett tryck internationellt. Annars fyller det ingenfunktion. Jag och flera andra frågade den svenskachefsförhandlaren i de internationella förhandlingarnaom minor. Han sade då att det inte spelar någon roll.Det fyller ingen funktion i förhandlingarna. I ett så-dant läge kanske det t.o.m. kunde vara till nackdel omvi införde ett förbud före konferensen.Utifrån det hoppas jag att vi kan ställa oss bakomutskottets syn på detta. Jag hoppas även att vi slipperen infekterad debatt framöver i denna fråga. Allapartier vill precis samma sak. Vi vill lyckas interna-tionellt med att skapa ett totalförbud mot tillverkning,export och användande av antipersonella minor.Anf. 87 () replikFru talman! Nej, , någon infekteraddebatt behöver vi inte ha. Men visst skall vi ha endebatt i frågan, för vi har faktiskt olika åsikter om hurvi skall gå till väga för att sätta press bakom det kravvi alla är överens om. Det är det förslag som riksda-gen har ställt sig bakom och beslutat om, att vi skalldriva frågan internationellt om ett totalförbud motantipersonella minor.Jag är inte fullt så imponerad av chefsförhandla-rens besked att det kanske t.o.m. skulle kunna varanegativt att vi gick före. Dessutom har redanfattat ett beslut om totalförbud, som i sitt anförande. kunde vi säga attvi inte skall vara först. Vi är inte först. Jag tycker attdet finns anledning att främst sätta omtanken om demänniskor, ofta barn, som drabbas av dessa vapen.Ibland måste man ta vissa obehag. Detta påverkardet svenska försvaret i någon liten mån, men intetillräckligt mycket för att vi skall avstå från att visa attvi menar allvar när vi kräver ett internationellt förbud.De problem för försvaret som man pekar på somuppstår om vi tar bort de antipersonella minorna blirexakt desamma om vi lyckas få igenom den interna-tionella överenskommelsen. Då är det lika bra att tatjuren vid hornen. Vi har ju ändå bestämt oss för vadvi vill.Anf. 88 () replikFru talman! tas ofta upp som ett exempelnär det gäller att ta bort minorna i det egna landet.Fakta i det fallet är följande. har förbjuditantipersonella minor framåt. ärmed i NATO och har inte de långa landgränser somSverige har. behöver alltså inte minorna mili-tärt.Vi har, enligt vårt gamla försvar, ett behov av mi-nor. Det är inte säkert att det kommer att se ut så efterförsvarsbeslutet eller efter konferensen, som kanskeinnebär att vi lyckas få ett internationellt förbud. Detvet jag inte. Om vi lyckas med ett internationellt för-bud måste vi ta de konsekvenser det innebär. Vi får tade svårigheter det innebär rent militärt.Det viktigaste måste vara att vi lyckas få till ståndett internationellt förbud. Det är inte svenska barnsom trampar på minor. Det är barn i tredje världen.Det är där problemet finns. Hur når vi bäst ett total-förbud som länderna i tredje världen är med på?