prot · GJ0939 · 1995-12-15 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1995/96:39Fredagen den 15 decemberKl. 9.00 14.13Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Nya riksdagsledamöter, m.m.Upplästes och lades till handlingarna följande frånvalprövningsnämnden inkomnaBerättelse om granskning av bevis för riksdagsle-damöter, m.m.Till valprövningsnämnden har från Riksskattever-ket inkommit bevis omdels att (), , utsetts tillny ledamot av fr.o.m. den 1 januari 1996sedan () entledigats från sitt uppdragsom riksdagsledamotdels att (), , utsettstill ny ledamot av fr.o.m. den 1 januari1996 sedan entledigats från sittuppdrag som riksdagsledamot.Från har också, i båda fallen, in-kommit nya bilagor till tidigare utfärdade bevis förersättare för riksdagsledamöter.Valprövningsnämnden har denna dag granskatbevisen för de nya ledamöterna och de nya bilagornatill bevis för ersättare och därvid funnit att de blivitutfärdade i enlighet med 15 kap. 1 § vallagen.Stockholm den 14 december 1995Lars /§ Meddelande om frågor till regeringen un-der juluppehålletTredje vice talmannen meddelade att ett medde-lande om frågor till regeringen under juluppehållethade delats ut till ledamöterna.3 § Meddelande om manifestation motrasismTredje vice talmannen meddelade att tisdagen den19 december kl. 9.00 skulle plenum inledas med enmanifestation mot rasism med körsång av RinkebyKids och anförande av talmannen.4 § Återkallelse av del av motionTredje vice talmannen meddelade att GöranLennmarker (m) i skrivelse återkal-lat yrkande 2 i den av honom m.fl. väckta motionen1994/95:U808 Samarbete med Central- och Östeuro-pa.Tredje vice talmannen meddelade att han avskrivitdetta motionsyrkande.Skrivelsen lades till handlingarna.5 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner1995/96:39 till skatteutskottet1995/96:68 till näringsutskottetSkrivelse1995/96:15 till konstitutionsutskottetKammaren biföll talmannens förslag att motions-tiden för ovan angivna propositioner skulle förlängastill den 26 januari 1996.6 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återFinansutskottets betänkanden /96:FiU5 och betänkande 1995/96:JuU11Socialutskottets betänkande 1995/96:SoU9Trafikutskottets betänkanden /96:TU8-TU117 § Svenskt deltagande i fredsstyrka i f.d. betänkande 1995/96:UU4Svenskt deltagande i fredsstyrka i f.d. (prop. 1995/96:113)Kammaren biföll utskottets hemställan om attärendet fick avgöras efter endast en bordläggning.Anf. 1 ()Herr talman! "Det här är kanske ingen rättvis fred,men det är bättre än ingen fred alls", uttalade Bosni-ens president i den 21 no-vember. Nej, någon rättvis fred är det inte. Däremotkänner vi outsäglig lättnad över att den till slut är här- och så känner naturligtvis de flesta i Bosnien. Vikan bara välkomna att kriget nu tycks vara över.Efter år av folkmord och folkfördrivning har fre-den fått en chans. För människorna i Bosnien och dehundratusentals på flykt är helvetet förhoppningsvisöver. Men det är ingen fred som det internationellasamfundet kan känna någon stolthet inför. Det är som våra barn kan komma att ställa många frågortill oss om. Och jag vet inte om de kommer att fåbättre svar på dem än man fått på liknande frågortidigare detta århundrade.Väpnad aggression och etnisk rensning har lönatsig. Folkrättsliga principer har inte kunnat hävdas.Världssamfundet var inte berett att ge Bosnien detstöd en sådan fred hade krävt. Stormakterna i den s.k.kontaktgruppen har under hela konflikten varit djuptsplittrade och haft motsatta ambitioner, vilket tillåtitsförlama såväl FN som EU. Fredsöverenskommelsen iDayton präglas givetvis av att det främst är dessastater som medverkat till dess tillkomst.Herr talman! I en artikel i visar och hur fredsöverenskommelsen iväsentliga delar urgröper omvärldens ständiga försäk-ran att Bosnien skall bestå och att etnisk rensning inteskall belönas.Republiken , den av serbiska terrorister ut-ropade staten på etniskt rensat territorium, erkänns ipraktiken och får även i fortsättningen väsentlig kon-troll över erövrat territorium. Den nya konstitutionenbygger på etnisk gruppering - serber, kroater ochmuslimer var för sig. till de olika konstitutionellainstitutionerna skall göras på etnisk grund. Serber fårvälja serbiska företrädare, kroater kroatiska och mus-limer muslimska.Men, herr talman, för sedan erhöll MirkoPejanovic, Bosniens serbiske vicepresident, det alter-nativa - - iandrakammarsalen här i huset i närvaro av vår talman.Han mottog det som företrädare för Serbiska i Bosnien som samlar alla de tiotusentals,kanske hundratusental, bosnienserber som aldrig ställtupp på och Mladics folkmordspolitik föratt skapa etniskt rena territorier.Bosnienserber som tvärtom, i likhet med generalJovan Divjak som lett regerings-arméns försvar av mot Mladics belägringoch stryptag, enats i kampen för ett sammanhållet ochmultietniskt Bosnien. General besökte förnågon månad sedan vårt land med en delegation frånSerbiska medborgarrådet.Med på den resan var också den kroatiske vice-presidenten i Bosnien, . Han stod likasåemot de bosnienkroatiska fascisterna när de medZagrebs stöd under med etnisk rensningsökte förverkliga den kroatisk-serbiska drömmen omett sinsemellan delat Bosnien.De hundratusentals bosnienkroater och bosnien-serber som under hela kriget motsatt sig grundvalenför kroatisk och serbisk etnisk rensning - var hör dehemma i det Bosnien som ritades upp i ? Varhar de rösträtt, och vilka företrädare skall de rösta på ide kommande bosniska valen? De frågorna saknarsvar.Med dessa bosnienserber och med dessa bosnien-kroater har ingen EU-medlare sett någon anledning attsöka en grund för freden i Bosnien. De har ju intetagit till vapen för att nå sina mål. De har ju inte driviti väg och utrotat dem som är annorlunda. De har jubara velat att serber, kroater och muslimer skall kunnaleva tillsammans i fred, så som de gjort i Bosnienunder större delen av historien.De har i EU-medlarens ögon inte varit någon testpå Bosniens multikulturella identitet. Det är däremotde av krigsförbrytare uppskrämda och hjärntvättadebosnienserber som fruktar återkomsten av de bosniersom under general ledning fördrevs från sinahem i förorter.Herr talman! När nu världssamfundet inte förmåd-de stå upp för folkrätt och FN-stadga är det, sompresident konstaterade, i alla händelserbättre med denna fred än med fortsatt krig.Fredsöverenskommelsen ger i sig ingen fred, menerbjuder en ram för att kunna bygga fred. Den inter-nationella fredsstyrkan ger inte heller den i sig någonfred, men är en absolut förutsättning för att kunnabörja bygga fred. Det är därför angeläget och väl-kommet att i full politisk enighet kan delta ifredsstyrkan.Jag instämmer i regeringens bedömning att detsvenska deltagandet i fredsstyrkan också bör ses i ettvidare perspektiv. Fredsstyrkan och återuppbygg-nadsarbetet kan innebära att efter flera årshandlingsförlamning äntligen tar några avgörandesteg på väg mot ett säkrare . Också för Sverigegäller att ett fullvärdigt deltagande i det europeiskasamarbetet är en förutsättning för att kunna påverkautvecklingen och bidra till att skapa en ny freds- ochsäkerhetsordning i . Med dagens beslut tarSverige ett stort, viktigt och förhoppningsvis oåterkal-leligt steg på denna väg.I ett par reservationer uttrycker ochMiljöpartiet missnöje med att fredsstyrkan kommeratt verka under NATO-ledning och inte under FN, omän under FN-mandat. Uppfattningen är inte direktoväntad. Låt mig ändå få uttrycka uppskattning överatt och i denna situationvalt att ställa sig bakom det svenska deltagandet i deninternationella fredsstyrkan.Låt mig också få understryka att vi liberaler djuptbeklagar att FN visat sig oförmöget att på något avgö-rande sätt ta itu med och lösa kriget i Bosnien. Det ärvad vi i länge krävt, och som vi krävt attden med betydligt större kraftskulle hävda. Det förutsätter att också vi i Sverigeskulle vara beredda att svara på FN:s önskemål omutökad svensk medverkan. Man kan inte kräva avandra vad man inte kan ställa upp på själv. Särskilt förett land som söker säte i säkerhetsrådet, för att därbestämma över vad andra skall ställa upp med, voredet en förödande dubbelmoral.Efter det slut skulle FN ha kunnatagera fullt ut enligt hela för att värna fredoch säkerhet och komma till Bosniens skydd. Så harvi liberaler velat se den nya världsordningen. Men dethar inte FN:s medlemsstater, och särskilt inte deständiga medlemmarna i säkerhetsrådet. FN kan ald-rig bli starkare än vad dess medlemsstater vill ochförmår. Därför blev det ingen rättvis fred i Bosnien.Mot den bakgrunden kan vi dock inte dela kritikenmot den utformning som den internationella freds-styrkan i före detta har fått. Den som medryggmärgen ser rött inför beteckningen NATO bortserfrån att NATO utgörs av ett antal av världens meststabila demokratier. Det konstaterandet har inget attgöra med den i vårt land icke aktuella frågan omNATO-medlemsskap. I före detta kom-mer den att utgöra denkanske viktigaste förutsättningen för att kunna börjabygga en långsiktigt stabil fred. Det kan vi bara väl-komna.Herr talman! En förutsättning för att kunna byggaen varaktig fred är att omvärlden är beredd att i hand-ling visa vilja och fasthet att slå vakt om Bosnien somen odelad stat med ett odelat som huvudstad,att alla flyktingar också i praktiken kan återvända hemsamt att de ansvariga krigsförbrytarna ställs till an-svar. omfattande åtaganden i konflik-ten samt i det kommande återuppbyggnadsarbetetliksom i den internationella fredsstyrkan ger oss godaförutsättningar och skäl att hävda dessa krav.Denna fasthet innebär bl.a. att samarbetsvilja ifredsförhandlingarna inte får belönas med sänkta kravvad gäller demokrati, mänskliga fri- och rättigheteroch minoriteters skydd och rättigheter. Det gällersåväl en framtida integration i europeiska och inter-nationella organisationer som i fråga om ekonomisktstöd till återuppbyggnadsarbetet. Den svenska linjenatt detta också måste innefatta den albanska befolk-ningens situation i Kosova måste fortsatt hävdas medstörsta kraft.Säkerhetsrådets beslut att suspendera sanktionernamot förutsätter samarbete medalla berörda instanser. Det inbegriper den internatio-nella krigsförbrytartribunalen i . Frågan omfredsstyrkans roll när det gäller att kunna arresteraoch överlämna efterlysta krigsförbrytare har tillmättsstor betydelse av tribunalen. Jag vill i detta samman-hang fråga utrikesministern: som viktigdeltagare i den kommande fredsstyrkan drivit kravenpå att detta klargörs i det kommande FN-mandatet?Herr talman! Vi välkomnar utrikesministerns klaraoch entydiga besked att svenskt deltagande i deninternationella fredsstyrkan sker på samma villkorsom för alla övriga medverkande. Något annat kan juheller aldrig ha varit avsett. Regeringens konstateran-de att det inte blir aktuellt för de svenska förbandenatt genomföra regelrätta anfallsföretag, är ju egentli-gen självklart.Det kommer ju inte heller att bli aktuellt vare sigför norska eller danska marktrupper, liksom inte hel-ler för amerikanska eller några andra marktrupper.Det vore tvärtom ytterst märkligt om någon trott attnågot annat övervägande gjorts i något av de ländersom kommer att medverka i den internationellafredsstyrkan.Folkpartiet har länge hävdat att svenska soldaterär utrustade och utbildade på ett sätt som gör demsynnerligen lämpliga för de svåra krav som gällt ochkommer att gälla i före detta . De behöverinte skyddas av några särskilda undantag. Mångavitsord har lämnats över hur väl svensk trupp fullgjortsin uppgift. De är värda all uppskattning för sin insats,vilket redan tidigare borde ha kommit tydligare tilluttryck.Herr talman! Det kan vara rimligt att utgå från enomfattning av den svenska truppstyrkan på högst 870personer. Att av ekonomiska skäl överväga en lägreinsats vore däremot förnedrande, likaså att övervägaatt t.ex. dra tillbaka FN-styrkan i Makedonien.Fredsstyrkan kommer att organiseras och utplace-ras . Liksom i vårt land förutsät-ter givna utfästelser ofta nationella godkännandensom ännu inte föreligger. råder därföringen säkerhet om att alla utfästelser kommer attkunna förverkligas fullt ut. I ett sådant läge kan det,inte minst av tidsskäl, vara naturligt att i första handvända sig till länder som redan är i färd med att ställapersonal till förfogande.Regeringen bör i ett sådant läge, om det bedömserforderligt och möjligt, skyndsamt kunna fattakompletterande beslut utan att avvakta ytterligarebeslut av . Skulle det uppstå behov av vä-sentligt större svenska truppinsatser eller vid en sena-re tidpunkt bli aktuellt att väsentligt ändra omfatt-ningen av styrkan, är det naturligt att regeringen åter-kommer till om detta.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 1 ochi övrigt till utrikesutskottets hemställan.Anf. 2 ()Herr talman! I går undertecknades fredsavtalet iParis. Det blev ingen rättvis fred, men det blev . Man kan också hävda att det blev en realpolitiskfred på ett sätt som vi tidigare knappt har skådat.Många har tagit upp frågan om man genom avtaleti har stadfäst den etniska resningens princip.Det finns väl all anledning att ändå se att drömmenom ett multietniskt Bosnien har gått i kras.Det finns förvisso väldigt mycket att anföra ochdiskutera i det här ärendet, även om Vänsterpartietliksom alla andra partier har ställt sig bakom rege-ringens proposition i princip. För tids vinnande skalljag inskränka mig till några få synpunkter.Det gäller till att börja med de villkor som vi stäl-ler upp när det gäller den svenska fredsstyrkan.Vänsterpartiet har accepterat och sett att det inte finnsnågot annat alternativ vid det här tillfället än att ställasig tillsammans med NATO och de andra gruppering-arna som kommer att delta med fredsstyrkor. Vi me-nar att man från svensk sida måste markera på ettmycket tydligt sätt att det rör sig om ett undantag. Detär inte normalt för att ingå i NATO-trupperoch stå under NATO-befäl. Vi menar att fredsopera-tioner av den här karaktären självfallet borde ledas avFN och inte bara grunda sig på ett beslut i FN:s sä-kerhetsråd.Vi tycker därför att det hade varit befogat att manfrån regeringens sida liksom från utskottets sida - närfrågan behandlades - tydligt och klart hade sagt ifrånatt det gäller en unik situation och därför inte harnågon prejudicerande verkan. När ochMiljöpartiet har tagit upp de här synpunkterna har detbetraktats som att vi har tagit farhågor ur luften ochatt det inte finns någon anledning att oroa sig över dethär. Men vi anser att det finns välgrundad anledningtill oro.Vi kan ta del av vad exempelvis säger när man talar om sambandet med VEU. promemoria som har tillställts oss här i riksdagenförklaras att det finns många inom gruppen som serfram emot starkare band mellan VEU och EU. Mångaanser vidare att starkare band mellan VEU och NATOär nödvändigt för framtiden.Jag vill också peka på vad VEU:s generalsekrete-rare har sagt: "VEU:s opera-tionsradie är den nya ring av krisområden som gårfrån , till . "De här uttalandena kan knappast viftas bort. Detfinns uppenbarligen starka krafter som vill se mycketstarkare band mellan EU, VEU och NATO och somvill att skall ingå där på samma villkor somandra.Vi har understrukit betydelsen av att Rysslandfinns med från första början. Man har ibland i depolitiska diskussionerna ansett att vi diskuterar påsamma sätt nu som man gjorde under det kalla krigetoch att vårt tänkande bygger på det. Men det är precistvärtom som vi från har resonerat. Vimenar att det i finns oerhört många nationa-listiska krafter, och engagemanget mot NATO ochVEU är mycket starkt där. Att då inte ha Rysslandmed från första början skulle skapa en klyfta; detskulle skapa ännu större osäkerhet och risk för att detkalla kriget skall blossa upp igen.När vi fick propositionen blev vi i Vänsterpartietnågot undrande över att det inte fanns någon beskriv-ning av vad vi faktiskt har gjort från svensk sida, justför att få med från första början. Därförtycker jag att det är bra att vi har fått kompletteringari utskottets betänkande. Vi vet ju att den svenskaregeringen - det vill jag gärna lyckönska till - faktiskt har gjort stora ansträngningar.Vi tror att det är oerhört betydelsefullt.Den andra fråga jag vill ta upp - den återkommer ien av och reservationer- är FN:s roll. Vi har sett att FN - varockså inne på det - har blivit oerhört försvagat. Mankanske t.o.m. kan säga att FN absolut inte har spelatden roll som det borde ha gjort.Från sida hävdar vi därför att dethade varit synnerligen angeläget att FN hade stått iledningen både för fredsoperationen och för återupp-byggnadsarbetet. har det inte blivit på det viset,och vi menar att den borde ta uppde här frågorna ytterligare och försöka stärka FN:sroll och även se till att FN får en heltannan och mer aktiv roll i ledningen vid kommandefredsoperationer.Jag vill också understryka att det nu handlar om enfredsstyrka med militär kapacitet. Den skall finnasunder . Men vi måste ju understryka att återupp-byggnadsarbetet inte handlar - det handlarom ett mångårigt engagemang, ett engagemang därSverige måste fortsätta att delta aktivt under mångaår.Herr talman! Till slut har jag en fråga till utri-kesministern. fattade man beslut iFN:s generalförsamling om att stegvis upphöra medallt vapenembargo - att först upphöra med sanktionernär det gäller lättare vapen. Om det inte inträffarnågra olyckliga händelser skulle vapenembargot närdet gäller alla tyngre vapen, minor, osv. upphöra efterett år.Jag blev bestört över det här beslutet av FN - skulle vara villig att tillåta vil-ken typ av vapenexport som helst till en del av värl-den som har varit så härjat av krig under så många år.Jag vill därför fråga utrikesministern: inteagerat på något sätt här? Har vi inte talat om att vitycker att det här är olämpligt?Om beslutet har fattats trots att inte uppfattningen kan naturligtvis inte svenska rege-ringen rå för det. Men jag har inte sett något uttalandefrån utrikesmininstern eller regeringen om att vi häv-dar att man behöver fortsätta vapenembargot ochdefinitivt inte kan acceptera någon vapenexport inomöverskådlig tid.Herr talman! Jag står naturligtvis bakom båda re-servationerna, men jag vill yrka bifall till Vänsterpar-tiets och reservation nr 1.Anf. 3 () replikHerr talman! Låt mig först korrigera mitt inlägg.Det var givetvis reservation 3 som jag avsåg att yrkabifall till.Till vill jag säga att vi delar upp-fattningen att det är beklagligt att FN vare sig harresurser eller i det här fallet beslutsförmåga att ta itumed konflikten i f.d. . När NATO nuuppenbarligen av FN har bedömts ha förmåga att göraden insats som är nödvändig och när uppenbarligeningen annan har denna förmåga måste detta väl ändåvara välkommet. NATO utgörs ju av stabila demo-kratier. Givetvis skall man arbeta med konfliktföre-byggande åtgärder. Insatser med militära styrkor iannat syfte än att förebygga bör naturligtvis komma isista hand.Om nu FN saknar resurser och kommer att göradet även - varför är det då fel att FN ellerOSSE, som har resurser och som består av demokra-tiska stater, med eget mandat ber regionala organisa-tioner ställa upp? I likhet med tror jaginte att det här kommer att visa sig vara en engångsfö-reteelse, men jag ser mot denna bakgrund inga prin-cipiella hinder.Anf. 4 () replikHerr talman! Som jag sade i mitt anförande anserVänsterpartiet att det inte finns någraandra alternativ. Det är oerhört väsentligt att vi får ensvensk fredsstyrka, en styrka med svenskt deltagande,i f.d. . Därför har vi accepterat den härlösningen. Men självklart ser vi hellre att det svenskadeltagandet sker i en helt annan typ av styrka i framti-den. Det vi inte accepterar är att regionala organ taröver - däremot kan man naturligtvis tänka sig OSSE.Men det är en annan sak med NATO, som är en renmilitärallians. Jag hoppas att vi inte behö-ver gå den vägen.Anf. 5 () replikHerr talman! Jag noterade med tacksamhet attVänsterpartiet har ställt upp i det här fallet. Men detkonstaterande som vi båda kan göra är att FN saknarresurser. Det faktum att världen ser ut som den göroch att det inte finns förutsättningar för en rättvis fredgör väl ändå att vi har all anledning att vara så realis-tiska att vi inte räknar med att FN kommeratt förfoga över den typ av resurser som behövs förden här typen av insatser. Det kommer att vara med-lemsstaterna och olika typer av militärallianser somhar de resurserna i fortsättningen. Då måste det varabättre att man kan utnyttja dessa. Detgäller även NATO, som består av enbart stabila, de-mokratiska stater.Anf. 6 () replikHerr talman! Varken eller jag kanju uttala oss om vad som händer och hu-ruvida nya liknande situationer kan uppstå. Vi önskarnaturligtvis alla här att en situation som kriget i Jugo-slavien aldrig mer skall uppstå i världen. Men jag harinte givit upp förhoppningarna att FN skall spela denroll som många medlemsländer vill att FN skall spela,och det kommer jag att arbeta för.Anf. 7 ()Herr talman! Jag såg en samling uppsatser ochteckningar som var gjorda av barn i . Detgenomgående temat var freden. En liten åttaårig grabbskrev: Om jag fick bestämma då skulle det vara fred ivärlden. En flicka skrev: Jag är rädd att det skall blikrig.När jag läste detta tänkte jag: Om våra svenskabarn känner så inför kriget - hur känner då de barnsom har levt med kriget, som har vuxit upp med krigetinpå bara skinnet, som verkligen har känt den fasasom det måste vara att ha kriget inpå knuten och sesina anhöriga massakreras, våldtas och berövas livet?Samtidigt tror jag att den som är tänker:Om jag fick bestämma skulle jag bestämma att det varfred i världen. Och här sitter vi och får bestämma,men vi klarar inte av uppgiften att bestämma att detskall vara fred i världen. Men gör vi verkligen vårtallra yttersta för att det skall vara fred i världen? Denfrågan borde vi nog alla ställa oss. Vi ser ju hur vapensäljs och skickas över världen. Inte kämpar vi för attdet skall vara fred eller för nedrustning i tillräckligomfattning. Vi borde nog skärpa vår ståndpunkt däroch faktiskt anstränga oss mera, just för våra barnsoch för vår framtids skull.Vi har via TV-kamerorna och ny-hetsmedierna levt med kriget nära inpå oss och vi harkänt stor förtvivlan. gläds vi kanske i ganska storomfattning över att ett fredsavtal äntligen skrivitsunder, trots att vi tydligt ser att en mängd problemkvarstår.Den kanske största och viktigaste delen här ärFN:s roll. Vad kunde vi ha gjort om länderna ochbeslutsfattarna tillsammans hade låtit FN ha en starka-re och en möjlig arbetssituation? Tyvärr inträffadeinte detta. En del av ansvaret för det tycker jag att vikan lägga på de stora makthavarna i världen: USAoch NATO-länderna. Det är en av anledningarna tillatt vi nu ser att man tvingat fram en annan situation änden att FN skall vara den fredsbevarande faktorn. Nuhandlar det om NATO. Det har vi i degröna framfört kritik mot. Vi tycker att det borde varaen självklarhet att FN, efter dess bildande, hadestärkts så pass mycket att man hade kunnat utföra detfredsbevarande arbetet efter det att fredsavtalet ärpåskrivet. Därmed hade fler länder fått möjlighet attvara med, att få insyn och att ha den fredsbevaranderoll som alla borde ha.Herr talman! Jag yrkar bifall till de två reservatio-ner som vi är med på.I den ena reservationen tas en fråga upp som jagtycker att vi egentligen inte har fått något svar på frånregeringen. Det gäller då frågan om hur man ser på ettfortsatt samarbete med NATO och om det här är enengångsföreteelse så att säga.Den andra reservationen handlar om så otroligtviktiga saker i den här situationen som insyn ochinflytande, också när det gäller den framtida delen avdet fredsbevarande arbetet. Det sägs att detta skallpågå . Men vad händer sedan? Om man inte harinsyn och inflytande kan vi återigen stå där med enkatastrof inpå våra landgränser.Jag menar att mycket hårt måste driva frå-gan om ett inflytande och om att man kan vara med.Den återuppbyggnad i landet som måste komma ärju också viktig, och bevarandet av freden bygger påett långsiktigt samarbete.