prot · GJ0941 · 1995-12-19 00:00:00 — Det finns tillräckligt för varje männi-skas behov men inte för hennes girighet, sade Gandhi.Vi politiker har ett stort ansvar för att jordensändliga resurser inte överexploateras utan för att hittaredskap som minskar hoten mot denna planet. Detkommer generationer efter oss. Vi har världens chansatt visa att vi vill investera i dem och inte intecknaderas framtid.Med detta ställer jag mig bakom betänkandet.Jag önskar också lycka till i hansnya arbete och nya värv, och jag vill tacka för ett gottsamarbete.Anf. 174 ()Fru talman! Regeringen säger sig i den tillväxt-proposition som vi just nu debatterar vilja satsa påkunskap som en motor i sin tillväxtstrategi. Den högreutbildningen skall byggas ut, står det, men det följsinte av reella och konkreta förslag. Inga siffror där,inte!Samtidigt aviseras en avveckling av mer tillfälligaoch ofta konjunkturmotiverade utbildningserbjudan-den.Naturligtvis välkomnar vi moderater regeringenssynpunkter på kunskapernas betydelse för att Sverigeframgångsrikt skall kunna möta den nya tidens krav.Tyvärr har regeringen gjort detsvårt att uppfatta den insikten som gedigen. Försäm-ring av villkoren för den högre utbildningen, dennästan besinningslösa kampen mot de fristående bety-delsefulla forskningsstiftelser som inrättades 1993och 1994 samt jakten på friskolorna vittnar inte omnågon större förståelse för kunskapsutvecklingensbesvärliga villkor.Utbyggnadsplanerna för den högre utbildningen ipropositionen är uppenbart tillsnickrade utan hänsyntill kvalitetskraven. I dem framförs att expansionenskall ske med utgångspunkt från regionala hänsyn.Med kvaliteten underordnad regionalpolitiken blirutbildningssatsningarna mindre verkningsfulla. Det ärmin bestämda uppfattning.Beklagligtvis avstår regeringen helt och hållet frånatt diskutera vilka drivkrafter som behövs om utbild-ningssatsningarna verkligen skall bli effektiva i sam-hället. Helt kort kan sägas att regeringen saknar engenomtänkt uppfattning om hur den nödvändiga kun-skapstillväxten skall kunna åstadkommas.Vi moderater anser att det behövs en strategi av ettmer gediget slag än regeringens för att vi långsiktigtskall kunna klara kompetensutmaningarna. Kun-skapsutvecklingen måste göras till ett centralt elementför utveckling. Vi moderater har satt upp enstrategi på 10 punkter för att uppnå det. Bland depunkterna ingår ett nytt lönebildningssystem somtillåter en mer variabel lönesättning. Det måste heltenkelt löna sig bättre än att skaffa enhögre utbildning.En annan punkt är att undervisningen skall startatidigt. Inte minst språkinlärningen behöver börja tidigtför att alla senare i livet skall kunna dra nytta av eninternationaliserad arbetsmarknads alla möjligheter.Vidare behöver vi en skola i god konkurrens. Viförespråkar ett nationellt skolpengssystem där statenger resurser till skolor på lika villkor om de så är friaeller kommunala.Vi vill att utvecklingen skall vara flexibel och ut-vecklande, att lärarnas roll skall förändras och förbätt-ras och att vi får en helt ny lärarutbildning.Viktigt är också att yrkesutbildningen kommer tillstånd. Vi föreslår att 20 000 platser i eftergymnasialyrkesutbildning inrättas i samarbete med företagen.Utbildningen skall kunna ha en varierad form beroen-de på inriktningen och kombinera teoretisk vidareut-bildning med avancerad yrkesutbildning.Men framför allt behöver fler människormed längre akademisk utbildning. Deträcker med att se på riksdagen.Inför ett mer konkret beslut om en fortsatt utbygg-nad av den akademiska utbildningen måste de kvali-tativa villkoren för en sådan utbyggnad analyserasbättre än . Det gäller naturligtvis ocksåvar denna utbyggnad bör äga rum.Vi har angivit var det finns möjligheter, men ock-så påtalat de brister som finns i regeringens förslag.Regeringen meddelade i propositionen att förutsätt-ningarna för en högskola i skall utredas. Detvar inte en fråga om det skulle bli en högskola utanhur den skulle komma till, enligt senare uttalanden.Vi moderater finner inte att förslaget är väl ge-nomtänkt. Bara utredningstiden visar det. Klart inomkort, brukar man säga. Vad det inte ? Hurskall det kunna ske på ett genomlysande och allsidigtsätt? Det övergår mitt förstånd.Intrycket är att regeringen har bestämt sig, och detinnebär risker för kvaliteten både för den tänkta nyahögskolan i och vid Lunds universitet.Vi förordar i stället en annan utveckling av denhögre utbildningen och forskningen i . Lundsuniversitet borde, nu när man har bestämt sig för ettsammanhållet storuniversitet, ges möjlighet att ut-veckla såväl utbildning som forskning vid de fyraolika enheterna i , samtliga inom samma av-stånd, eller kortare, från varandra som sträckanStockholm-Uppsala. Jag tänker på , ,och , som ligger nära varand-ra och som bildar en enhet.Den kvalitetsgaranti som århundraden av upp-byggd erfarenhet ger skulle på så sätt kunna kommahela regionen till godo på ett positivt sätt. Enade vistå, brukar man säga.Vi förordar också att ytterligare minst ett större lä-rosäte, gärna på det tekniska området, överförs frånstaten till en fristående stiftelse. Uppenbart är attKungliga tekniska högskolan här i skullekunna vara lämplig för det.Fru talman! Det finns ytterligare punkter, som deom de individuella utbildningskontona och framtids-fonder liksom betydelsen av IT-utbildningen, som vipå den borgerliga sidan med undantag av Centernanser att majoriteten inte riktigt har förstått vikten av.Det tycker vi är mycket beklagligt, så viktigt som IT-kunskaper har blivit.Fru talman! För tids vinnande avstår jag nu ifrånatt yrka bifall till våra reservationer, men det innebärinte att jag anser att de är mindre viktiga.Anf. 175 ()Fru talman! Det behövs förändringar på många ni-våer. ser med förväntan fram emot resulta-ten av alla de utredningar som arbetar - utredningom skolans inre arbete, gymnasieberedning, studi-estödsutredning och utredning om lärarutbildningar-na, inte minst.Vi behöver en bättre lärlingsutbildning, och det ärviktigt att en större andel ungdomar får sina första-handsval till gymnasieskolan tillgodosedda för attavhopp och behovet av särskilda gymnasiestudierskall minska.Vårt mål är att minst hälften av varje årskull ung-domar skall utbilda sig vidare genom universitetsstu-dier. För att nå dit krävs inte bara förändringar i ut-bildningsstrukturerna utan även att lönerna måste vararimliga i förhållande till individens investering.Ökningen av omfånget av teknik och naturveten-skap, som utlovats, är bra. Vi accepterar den priorite-ringen, men för landets identitet och sammanhållninglångsiktigt är humanister, språkvetare och kulturarbe-tare lika viktiga.Det är också bra att regeringen nu inser att högreutbildning inte kan och inte skall användas som drag-spel i arbetsmarknadspolitiken utan har ett värde i sig.Den bestående utökning som aviseras välkomnar vi.Molnet är bara att regeringen skriver att det skall ske itakt med att den kan finansieras. Vi menar att utök-ningen måste prioriteras finansiellt.Ett annat av våra mål är att lusten att lära skallplanteras tidigt . Då kan vi tala om ett livslångtlärande som ett praktiskt inslag i alla människors liv.En tioårig grundskola blir en bra grund, sexårsstartlikaså. Men det måste genomföras på ett sätt somintegrerar förskole- och grundskolepedagogik, för attlusten att lära skall stärkas från början.Hur detta livslånga lärande praktiskt skall organi-seras och finansieras kommer vi att ha många diskus-sioner om. Det viktigaste är att människor förvärvaroch får behålla lusten att lära och att de har en sundsjälvkänsla, utvecklad genom skolåren, som säger:Jag duger till det.Borttagandet av barntillägget i svux och svuxa varhelt fel i detta perspektiv. Komvux och andra vux-enutbildare har fått färre kvinnor i höstens utbildning-ar, vilket tyvärr är vad vi i befarade. Låtdet stödet återkomma. Det är läge för den nya folk-skolan, en skola för folket och för ett livslångt läran-de.Jag yrkar bifall till reservation 49.Högskolornas utveckling och kvalitet i utbildning-ar och forskning berör alla yrkesarbetande, barn,pensionärer, arbetsgivare och egenföretagare. Det ären framtidsfråga. Alla initiativ och förslag skall upp-muntras som bidrar till att skapa breda miljöer ochmötesplatser för människor engagerade i utbildning.Alla högskolor har ett regionalt och ett nationelltansvar. De inrättas inte för viss ort eller för vissbransch. I det regionala ansvaret ingår att sprida ut-bildningarna så, att de människor som har förutsätt-ningar för högskolestudier kan bedriva sådana obero-ende av de bor långt ifrån eller nära högskoleorten.Det finns många metoder, och fler kommer i takt medatt informationstekniken utvecklas.Folkpartiet liberalerna är inte motståndare till attetablera nya högskolor om det finns behov av det i ettregionalt och nationellt perspektiv och det finns förut-sättningar att det kan göras med bibehållen och ökadkvalitet. Vi deltog t.ex. som parti 1988/89 i att inrättahögskolan i , , mot dendåvarande regeringens önskan. Vi ansåg då att detfanns starka skäl för den etableringen.Nu har regeringen tillsatt en utredning som månad skall utreda hur en ny högskola i etableras, inte om. Det kan finnas skäl ur striktMalmöperspektiv. Men en högskola är inte en lokalangelägenhet. Vi menar att har tagitsitt regionala ansvar på stort allvar, vilket tydligtmarkeras i strategiplanen.I finns redan 6 000 studenter i tandläkar-högskola, lärarhögskola, musik- och teaterhögskola,konsthögskola och högskoleutbildning till ingenjörer.Dessa högskolor har egna styrelser med egna rektorer.Men de ingår i med dessinternationella goodwill och ämnesbredd, vilket gerstudenter en mycket stor flexibilitet i valet av kurseroch inrättningar.Skall införliva dessa högskolor i Malmöi en ny högskola i menar vi att det krävs enbredare och djupare utredning om behoven i landetoch behoven i . Inte minst behövs en analys avungdomars behov av studier som inte tillgodoses , dvs. en utredning som är baserad på mer materialän en skrivelse från till regeringen. Vi harreserverat oss för en mer gedigen och förutsättnings-lös utredning. Jag yrkar bifall till reservation 59.Vi står självfallet bakom samtliga Folkpartireser-vationer. Men efter milda påtryckningar från kammar-ledningen har jag begränsat mig till yrka bifall tillreservationerna 49 och 59.Anf. 176 ()Herr talman! Jag såg med förväntan fram mottilläggspropositionen, som jag trodde skulle ge klarabesked om kraftfulla åtgärder för att främja tillväxtoch sysselsättning. Tyvärr måste jag säga att jag blevbesviken. Propositionen innehåller trots omfångetmycket få konkreta förslag. Inom utbildningsområdetredovisar visserligen regeringen vad man avser attgöra under den återstående delen av mandatperioden,men utan att ange hur reformerna skall finansieraseller när de skall genomföras.Trots detta stöder regeringens in-tentioner att genomföra en bred satsning på bådehögre utbildning och vuxenutbildning. Fler utbild-ningsplatser inom högskolan är en av många nödvän-diga åtgärder för att lösa de strukturella pro-blemen på arbetsmarknaden. har ocksåi tidigare motioner föreslagit att antalet permanentautbildningsplatser byggs ut inom högskolan, särskiltinom naturvetenskap och teknik.För högskolorna är det viktigt att med förutsäg-barhet så att kvaliteten säkras och planeringen inteblir ryckig. Vi har också tidigare markerat att vi villatt ökningen av antalet platser i huvudsak skall ske påde mindre och medelstora högskolorna. Vi anser dockatt varken propositionen eller motionerna ger ett så-dant underlag att nu kan ta ställning tillnågon prioritering mellan olika universitet och hög-skolor.Eftersom vi har upplevt att viss oklarhet råder omhur pass bindande dagens beslut är, har vi i en reser-vation angett att vi anser att fördelningen av utbild-ningsplatser böra vara en öppen fråga tills dess att ettkonkret förslag presenterats för under vå-ren. Det är också utbildningsutskottets ställningsta-gande, om vilket det råder full politisk enighet.Jag vill också i mitt anförande beröra folkbild-ningens ställning. Folkbildningens roll att ge bådeallmän medborgerlig bildning och en höjd utbild-ningsnivå är en mycket viktig tillgång. Jag ser folk-bildningen som en motkraft mot uppkomsten avtvåtredjedelssamhället, där de av folkbildningen pri-oriterade grupperna hör till förlorarna. Jag tänker dåpå de kortutbildade, de handikappade och invandrar-na.Den nödvändiga satsningen på högskolans områdemåste följas av mycket kraftfulla utbildningsinsatserför vuxna kortutbildade. I likhet med universitetenmåste folkhögskolorna och komvux få fler fasta ut-bildningsplatser. Annars försvåras möjligheten bådetill att säkra kvaliteten, utveckla materiel och kontinu-erligt fortbilda personal, och då speciellt lärarna.Nu säger regeringen i propositionen att utbild-ningsinsatser av konjunkturell grund inte skall görasefter . Jag hoppas att utbildnings-ministern verkligen beaktar folkbildningens potentialnär förslaget läggs fram om permanenta utbildnings-platser . Inte minst folkbildningen har ståttsom framgångsrik anordnare av utbildning som statenköpt åt arbetslösa. När det gäller det närmaste läsåretråder det trots detta osäkerhet. Några nya medel harännu inte anslagits.Det är mycket viktigt att regeringen lägger framett förslag om att anvisa medel till folkbildningenminst motsvarande vad som anvisats för de senasteåren . Risken är annars attduktiga och kompetenta lärare måste varslas ochlokaler sägas upp. Det är en hopplös situation om manverkligen vill verka för hög kvalitet och kontinuitet.Jag vill också peka på att en del folkhögskolor ilikhet med komvux har kompetens för att utföra ba-sårsutbildning. Även vissa av studieförbunden kan påsamma sätt genomföra behörighets- och kompetensgi-vande utbildningar inom bl.a. det naturvetenskapligaområdet. Med detta yrkar jag bifall till Vänsterpartietsreservation nr 63 om folkbildning.Så några ord om kompetensutveckling. Jag anseratt en av de stora fördelningspolitiska frågorna är justkompetensutveckling. Det är också enligt min meningviktigt att åtgärder vidtas som förebygger utslagningur arbetslivet. Jag har här tidigare pläderat för attfrågan om hur ansvaret och kostnaderna för nödvän-dig kompetensutveckling skall fördelas mellan indi-vid, samhälle och arbetsgivare måste utredas närmare.Jag anser själv att arbetsgivarna måste ta ett störreansvar än för de anställdas kompetensutveck-ling.Vi inom anser att det skall gälla allaanställda. omfattas enbart av de anställdaav olika personalutbildningsinsatser. Förändringstak-ten är ju mycket hög inom de flesta av arbetslivetssektorer. Ständig förnyelse och utveckling av nyakunskaper krävs av de anställda. Det är orimligt attanställda som hade en utbildning somvar adekvat för arbetet sorteras bort av arbetsgivarnaefter och kanske förpassas till arbetslöshet.Sedan får samhället gå in och betala kostnaderna föratt individen skall få den utbildning som gör honomeller henne ännu mer attraktiv på arbetsmarknaden.För att möjliggöra kompetensutveckling för allaarbetstagare under hela yrkeslivet har Vänsterpartietföreslagit en tänkbar modell som vi har valt att kallaför framtidsfonder. Konstruktionen av de här fonder-na har redogjort för.Trots hög arbetslöshet sjunker antalet studerandemed vuxenstudiestöd kraftigt. Detta trots att storaresurser satsats på att skapa nya utbildningsplatserinom komvux och folkhögskola. Denna för regeringenoväntade utveckling kommer att leda till att CSNlämnar tillbaka av medlen avsed-da för särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa tillstatsmakten. Antalet studerande med svux har minskatmed , och färre studerar med svuxa.Vänsterpartiet har gått ut och frågat komvux idrygt 30 kommuner om rekryteringen av elever för-ändrats jämfört . Jag ärmedveten om att undersökningen inte är vetenskapligi strikt mening, men liknande resultat gav också denenkät som gjort och som besvaratsav 109 av landets folkhögskolor. Det visar sig, påsamma sätt som det gjorde med komvux, att skolornahaft betydligt svårare att nu rekrytera gruppen äldrekorttidsutbildade, och inom den gruppen framför alltkvinnor med barn. Det är ju faktiskt grupper som ärhögt prioriterade av samhället. Deras möjligheter attstudera har alltså kraftigt beskurits.Jag vill avsluta med att instämma i en tidigare re-servation som har nr 64. Det är en gemensam reser-vation från , och kds. Förövrigt står jag givetvis bakom samtli-ga reservationer men avstår på grund av den tidspresssom kammaren befinner sig i från att yrka bifall tilldessa.Anf. 177 ()Fru talman! Regeringen talar på ett mycket posi-tivt sätt om vikten av utbildning och forskning ochbehovet av en allmän kompetenshöjning för att Sveri-ge skall utvecklas åt rätt håll. Det är en viktig insikt.Jag tror att vi alla i kammaren delar den. Men deträcker inte att tala om behovet utan att kon-kretisera och staka ut vägen för att nå det här målet.Den stora svagheten med propositionen är att dendelen saknas. Jag är ju inte den första som påtalardetta i dagens debatt.Vi människor är olika. Vi har olika förutsättningaroch olika behov. Därför är grundförutsättningen föratt lyckas med en allmän kompetenshöjning att helautbildningsväsendet, från lågstadium tillhögre utbildning, forskning och vuxenutbildning,präglas av flexibilitet, mångfald och valfrihet. Menregeringen går åt motsatt håll. Genom att man försäm-rar villkoren för de fristående skolorna finns det riskför att den positiva utveckling som är på gång, bådeinom den offentliga skolan och friskolorna, stryps.Vuxenutbildning på bred front är en annan grund-bult om man vill få till stånd en tillväxtfrämjandekompetensutveckling hos arbetskraften. har rege-ringen ryckt undan möjligheten till vuxenut-bildning för en stor grupp vuxenstuderande genom attta bort det särskilda barntillägget inom vuxenstudi-estödet, svux och svuxa.Det här har skapat stor förvirring och ekonomiskosäkerhet hos studerande med försörjningsansvar,dvs. i praktiken ensamstående mammor. Många avdem har tvingats avsluta sina studier . Det ärverkligen att tala med kluven tunga att påtala behovetav kompetenshöjning som de praktiskamöjligheterna att genomgå en utbildning försämrasdrastiskt för en grupp som verkligen skulle behövaden.Vi kristdemokrater har kämpat för att barntilläggetskall vara kvar och också angett förslag till finansie-ring. Vi ser det som en fråga om jämställdhet, menockså som ett viktigt led i en allmän kompetenshöj-ning som bidrar till välfärd för alla, och därmed beta-lar sig på sikt.Fru talman! har generellt sett en hög nivåpå sin utbildning. Den måste vi slå vakt om. Därför ärdet viktigt att vi inte bara fastnar i kvantitativa termernär vi talar om att satsa mer på utbildning. Det hand-lar inte bara om att ett visst antal nya utbildningsplat-ser skall tillkomma. Vi måste också ta med kvalitativaaspekter. Hur blir innehållet i utbildningen? Hur sertillgången på välutbildade lärare ut? Kan lokalernasvälja de nytillkomna eleverna?Om kvaliteten skall kunna bibehållas på en högnivå får planeringen inte vara ryckig. En planmässigutbyggnad med ett fastställt antal nya utbildningsplat-ser är den enda realistiska vägen att gå. Bara dåfår utbildningsanordnarna möjlighet att planera enutbildning med hög och jämn kvalitet.Det här gäller inte minst de utbildningssatsningarsom varit arbetsmarknadspolitiskt motiverade ochsom regeringen nu vill omvandla till mer permanentalösningar. Inriktningen är bra, men komvux, de folk-högskolor, studieförbund och andra utbildningsanord-nare som på kort varsel har ställt upp ochtagit emot stora mängder elever som annars skulle hagått arbetslösa måste få besked om vad som gäller denärmaste åren. Deras verksamhetsplanering påverkas ihögsta grad av den nya inriktningen. Måste de väntatill budgetpropositionen innan de får besked omvad som gäller?Att behöver många nya småföretagare omtillväxten skall bli den vi önskar påtalades under denföregående debattrundan här i kammaren. Det pers-pektivet saknas nästan genomgående i svensk utbild-ning. Alla elever utbildas för och förutsätts bli an-ställda i någon verksamhet. Entreprenörsandan upp-muntras mycket sällan.Vi kristdemokrater tycker att det är viktigt attskolan används som ett aktivt instrument för att stimu-lera unga människor att efter avslutade studier kunnaoch våga starta egna företag. Ytterligare ett nationelltprogram med speciell inriktning på företagande igymnasieskolan och skräddarsydda utbildningar somstimulerar nyföretagande vid folkhögskolorna är ettpar förslag som vi fört fram.På universitets- och högskolenivå behöver godakontakter byggas upp med det lokala näringslivet. Dåförmedlas på ett enkelt och tydligt sätt vilka behovsom finns och vilken kompetens som efterfrågas sam-tidigt som näringslivet kan dra nytta av forskning ochövrigt kunnande vid utbildningsanstalterna. Kontaktenkan också i sig bli en stimulans till nyföretagande.Goda forskningsmiljöer är viktiga för att kunnabehålla forsknings- och utvecklingsverksamhet i Sve-rige. Inom vissa områden finns det en stor oba-lans mellan utbud och efterfrågan när det gällergrundutbildade och forskarutbildade från universitetoch högskolor. För att tillgodose behovet av fler ut-bildningsplatser och därmed bevara och ytter-ligare skärpa vår internationella konkurrenskraft ärdet dags att påbörja planeringen av ytterligare ettuniversitet i ökade kraven på flexibilitet och fortlöpandekompetenshöjning som ställs inom det moderna ar-betslivet kräver också ekonomiska resurser. Det ärnågot som vi är överens om att har brist på idag.Vi kristdemokrater vill därför öppna möjligheter-na för individuella utbildningskonton. Tanken är attbåde anställda och arbetsgivare löpande skall avsättapengar på kontona och ha rätt att göra skatteavdragför det. Den anställde kan sedan vid olika tillfällenanvända sig av pengarna på kontot för att finansierahela eller en del av sin vidareutbildning. Med ettsådant system skulle utbildning bli en naturlig del avarbetslivet, och det livslånga lärandet skulle inte barabli en vacker tanke som stupar på att varken staten,arbetsgivaren eller den anställde anser sig ha råd attstå för hela kostnaden.Regeringens förslag om att inleda försöksverk-samhet med kvalificerad eftergymnasial yrkesutbild-ning är positivt. Men skrivningarna är alldeles förvaga. Det finns redan stor efterfrågan på en sådanutbildning. Frågan är utredd, och remissinstanserna ärpositiva. Vi kristdemokrater tycker att det är dags attinrätta en yrkeshögskola nu.Fru talman! Sammanfattningsvis ser vi utbildningoch forskning som ett nyckelområde för att säkerställaen tillväxtfrämjande och bärkraftig utveckling. Vi harskrivit mer om det i vår motion. Vi har också ett antalreservationer som också jag avstår från att yrka bifalltill på grund av tidsbrist. Men vi kommer givetvis attfortsätta att arbeta i den riktning som reservationernaanger.Anf. 178 ()Fru talman! hänvisade till en - till valda delar i den, villjag tillägga, till sådant som passar syfteatt ständigt gnälla och uppträda som käringen motströmmen. Jag skall hänvisa till en annan , men jag gör det till rapporten i dess helhet.Titeln är på originalspråket Literacy, economy andsociety, och rapporten handlar om förmågan att förståoch tillämpa tryckt information i dagliga aktiviteter ihemmet, i skolan, på arbetsplatsen och i samhället iövrigt. Det är den första i en serie internationellastudier som jämför den vuxna befolkningens läsför-måga, läsförståelse m.m.Sju länder deltar i denna undersökning, och Sveri-ge står i särklass. av befolkningen klarar desvåraste uppgifterna, som motsvarar högskoleprovetsläsdel. Inget annat land kommer . Också delågutbildades förmåga skiljer sig markant till Sverigesfördel jämfört med övriga länder.Författarna till rapporten uttrycker förhoppningenatt rapporten skall ge de nationella beslutsfattarnavärdefulla insikter om betydelsen av utbildning ochutveckling av mänskliga resurser.