prot · GJ0940 · 1995-12-18 00:00:00 — Det hade kanske också under-lättat hanteringen av plan- och bygglags- och naturre-sursfrågorna.Lag om byggande av järnväg är egentligen inte entrafikfråga utan en fråga som mera är kopplad tillnaturresurslagen och har nära anknytning till plan-och bygglagen, vilket också framgår av de förstaraderna i regeringens proposition. Dessa lagar behand-las normalt i bostadsutskottet.Regeringen framhåller i propositionen att det nu-varande förfarandet vid byggande av järnvägar harklara brister när det gäller anknytningen till övrigsamhällsplanering och miljölagstiftning. Den nyalagstiftningen syftar till att inordna även järnvägsbyg-gandet i det system som finns för planeringsfrågor,bl.a. NRL och PBL.Jag instämmer i det angelägna i att få en klarareoch säkrare ordning då det gäller järnvägsplanering,men den lag som nu står i begrepp att beslu-ta om uppfyller inte de förhoppningar som jag hyste iljuset av en del erfarenheter av järnvägsplanering iSydsverige under de senaste åren.Att expropriationsförfarandet var i behov av enöversyn stod helt klart. Att då inte göra denna medambitionen att stärka den enskildes rätt utan kanskesnarare med motsatt inriktning är enligt vårt moderatabetraktelsesätt beklagligt. Den här lagen tycks gå utpå att underlätta för att köra över den lillemarkägaren snabbt och effektivt, med tågets hastig-het.Visserligen ges markägaren en möjlighet till mar-kinlösen genom domstolsförfarande, men i praktikenförst efter det att expropriationsärendet hanteratsgenom en fastighetsreglering hos fastighetsbildning-smyndighet.Det blir utan tvivel huvudspår att köradet via fastighetsbildningsmyndighet. Vi kommer dåatt se brister i den enskildes möjligheter att hävda sinrätt gentemot . Det blir litet av Davidsfruktlösa kamp mot , där har alla styr-kans attribut på sin sida: sakkunskapen, erfarenhetenoch inte minst viktigt de ekonomiska förutsättningar-na att ta fram underlag för att understryka sina argu-ment. Sådana resurser saknar lille , alltså mark-ägaren. Den enskilde saknar möjligheter att få ersätt-ning för kostnader för utredningar osv. och vad värreär t.o.m. att få hjälp att inställa sig vid förhandling.Vanliga rättsskyddsförsäkringar gäller som bekantinte heller vid den här typen av förrättningar. Närdessa brister dessutom kopplas till rätt attsjälvt besluta om fastställelse av sin plan framstårrättsosäkerheten i full dager.Det är enligt min uppfattning mycket otillfredsstäl-lande att ett beslut i planärenden inte kommer att bliföremål för rättslig prövning utan beslut endast skallkunna överklagas och prövas i administrativ ordningmed regeringen som slutinstans.Fru talman! Detta rimmar illa med an-slutning till , som ärinlemmad i svensk lag. Jag är övertygad om att vimed denna brist på rättssäkerhet bäddar för ytterligareklammerier med . Det är dessutom,fru talman, direkt stötande att , utöver rättenatt fatta beslut i sina egna planärenden, dessutom skallvara beslutsinstans för andra järnvägsbyggares planer.Det går mot allt sunt konkurrens- och marknadstän-kande att en exploatör ges makt och bemyndigande attbesluta om alla andra exploatörers planer och rättighe-ter. Att en socialistisk regering och majoritet i riksda-gen kan tänka i sådana monopolistiska banor kanskeinte är att förundra sig över, men att Moderata sam-lingspartiet står ensamt om att reagera mot dessastötande förslag finner jag mer märkligt. Att partiersom annars brukar säga sig hävda såväl rättsintressensom landsbygdsintressen sväljer sådana här förslagförvånar mig. Det hade onekligen varit intressant atthöra hur och resonerar kringdessa frågor. De tycks känna sig så trygga med denföreslagna lagen i dessa hänseenden.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 4 menstöder naturligtvis även de andra moderata reservatio-nerna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )16 § Funktionshindrades tillgång till teletjäns-terFöredrogsTrafikutskottets betänkande 1995/96:TU9Funktionshindrades tillgång till teletjänster (prop.1995/96:86)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut skulle fattas . )17 § Vissa säkerhets- och miljökrav på fritids-båtarFöredrogsTrafikutskottets betänkande 1995/96:TU10Vissa säkerhets- och miljökrav på fritidsbåtar(prop. 1995/96:100, delvis)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld(Beslut skulle fattas . )18 § produktionsdivisionFöredrogsTrafikutskottets betänkande 1995/96:TU11Vägverkets produktionsdivision (prop. 1995/96:91)Anf. 136 ()Fru talman! "leder motbolagisering", läser man i stora rubriker i tidskriftenVTI-aktuellts oktobernummer. Veckan innan haderegeringen avlämnat sitt förslag om att skallupphäva beslutet om att bolagisera . Det kan inte hjälpas att man blirnågot konfunderad. Det var ju en gång en socialde-mokratisk regering som tog det första steget mot enkonkurrensutsättning och sedermera en bolagisering.Vad kan ha hänt som har föranlett denna kovändningfrån regeringens sida?Jag tror att jag fick svaret på frågan när jag i tors-dags i denna kammare lyssnade på den animeradedebatten mellan och . Det ärinte i första hand de trafikpolitiska målen som oroatregeringen, det är den interna splittringen.Är det så, , att Socialdemokraternahar större omsorg om freden inom partiet än om väg-trafikanterna?När jag går tillbaka till budgetpropositionen för 1995kan jag läsa:"Genom det effektiviseringsprogram som Vägver-ket påbörjade och som bl.a. inkluderar enkonkurrensutsättning av drift- och underhållsverk-samheten, beräknar att ca 500 miljonerkronor kan sparas fram . "Detta till trots beslöt regeringen sam-ma år att ge i uppdrag att stoppa fortsattkonkurrensutsättning av produktionsav-delning. Om man läser den skrivelse från Vägverketsom skulle kunna tänkas ligga till grund för ett sådantbeslut går det inte att få stöd för ett så drastiskt ingri-pande.Speciellt förvånande är detta omotiverade rege-ringsdekret till mot bakgrund av att av drifts- och underhållsomsättningen just underdenna tid var föremål för upphandling. Anbuden somhunnit lämnas höll på att utvärderas. Stoppet angavsinte som tillfälligt, utan beställare fickdirektiv om att skriva tre- till femårskontrakt med sinegen produktionsavdelning.Jag skulle vilja fråga : Vilken tro-värdighet kan få somanbudskonkurrent i en öppen upphandling, då huvud-delen av arbetet kan ske utan konkurrenspress? Finnsdet inte en risk att det uppstår misstankar om att pro-duktionsavdelningen kan flytta pengar mellan konton?Fru talman! Längre fram i budgetpropositionenstår också att läsa: "Regeringen ser ingen möjlighetatt höja anslaget för driftoch underhåll av vägar. Därför är det rimligt att omprövar sin strategi för drift- och underhållav vägnätet till att omfatta ett effektiviserat underhållinom oförändrade ramar. "Regeringen har således redan intecknat de effek-tiviseringar som en bolagisering och ökad konkur-rensutsättning skulle medföra. väljer man i ställetatt begränsa den framtida konkurrensutsättningen tillatt konkurrensupphandla nyinvesteringarna till 100 %och successivt med konkurrensutsättadriften.Men så lägger man till på slutklämmen"får med hänvisning till de trafikpolitiskamålen, och om särskilda skäl föreligger, anlita verketsproduktionsenheter i egen regi utan upphandling ikonkurrens. "Med tanke på det godtycke som uppenbarligen kananvändas vid bedömningen om huruvida de trafikpo-litiska målen kan uppfyllas eller inte är formuleringenoroande.För att få hela soppan litet smakligare säger rege-ringen att produktionsverksamhet skallbörja drivas i bolagsliknande former.Tyvärr, fru talman, är skadan redan skedd. Hurmycket kosmetika Socialdemokraterna än smetar påså kommer beslutet att få konsekvenser som märks.Jag har inga svårigheter att förstå de privata ent-reprenörernas upprördhet. Här har man utlovats enökning av den tillgängliga marknaden med åtskilligamiljarder, och så blir man dragen vid näsan på dettaskändliga sätt, mitt under pågående anbudsutvärde-ring.Inom är meningarna säkerligen meradelade. Jag kan tänka mig att man å ena sidan pustarut över att regeringen nu vill ge ett andrum. För det ärklart att den omorganisation och omstruktureringspe-riod man genomgått har varit arbetsam. Samtidigtfinns det nog en stor känsla av besvikelse hos demsom har lett detta förändringsarbete inom såväl beställarorganisation som inom dess produk-tionsorganisation. För dem går nog reaktionerna överbeslutet att jämföra med hur de maratonlöpare kännersig som kommer in på upploppet och tävlingsledning-en ropar ut: "Lugna ner er, vi har flyttat fram målet,släntra på ett tag så meddelar vi senare var måletfinns. "För ledningen inom produktionsdivi-sion kommer det att bli svårigheter med att mobiliserasin styrkor till fortsatta effektiviseringar och rationali-seringar. finns ju inga yttre fiender att hänvisa tillför att pressa fram förändringar. Det trycket behövs.Det visar all erfarenhet, inte minst den erfarenhet somVägverket självt kan visa på. Glöm inte att den hittillsgenomförda konkurrensutsättningen och hotet om enbolagisering har inneburit en årlig besparing på 1miljard kronor.Att mina antaganden inte är tagna ur luften tyckerjag bevisas av det tidningsreferat jag läste i mitt hu-sorgan, : "Nuhar vägarbetarna vid fått nog av ledningensrationaliseringsplaner. Vid senaste förhandlingarna,som i gäller jobben för 70 anställda,avfärdades alla förslag som kan leda till personalupp-sägningar.En direkt anledning är det stöd man anser sig hafått från regeringen i och med att planerna på en bo-lagisering av lagts på is. "Vad värre är så kommer vägtrafikanterna smärt-samt att bli varse konsekvenserna av beslutet. Typrecis som regeringen själv angett enligt de tidigarecitaten ur budgetpropositionen finns ett direkt sam-band mellan kostnaderna för , graden av konkurrensutsättning ochomfattningen av vägunderhållet.Anslaget för drift och underhåll av statliga vägarär . Ungefär en tredjedeldärav, eller ca , är redan upphand-lade i konkurrens. Återstår så arbeten för ca 4 miljar-der kronor som produktionsdivisionen får utföra utankonkurrenstryck.Fru talman! Det är inte orealistiskt att anta att viden konkurrensupphandling av den återstående voly-men, dvs. motsvarande , skulleprisnivån sjunka med i genomsnitt.Det innebär perår.På har man själv gjort bedömningen kan spara ca , vilketframgick av årets budgetproposition. Den besparingentog man också in i beräkningarna när man gjorde sinaegna äskanden.Jag vill återigen citera ur budgetpropositionen:"Med hänsyn tagen till beräknade besparingar samt deextramedel som anvisats för underhåll av länsvägaranser att det långsiktigt krävs ett drift- ochunderhållsanslag på per årunder . "Alltså 9,5 miljarer kronor i äskade medel, men 5,9miljarder är vad man får med hänsyn till det statsfi-nansiella läget. - 500 000 miljo-ner kronor! - försvann i och med att konkurrensupp-handlingen stoppades.Var och en måste inse att dagens beslut kommeratt märkas i försämrad standard på våra vägar.Kan det inte vara det som är det största hotet motde trafikpolitiska målen, eller vad tror ?Och vad tror de vägföreningartycker, som fick sina anslag halverade, vilket kortsik-tigt innebär en besparing i statskassan på 375 miljonerkronor, när staten kan spola en besparing på500 i och med dagens beslut?Fru talman! har reserverat sig delstillsammans med och tillförmån för avslag på regeringens förslag, dels till-sammans med för ett tillkännagivande tillregeringen om en privatisering av pro-duktionsdivision.Jag begränsar mig dock till att yrka bifall till re-servation 1.Anf. 137 ()Fru talman! Återställare är ingen bra medicin motbaksmälla. Regeringen har ändå gång på gång använtsig av en sådan medicinering för sviterna efter val-framgångens berusning och de därpå svikna vallöfte-na. Resultaten av felmedicineringen är uppenbara förden som vill se dem. Jag vill här bara peka på denvärsta konsekvensen, nämligen den oförändrat högaarbetslösheten. Värt att notera är ju också det exempelsom refererade till, nämligen det hårdameningsutbytet här i kammaren mellanregeringsföreträdarna en halv återställare, den s.k. avregleringen avgodstrafiken på järnväg.Trots alla tecken på återställarnas skadlighet anserregeringen att det nu är dags för ännu en, nämligenupprivandet av riksdagsbeslutet om bolagisering avVägverkets produktionsdivision. Det får vara slut pååterställare , och eftersom socialdemokraterna intesjälva förmår inse detta så får jag vädja till Center-partiet - som tyvärr inte har någon representant närva-rande vid dagens debatt, men som ändå kanske kan fåen hälsning via protokollet - som uppenbarligen harregeringens förtroende att tala allvarsord med social-demokraterna. Denna ryckighet i politiken är skadligför landet, den är skadlig för alla arbetslösa och den ärskadlig för ekonomi och välvärd.Som skäl för den här återställaren anger regering-en att beställarkompetensen inom ännu inteär fullt utvecklad och att man inte har tillräcklig erfa-renhet för att i konkurrens upphandla drifts- och un-derhållsentreprenader. Regeringen menar att degrundläggande trafikpolitiska målen därmed inte medsäkerhet uppfylls och att trafikanterna kan komma attdrabbas.Vi i kan inte se att det finns något somtyder på att en bolagisering skulle försämra möjlighe-terna att uppnå de trafikpolitiska målen. Tvärtomtorde beställarfunktionen inom , genombolagisering av produktionsdivisionen, snabbare för-bättra sina rutiner och höja sin kompetens. Därmedkan uppköpen bli mer effektiva och snarare bättreverka för att uppfylla de trafikpolitiska målen. Enutvärdering av vintersäsongen 1994-1995 visar attVägverket lyckats relativt bra i sin upphandling avdriftsentreprenader. Det skriver regeringen själv i sinproposition, och man anser också att det tilltänktaproduktionsbolaget har goda förutsättningar att hävdasig på marknaden. Vi delar den uppfattningen.Vi är också helt övertygade om att full konkur-rensutsättning för produktionsdivisionen ger bättremöjligheter till effektiviseringar, vilket ger vinster försåväl staten som de enskilda trafikanterna. Erfarenhe-terna visar att bolagsformen skapar effektivitet, rör-lighet, marknadsorientering och lönsamhet. Argumen-tet att organisationen inte är mogen att bli ett egetbolag kan inte vara giltigt och är en för-olämpning mot dem som arbetar där. Med den in-ställningen skulle inte mycket förändringsarbete ochnödvändig utveckling komma till stånd.Taktiken från känns väl igen. Iord talar man positivt om effekten av en bolagisering,men av olika ogrundade anledningar måste fråganutredas ytterligare. Regeringen drar ut på för jobbenoch välståndet viktiga frågor genom att återställatillväxtbefrämjande beslut fattade under den förramandatperioden.Fru talman! Det enda bestående ärständig förändring. Vi i ser möjligheterna iförändringen och anser i det nu aktuella fallet attVägverkets produktionsdivision bör bolagiseras föratt bli så kostnadseffektiv och kundorienterad sommöjligt. Bolagiseringen är ett första steg mot en pri-vatisering på sikt.Därmed, fru talman, vill jag yrka bifall till reser-vation nr 1 i utskottets betänkande.Anf. 138 HANS ()Fru talman! Till att börja med vill jag yrka bifalltill hemställan i utskottets betänkande och avslag påde båda reservationerna.Det beslut som vi debatterar är ett i en rad avbeslut som fattat beträffan-de produktionsverksamhet.Man kan säga att det började med att riksda-gen beslutade om en uppdelning av i enbeställardel och en produktionsdel. uttalademan sig om vikten av konkurrens på den produceran-de delen av verksamheten.Under 1993 ställde sig bakom rege-ringsuttalanden om ytterligare konkurrensutsättningav produktionsverksamheten. Enligt det beslutetskulle samtliga nyinvesteringar och hälften av drift-och underhållsverksamheten upphandlas i konkurrens.1994 beslutade den dåvarande riksdagsmajoriteten attbolagisera från den 1januari 1996.Nu föreslår vi i utskottsmajoriteten i likhet medregeringens förslag att bolagiseringsbeslutet upphävs.Skälen till att vi vill upphäva det tidigare fattadebeslutet är att vi bedömer att det inte finns förutsätt-ningar för att genomföra en bolagisering från den 1januari utan att äventyra de trafikpolitiska målen förverksamheten.Det här är inte några synpunkter tagna ur luften,utan vad vi gör är att vi instämmer i egenbedömning om hur det här skulle ha fungerat.Det har också visat sig att det saknas ekonomiskaförutsättningar för att en bolagisering skall kunnafinansieras inom egen anslagsram.En grundläggande förutsättning för att en bolagi-sering skall kunna genomföras på ett bra sätt är attVägverkets förmåga att beställa drift- och under-hållsverksamhet på vägnätet blir fullt utvecklad. Denutvärdering som gjordes av vintersäsongen 1994/95visar, som sade, mycket riktigt attVägverket har lyckats relativt bra med sin upphand-ling av driftentreprenader. Men i samma andetagkonstaterar att mycket i beställningsförfa-randet behöver förbättras.Verket föreslår därför att konkurrensutsättningenav driftentreprenaderna sker successivt. Om en bola-gisering av verksamheten skulle ske redan nu innebärdet faktiskt att alla tillkommande beställningar måsteske genom upphandling i full konkurrens. På verketgör man den bedömningen att beställarkompetenseninte är så utvecklad att man då kan garantera att detrafikpolitiska målen uppfylls. Vi menar alltså att detfinns en uppenbar risk att trafikanterna drabbas underden tid som det tar för att bygga upp sinbeställarkompetens.För att undvika att detta sker bör man i stället ar-beta med att fortlöpande utveckla produktiviteten.Konkurrensen kommer där in som ett effektivt medelatt uppnå en högre produktivitet. Men konkurrensenär ett medel, det är inte det undergörande, allenarå-dande medlet. Vi måste se till att de trafik-politiska målen inte äventyras. Därför måste konkur-rensutsättningen av produktionsverksam-het anpassas både till de övergripande kraven på ver-ket och till hur verkets egen beställarkompetens ut-vecklas.För att ett tänkt produktionsbolag skulle ha förut-sättningar att hävda sig på entreprenadmarknadenskulle bolaget behöva förses med ett kapital på 790miljoner kronor. Dessutom skulle staten behöva fi-nansiera den pensionsskuld som har uppstått i verketinnan verksamheten bolagiseras. En bolagiseringredan vid årsskiftet förutsätter dels att staten överlåtertillgångar, skulder och eget kapital som är knutet tillverksamheten, dels att pensionsåtaganden på ungefär1 miljard finansieras.När det gäller kanvi konstatera att man inte har kommit sålångt i uppbyggnaden av sin interna struktur att det ärlämpligt att flytta ut egen-regi-verksamheten till ex-tern regi. Verksamheten är ännu inte mogen för entotal konkurrensutsättning.Fru talman! Det är mot den här bakgrunden vi in-stämmer i regeringens bedömning att nubör upphäva sitt beslut att bolagisera Vägverketsproduktionsdivision. Vi anser att verksamheten tillsvidare bör bedrivas i myndighetsform, eftersom det ären flexibel verksamhetsform som kan utvecklas inomramen för de bemyndiganden och riktlinjer som riks-dagen har ställt sig bakom. har iallt väsentligt de bemyndiganden som behövs för attskapa en modell som utvecklar produktionen ochkraven på konkurrensneutralitet. Inget hindrar, UllaLöfgren, att man ser till att hålla isär redovisningarnaför de olika verksamheterna. Det är fullt teknisktmöjligt.Genom att fatta ett sådant beslut följer vi också detidigare fattade principbesluten om att myndigheternasjälva bör få bestämma över sin inre organisation.Vägverket kan på så vis anpassa sin verksamhet så attden på bästa sätt uppfyller de trafikpolitiska målen,som ändå måste vara huvudsaken i det här fallet.Utifrån de motioner som behandlas i betänkandetoch som följs upp av reservationer kan man konstate-ra att de tidigare regeringspartierna vill genomföra enbolagisering . Någon som helst oro föratt det skulle äventyra kvaliteten på underhållet och detrafikpolitiska målen har man uppenbarligen inte, trotsatt man inom har stora betänkligheter förhur man skall klara en konkurrensutsättning i dagslä-get. Inte oväntat går ett steg längre ochföreslår dessutom en privatisering av verksamheten.Nu hörde jag i inlägg att han in-stämde i det förslaget.Fru talman! De f.d. regeringspartierna har enligtmin uppfattning ett mycket lättvindigt sätt att se påden här frågan. Att man inom har storabetänkligheter beträffande en bolagisering redan nutar man ingen som helst hänsyn till. De fyra borgerli-ga partiernas ställningstagande tycks varagrundat på något slags dogmatisk tro att privatiseringoch konkurrensutsättning alltid ger positivt resultat.Av det säger får man intrycket attallt löser sig bara vi bolagiserar och privatiserar. Dåfår vi pengar till enskilda vägar och vägunderhåll, ochvi klarar därmed det mesta. Vi socialdemokrater trorinte att verkligheten är riktigt så enkel. Jag har enpragmatisk syn på vilken verksamhetsform som skallanvändas. Det är inte formen som är det viktiga, det ärde trafikpolitiska målen och att vi får en bra vägstan-dard som är det viktiga för vår politik.Därför är det viktigt att konkurrensutsättningengenomförs i en sådan takt att vi kan upprätthålla kvali-teten. Av den anledningen är det inte aktuellt att idagsläget bolagisera produktionsdivision.Anf. 139 ()Fru talman! Jag vill påminna omatt ramen för drift och underhåll är 5,9 mil-jarder kronor. Jag förstår inte hur skallfå det att gå ihop att produktionsavdelningi egen regi skall öka kvaliteten på underhållet inomden ramen. Har inte tänkt skjuta till någrapengar får man nog snarare minska på ambitionerna,eftersom man inte har någon konkurrenspress på sig.Vid den första upphandlingen sänkte Vägverketsina egna priser med , och manhar sparat . ochregeringen trodde att man vid den upphandling somavbröts skulle göra en besparing på 500miljoner. Det motsvarar av vägunderhållet pådet lågtrafikerade vägnätet.Svara mig på den här frågan, : Hurgår det ihop att inom ramen på 5,9 miljarder öka un-derhållet med en icke konkurrensutsatt produktions-division?Anf. 140 HANS ()Fru talman! Man kan naturligtvis göra det räkne-exempel på 500 miljoner som gör, menjag tror inte att det har något med verkligheten attgöra. Vad som är verklighet och fakta är att vi tackvare att vi inte genomför bolagiseringen fårpengar över, pengar som annars skulle ha använts tillatt skapa kapital inom för att klara bolagi-seringen. Om gör sig besväret att hörasig för hos och ute i regionerna kommerhon att inse att faktum är att vi får över mer pengar attanvända till drift och underhåll av vägar genom att viinte genomför det här beslutet i dag.Anf. 141 ()Fru talman! Innebär besked attplanerna att bolagisera produktionsdivi-sion är helt och hållet lagda på is? Om så inte är falletmåste man ju försöka skrapa ihop de här medlen i denicke konkurrensutsatta verksamheten för att ha dempå lager då verksamheten blir konkurrensutsatt. Detinnebär också att vi äter av vägunderhållet, HansStenberg.Anf. 142 HANS ()Fru talman! Som borde känna till harlandet varit i en oerhört djup ekonomisk kris. Det hargjort att budgetramarna har varit oerhört ansträngda.Detta har uppenbarligen inte bekymrat den tidigareregeringen särskilt mycket. Man har ganska glattstrött pengar omkring sig och lånat upp pengar tillolika verksamheter.Nu försöker vi socialdemokrater att sanera landetsekonomi. Vi lyckas faktiskt ganska bra. Det betyderatt vi , om vi lyckas med budgetsanering-en, vilket jag är övertygad om att vi kommer att göra,kommer att ha bättre utrymme att klara en sådan härsak. Men det är inte det som är huvudskälet till att viinte genomför detta . Huvudskälet till att vi integenomför detta är att gör bedömning-en att man ännu inte är mogen för en total konkur-rensutsättning av verksamheten och att man inteär mogen för en bolagisering.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .