prot · GI09110 · 1995-05-29 00:00:00 — Man blir alltså avvisadav transportörerna redan på flygplatsen, vid båtham-nen eller vid järnvägsstationen.Vad är en presumtiv brottsling? Det är klart att detär bra om vi kan avvisa terrorister, våldsmänniskoroch knarklangare. Det tycker alla. Men vad är enpresumtiv brottsling? Jag har inte sett att det någon-stans i någon annan lagstiftning än i utlänningslagen iSverige eller i eller Trevi står någotom en presumtiv brottsling. Vad är en presumtivbrottsling? Är det någon som kan tänkas begå brott,kanske inte på grund av hur de har levt förut eller föratt de har varit dömda för brott utan därför att dekanske ändå är litet misstänkta?Thomas , som är professor i straffrätt iNorge, menar att är en gemensamutestängningspolitik. Man får fritt flyt av arbetskraftinnanför de yttre gränserna, som man be-skyddar sig utåt genom kontroll och inåt genom ge-mensam visumpolitik - poliskontroll - och det görslagring och utväxling av datauppgifter. har möjlighet att samla personda-ta över 11,5 miljoner människor. Det finns redan ettpar miljoner samlade. Däribland finns 800 000 ickeönskvärda utlänningar.Det finns också ett tilläggssystem som kallas förSirene, där mindre standardiserade uppgifter samlas.Det är alltså fråga om en sammanblandning av vanligpoliskontroll och säkerhetspolis som gör det helaväldigt tveksamt. Först har vi , parallellt medSchengen och dessutom EU. Här är det väldigt mångaolika rum, där man sitter och planerar för olika saker.Verksamheten är inte tydlig och öppen och man haringen insyn i den. Man kan säga att det är ett labora-torieförsök för inre säkerhet och en stor satsning på enproaktiv kontrollstat.Anf. 88 (m)Fru talman! Jag ställde frågan om vi eller ialla fall snart skulle kunna få ett besked om vi skallunderteckna och när vi i så fallskall ratificera detta, för det har stor betydelse.Vi moderater stöder en anslutning till Schengenav-talet i de delar som blir aktuella ifall vi också skriverpå en Dublinkonvention. återstår ju en delav , och jag tror att det finns all an-ledning att tro att det kommer att dröja innanvi får en gemensam yttre gränskontrollkonvention pågrund av de speciella omständigheterna i relationernamellan just och . Därför kan Scheng-en vara någonting på vägen dit.Fri rörlighet är ju hela idén med EU. Just Scheng-en har ju föregripit detta genom införandet av dessabestämmelser. Då kan man öppna gränserna för sinamedborgare. Jag tycker att problemet är - det haräven tagits upp i och jag tror att statsrå-det har likartade åsikter - att försöka finna metoderför att också öka rörligheten för s.k. tredjelandsmed-borgare, som faktiskt har uppehållstillstånd i exem-pelvis eller , så att de också på siktkan få möjlighet att röra sig fritt inom EU-området.Det får de inte i dag.Visumtvång: Det är klart att vi skulle kunna gå fö-re, , genom att säga att vi inte skallha något visumtvång här. Det är ju upp till var och enatt besluta. Men om vi tar bort visumtvånget kan visnabbt räkna ut hur det kommer att se ut. Tyvärr ärverkligheten sådan att visumtvånget behövs i mångasammanhang.Vi vill också ha reglerad invandring. Jag vet attRagnhild Pohanka - som sitter i samma utskott somjag, vilket jag tycker är mycket trevligt - och jag äröverens om att vi måste ha något slags reglerad in-vandring. Därmed blir vissa utlänningar icke önskvär-da. Det kommer vi inte ifrån. Det ligger ju i sakensnatur, om man har reglerad invandring.Det bästa vore om kunde samlas kring enreglerad invandring på en bra ambitionsnivå. Där trorjag faktiskt att har en möjlighet att vara medoch påverka så att vi kan få en samordnad flykting-och invandringspolitik värd namnet. Jag tror ocksåatt även har intresse av dettanumera, därför att de känner ett visst hot och ett visstansvar. Man kan få en s.k. bördefördelning till ståndpå sikt. Men det är ett långt och svårt arbete. De svå-righeter som finns skall inte underskattas.För dagen gäller min fråga än en gång Dublinkon-ventionen.Anf. 89 Statsrådet ()Fru talman! När det gäller Dublinkonventionenbesvarade jag frågan i , ochjag skall göra det igen här. Utgångspunkten är den atti och med att vi sade ja till ett EU-medlemskap har viockså i grunden sagt ja till . Vadsom återstår är den formella ratificeringen av avtalet.Vi och andra nya länder i EU-samverkan har ännuinte ratificerat avtalet. Det finns också några av detidigare medlemmarna som ännu inte gjort det. Menvid genomgång av ratificeringsläget i ministerrådetvisade det sig vara möjligt - det sannolika är att detkan komma att hållas - att samtliga länder som ärmedlemmar i har ratificerat Dublinkonventionenföre /96. Vi har för avsikt att underhösten ratificera konventionen. Så ser det ut för när-varande. Det finns ingenting nu som tyder på att detinte skulle vara genomförbart. Jag hoppas att de andraländerna skall kunna ha ett tidsschema som gör att detblir möjligt att nå en samstämmighet i dessa avseen-den.Jag skall inte kommentera så mycket mer det Jo-han sade. Om den demokratiska kontrolleninte är bra bör man leta efter ett bättre sätt. Är det såatt vi själva i riksdag kan påverka det, harJohan en utomordentligt god möjlighet att iriksdagen plädera för att förbättra möjligheten tillkontroll av den här typen av överenskommelser, derasefterlevnad osv. Finns det något mer demokratisktkontrollsystem än riksdag? Möjligheternaborde vara utomordentligt goda att utifrån vår egenriksdag, och från andra länders parlament, kontrolleradetta och se över på vilket sätt det skulle kunna blibättre. Jag ser gärna att vi får förslag på hur det skullese ut och på vilket sätt det skulle kunna bli bättre.Jag vet inte om menar att vi skulleinföra en överstatlighet så att ellernågon annan institution i EU-sammanhanget skulle haett slags överstatlighet över . Dåmåste vi också i konsekvensens namn börja diskuteraom även den tredje pelaren skall in i någon form avöverstatlighet, om det nu är det som vill upprepa, , att jag intedelar uppfattningen att visumtvånget skulle innebäraåsidosättande av asylrätten. Jag svarade så för en tidsedan på en fråga av . Jag tycker somsagt inte att det är det. Om det skulle ha varit frågaom att åsidosätta asylrätten, borde det inte finnasnågra flyktingar i som fått uppehållstillståndeller sökt asyl här från länder där vi har visumtvång.Men så är inte fallet. Det finns många människor iSverige från länder där det har varit visumtvång. Dehar tagit sig hit utan att ha haft vederbörliga visum-handlingar och fått sin asylansökan prövad. Det ärtusentals och åter tusentals människor som befinnersig i den situationen i vårt land. Trots visumkrav harde kunnat söka asyl här, och så är det också i andraländer.Det är alltså fråga om åsidosättande av asylrätten.Däremot är det ett sätt att reglera invandringen tillSverige. Hur skulle det, som sadetidigare, se ut om vi inte skulle ha visumtvång? Hurskulle det se ut om skulle avveckla alla vise-ringar från de länder där visumtvång nu gäller? Vadskulle det få för konsekvenser? Det förstår jag, detförstår och också . Så skall vi väl inte ha det, för då kommer vi inteatt klara någonting. Vi kommer inte att kunna hanteraasylfrågorna, än mindre att ge de människor somkommer till oss en rimlig möjlighet att klara sig införframtiden.Slutligen talades det om utestängning, attSchengenavtalet skulle innebära en utestängning. Dåfrågar man sig på vilket sätt merainnebär en utestängning än en effektiv gränsbevak-ning runt , runt , eller Dan-mark och andra europeiska länder. Man får en effek-tiv gränsbevakning och ett väl fungerande system närdet gäller kontroll av både personer och varor vidgränserna. Det är väl en fördel. Det enda vi gör är attvi vidgar denna kontroll till att omfatta ett antal nyaländer. Vi får en ny yttre gräns. Men mellan ländernafinns i princip ingen gräns längre, utan det är fri rör-lighet för människor över gränserna inne i området.Det tycker jag är en jättefördel.Det är precis så vi har haft i de fem nordiska län-derna . Det är snarare så att haft en förebild i det nordiska samarbetet,den nordiska passfrihetsöverenskommelsen och denfria nordiska rörligheten för nordiska medborgareinom . Det har i sin tur förutsatt att vi haft enbra gränskontroll vid de yttre gränserna. Så har detvarit. Är man inte medborgare i får man hahaft pass och visum och andra handlingar. Man harinte haft någon fri rörlighet, inte heller mellan denordiska länderna. Det är precis vad Schengen hand-lar om.Anf. 90 ()Fru talman! Jag skall gärna bidra till att Vänster-partiet lägger fram konkreta förslag när det gäller attförbättra den nationella insynen i Schengen om vi inågon framtid skulle bli anslutna, vilket Vänsterpar-tiet motsätter sig med avtalets nuvarande utseende.Leif som träffar de andra invandrarmi-nistrarna måste väl ändå ha större möjligheter attpåverka regeringar och dem somsitter i exekutivkommittén, så att de till att börja medär mera öppna och lämnar ut uppgifter om vad dehåller på med. Deras sätt att tillmötesgå har fåttmycket stark kritik, som jag har redovisat här. Bådenationella parlament och har riktatkritik mot , den dåligainsynen och den dåliga möjligheten för parlamentenatt påverka.Jag kan bara konstatera att intebemött påståendet om att det i fråga om kritiken avtransportörsansvaret skulle vara en missuppfattning.Om och jag har missuppfattat det,delar vi alltså den missuppfattningen med såväl Euro-paparlamentet som FN:s flyktingkommissarie samtEuroparådet. Där förmodar jag att hargett med sig och anser att det var en felaktig formule-ring.Till slut frågar vad det är för fel medSchengenavtalet, varför det skulle medföra sämreinvandrings- och flyktingpolitik än den nationella somvi har. Det beror naturligtvis på vilken konkret politiksom utvecklas inom Schengen respektive i Sverige.Är det så att den flyktingpolitik som utvecklas i Sve-rige är ännu sämre än den som utvecklas inomSchengen, då är frågan om vi inte måste ändra oss iVänsterpartiet.Gustaf von säger att den fria rörligheten ärsjälva idén med EU. Så är det faktiskt inte. EU komtill som ett av de två undantagen i GATT-överenskommelsen. Tullunionen var det ena, frihan-delsavtalet var det andra. EU är och har alltid varit entullunion. Det handlar alltså mera om att stänga uteresten av världen än om att skapa fri rörlighet inomEU. Det är den grundläggande orsaken till att vi ärmotståndare till såväl EU som Schengenavtalet.Anf. 91 ()Fru talman! Jag är inte rädd, men jag tycker inteom . Jag har inte läst upp och nerheller. Jag läste avtalet på tyska första gången, om detnu skulle påverka uppfattningen av innehållet något,men det gör det inte. Jag har även läst det på svenska.Jag anser fortfarande att det är en inskränkning avasylrätten.Den fria rörligheten - för att nu svara på frågorsom jag har fått - ökar kanske för EU-medborgarnainom EU. Däremot minskar rörligheten för flyktingar.Gustaf von sade att man har inte samma rättig-heter att flytta inom EU om man har uppehållstillståndi . Det är en bit. Vidare minskar möjlighe-terna att som flykting komma in i EU.Det är klart att asylrätten stryps om man måste havisum för att kunna få komma till ett land och lämnain sin ansökan. Man kommer att bli lämnad kvar i deandra länderna. Man kommer inte med på flyget, påtåget eller på båten. Det är alltså klart att asylrättendärmed stryps.De "icke önskvärda" behöver inte vara brottsling-ar. Man kan väl inte säga att den människa som intehar asylrätt inte är önskvärd. Jag tycker att det ärmärkligt att vi beträffande i stort sett alla länder somflyktingarna kommer från har visumplikt. Men vi harinte visumplikt gentemot länder som vi inte får flyk-tingar från. Detta är också ägnat att strypa flykting-strömmen.Det är sant att jag anser att vi inte kan ha en heltfri invandring. Jag tror inte att vi kan ha en sådan.Däremot menar jag att de som har orsak att söka asylskall få göra det. Det är inte fråga om falska flyktingareller om missbruk av asylrätten att söka asyl även omman inte får det. Man skall ha möjlighet att söka.Kanske blir man nekad. I vissa fall får man stanna.Jag anser att det handlar om att strypa asylrätten. I dethär fallet är det tveksamt.Knarket ökar ju. av knarket tillverkas inomEU, så knarket kan åka fritt hur som helst. Däremotstryper man rörligheten för människor som kommerutifrån. Det är en gråzon, som skri-ver i . Han är EU-liberal och vill varamed i EU. Men han menar att här borde vi tänka ossför . EU-medlemskapet förpliktar oss inte att delta iett samarbete mellan enbart vissa EU-länder. Detfinns inga vägande ekonomiska argument för att skri-va på . Företagen och arbetskraftenhar alla fri- och rättigheter genom EU, och förut ge-nom EES.Anf. 92 Statsrådet ()Fru talman! Jag har inga ytterligare kommentarerutan noterar bara slutligen att vi inte har tagit ställningtill om vi skall gå med i ellerinte. Vi är nu inne i en beredningsprocess, och vikommer att ta upp och bereda de här frågorna. Sedanfår vi diskutera ställningstagandet.När danskar och finländare har tagit ställning föroch vill bli medlemmar, även om de formellt inte - ivarje fall inte - har ansökt om det, så vägerdet naturligtvis tungt i skålen. Ännu har alltså ställ-ning inte tagits. Men om man tar ställning till enmedlemskapsansökan handlar det sedan om att disku-tera på vilka villkor man blir medlem. Ett villkor vetvi redan: När det gäller och måste denordiska medborgarna även fortsättningsvis kunna fåresa fritt mellan länderna. Den fria rörligheten i Nor-den måste behållas. Hur skall det uppfyllas?Ja, det blir en dialog mellan Schengenländernaoch de nordiska länderna. Det är en fråga som auto-matiskt kommer in och som signale-rade med all önskvärd tydlighet i samband medReykjavikmötet. Om man tar ställning för en medlem-skapsansökan kommer alltså den förhandlingsrundan.Öppenheten togs upp här. Jag tycker också att detär kolossalt viktigt att ha en öppen process och att viskall kunna delta i den och demokratiskt granska ochkontrollera. Dessutom skall vi ha möjlighet att påver-ka skeendet, också från svenska utgångspunkter. Jagutgår från att det inte var det som i första hand avsågs.Snarare gällde det att om man går med så får manöppenhet. Men det är någonting som vi har. En av destora frågorna i EU totalt sett är ju att verka i denriktningen att man öppnar upp mera och hävdar of-fentlighetsprincipen som en av de viktigare frågornafrån demokratiska utgångspunkter också i EU-sammanhang. Självklart måste det också gälla iSchengensamarbetet, om man hamnar idetta.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 1994/95:133 om IT-utvecklingenAnf. 93 Statsrådet ()Fru talman! har frågat migom vilka åtgärder jag ämnar vidtaga inom och utomramen för för att informationsteknikskall bli tillgänglig för hela landet.Jag har av förklarliga skäl samrått med statsrådetInes Uusmann, som ansvarar för telepolitiken inomramen för ansvar-sområde.Riksdagen antog en ny telelag. I proposi-tionen om en ny telelag m.m. (prop. 1992/93:200)anges att det övergripande målet på teleområdet är attenskilda, såväl fysiska som juridiska personer, ochmyndigheter i landets olika delar skall ges tillgång tilleffektiva telekommunikationer. Det statliga ansvaretför grundläggande telekommunikationer angavs till attomfatta taltelefoni men även fax och viss datakom-munikation. Dessa tjänster skall tillhandahållas pånationell basis under sådana villkor att priset inteskall vara ett hinder för utnyttjandet.I enlighet med telelagen har staten också ett över-gripande ansvar för andra teletjänster. Det sker bl.a.genom att fasta teleförbindelser skall tillhandahållasdär de efterfrågas.Utvecklingen inom informationsteknikens områdeär mycket kraftfull. Jag delar därför uppfattning att det som också för inteså länge sedan uppfattade som kärnan i telekommuni-kation, dvs. telefoni, nu förändras mycket snabbt närteletekniken och datatekniken integreras och nyatjänster erbjuds över tele- och datanäten. Innebörden istatens ansvar för telekommunikationerna i Sverigekan därför ånyo behöva definieras. IT-komissionenkommer att behandla denna typ av frågor inom ramenför sitt uppdrag. Kommissionen kommer att lämna enförsta rapport till regeringen i år.Enligt vad jag inhämtat från Kommunikationsde-partementet har Telias utbyggnad av i landetpåskyndats. kommer hela landet att hatillgång till AXE-baserade tjänster. Därmed kommerdet tekniskt sett att vara möjligt att utnyttja ISDN i istort sett hela landet, även om det i de mest avlägsnaorterna kommer att vara kostsamt givet den nuvarandeprisbilden på ISDN-tjänster.Jag har också inhämtat att fjärrtaxorna numera,, är fullt så höga jämförtmed lokaltaxorna som anger.Nuvarande taxestruktur innebär att fjärrtaxorna är sexgånger högre än lokaltaxorna, inte tio gånger högre.Högt nog, men ändå en viss skillnad. Det kanskeockså bör påpekas att flera av de tjänster som nuerbjuds via Internet är tjänster som betingar ut-landstaxa.Kommunikationsdepartementet har lagt ut ett antalutredningsuppdrag i syfte att bl.a. klargö-ra behovet av ändrad lagstiftning eller andra åtgärdermot bakgrund av utvecklingen på har fått i uppdrag att bl.a.kartlägga Post- och möjligheter att mednuvarande lagstiftning uppfylla intentionerna i telela-gen. Det uppdraget kommer att redovisas . Enligt Kommunikationsdepartementetkommer även expertgruppen för studier i offentligekonomi () att engageras för en studie av tele-politiska frågor mot bakgrund av informationstekni-kens snabba utveckling. har fått i uppdrag attkartlägga den regionala IT-användningen, bl.a. ut-bredningen av ISDN. Detta uppdrag skall redovisas iseptember i år.Sammanfattningsvis delar jag uppfattning att tillgängligheten till IT skall gällasåväl i storstadsregionerna som i glesbygden. I avvak-tan på det här redovisade utredningsarbetet, samt iavvaktan på rekommendationer, ärregeringen dock ännu inte beredd att vidta några åt-gärder.Anf. 94 ()Herr talman! Jag tackar statsrådet försvaret på min interpellation om IT-utveckling i helalandet. Svaret består visserligen mest av hänvisningartill pågående utredningar, men jag noterar ändå medtillfredsställelse att delar inställningen atttillgängligheten till IT-tjänster är strategiskt viktig förutvecklingen av regionerna utanför storstäderna. Låtmig beröra tre aspekter på denna utveckling.För det första när det gäller den rent fysiska ut-byggnaden, är det riktigt att AXE-växlarna 1997kommer att vara utbyggda så att hela landet får till-gång till s.k. plustjänster. ISDN kommer då också attkunna utnyttjas överallt. är visserligen enlång tid i detta sammanhang, men jag tror ändå att vikan konstatera att den rent fysiska utbyggnaden ochtillgängligheten inte är det största problemet.För det andra är det värre med prisbilden. anger i sitt svar vad telelagen säger omdet statliga ansvaret.Där står att detta gäller inte bara taltelefoni utanockså exempelvis viss datakommunikation. Dessatjänster skall tillhandahållas på sådana villkor attpriset inte skall vara ett hinder för utnyttjande, heterdet.Jan påpekar i svaret att fjärrtaxorna "bara"nu är sex gånger högre än lokaltaxorna. Men det är,som också antydde, mycket nog. I svaretsäger också att det kommer att vara kost-samt på många håll att utnyttja ISDN "givet den nuva-rande prisbilden".Frågan är vad som händer med priserna framöver.Enligt vad jag har inhämtat är risken stor för attmarknaden kommer att få svårt att tillhandahållaavancerade tjänster utanför storstadsområdena tillnormala priser. Paradoxalt nog kan det bli så att sam-tidigt som samtalstaxan blir densamma från en mobil-telefon och en vanlig telefon så förstärks de regionalaskillnaderna.Detta hänger samman med den tredje punkten somjag tänker ta upp, nämligen hur den offentliga sektornagerar. Det har blivit något av en trend bland kommu-nerna att bygga egna fysiska nät, optofibrer, i tätorter-na. På de tekniska verken ser man ofta byggandet avtelenät som en marginalkostnad där tilläggsinveste-ringen blir mycket måttlig.Också kommunförbund och landsting har planerpå att bygga infrastrukturer över hela län med ett antaltjänster, inklusive telefoni. Därmed blir de operatörerenligt telelagen och kommer i en direkt konkurrenssi-tuation med andra operatörer. Man kan också möjli-gen tänka sig att ett landsting t.ex. släpper in någonannan aktör som får operera nätet. Det återstår att se.Hur som helst har landstingen en huvudroll i dettasammanhang, eftersom de är de enda enskilda aktörersom har tillräcklig utbredning och volym för att haunderlag för ett sådant nät.Hur påverkar då detta övriga kunder, t.ex. mindreföretag? Ja, risken är ju att marknaden försvinner förandra operatörer, och inte minst för vanliga kunder.Kvar blir olönsamma bitar som på sin höjd kan erbju-das service till högre priser. Något tillspetsat kan manmot denna bakgrund säga att den offentliga sektornsviktiga och riktiga uppgift på detta område borde varaatt bli en god, krävande beställare av funktioner, meninte en revirbevakande byggare av fysiska nät.Mot denna bakgrund vill jag dels be utveckla något om hur han ser på denframtida prisbilden, dels fråga honom vad han tänkergöra, om något, för att utveckla den offentliga sektornsom beställare av IT.Anf. 95 Statsrådet ()Herr talman! Jag skall fatta mig mycket kort. Videfinierar problemen på ungefär samma sätt. Vi harvalt att vid sidan av det som här nämnts om översynatt också utföra ett arbete inom ramen för där vi skall titta på prisbilden. Det äringen tvekan om att den är ett hinder.Kruxet är att just när det gäller telekommunika-tion, eller numera allmän datakommunikation, har vitraditionellt valt en liten annan väg när det gällerfinansieringsfrågan än vid annan typ av kommunika-tion som t.ex. vägar och järnvägar. Det är med andraord ett system som bygger på att man som konsumentbetalar avgifter m.m.Det gör att den anpassning som har skett tillmer marknadsmässiga villkor för dessa system, som ioch för sig alltid har varit avgiftsbelagda, leder tillden typ av risker och företeelser som beskriver. Jag menar att det kräver att vi fårde önskemål om utredningar som vi lämnat tillgodo-sedda plus att vi får en rimlig chans att under höstendiskutera frågan i och den vägenåterkomma med ett förslag som förhoppningsvisskulle kunna råda bot på dissonansen utan man förden skull riskerar att förstöra det som är positivt isystemet, nämligen möjligheten till konkurrens mellanolika operatörer. Det är inte någon alldeles lätt upp-gift. Det finns säkert möjligheter att lösa den. Men detskall göras med respekt för dessa två önskemål.Avslutningsvis är det trots allt så, att det somSverige som nation har fått mycket "credit" för, inteminst i EU-systemet, är just att vi har släppt loss kon-kurrensen på den här marknaden. Det tycker jag att viskall vara rädda om, som vi måste se till attSverige även ur detta hänseende blir litet rundare, omuttrycket tillåts.Jag ser problemen men vill få tillbaka en del av ut-redningsarbetet och också låta kommissionen titta pådet innan jag lämnar ett definitivt svar på hur jagtycker att man skall lösa problemen.Anf. 96 ()Herr talman! Jag har förståelse för att nu kan säga vad som kommer att stå i de utred-ningar som kommer att presenteras framöver. Jagnoterar också med tillfredsställelse att såklart betonar den goda effekt som konkurrensen harhaft på detta område för att främja position.Jag kanske något kan utveckla frågan om den of-fentliga sektorn som beställare, som jag inte riktigtuppfattade att besvarade i sitt inlägg. Detfinns också goda exempel. Det har sagts mig frånflera håll att Stattel skulle vara en sådan god beställa-re. Man har då ställt krav på funktioner men inte fästavseende på tekniska lösningar, och man har skrivitramavtal i konkurrens. De olika operatörerna haralltså fått konkurrera inbördes.Stattel har genom sin storlek kunnat kräva funk-tioner som ännu inte finns på marknaden och har pådet sättet drivit utvecklingen framåt. Vi har därige-nom fått en kunddriven utveckling. Dessutom harStattel sagt att fuktionerna skall tillhandahållas inomhela Stattels område, och då har det också fått enregionalpolitisk inverkan.