prot · GI09119 · 1995-06-13 00:00:00 — Sammasak borde gälla i detta sammanhang. Det är ocksåpåfallande hur sparsamt både regeringen i propositio-nen och utskottsmajoriteten i betänkandet motiveraralla skattehöjningar. Det konstateras rätt upp och nedatt statskassan behöver tillföras 14 miljarder för skall klara medlemsavgiften. Drygt hälften togriksdagen ställning till , och lägger manfram resten av förslagen. Med skattehöjningar somsammantaget under detta är de kanske mestomfattande någonsin borde det varapå sin plats att föra ett resonemang kring vilka effek-ter allt detta kan tänkas få för enskilda personer, förindustrins konkurrenskraft och därmed sammanhäng-ande möjligheter att skapa nya arbetstillfällen. Omdetta skriver socialdemokraterna endast några få ra-der, för att sedan kasta sig över skattela-garna och omformulera dessa så att skattetrycket ökar.Jag frågar mig: Är det på det sättet att harför låga skatter? Är det så att det flesta bedömare avekonomisk politik har samlat sig kring uppfattningenatt högre skatter ger bättre tillväxt i den svenska eko-nomin? Mitt svar är nej. Socialdemokraterna väljeremellertid en traditionell väg, skattehöjningar.Under ett par år fick jag in-trycket att det fanns en begynnande insikt inom soci-aldemokratin om att skattetrycket gått igenom taket.Men efter vad som hänt här i under dettariksmöte och i de flesta socialdemokratiskt styrdakommuner och landsting framstår det nu som heltklart att partiet återgår till en gammal beprövad linje,trots att den visat sig vara olycklig i många avseen-den. Majoriteten har dessutom försett det betänkandesom vi nu diskuterar med en särskild liten knorr ge-nom att hos regeringen beställa ytterligare en skatt, enbåtskatt. Socialdemokratiska riksdagsledamötersuppfinningsrikedom när det gäller att komma på nyaskatter förnekar sig aldrig. Det kan väl ändå inte varapå det sättet som man avser att lösa de statsfinansiellaproblemen.Varför tror socialdemokraterna att skattehöjningarjust nu skulle vara en metod att lita på, när den tidiga-re visat sig misslyckas och visat sig vara en orsak tillde problem som vi har?Låt mig så kommentera några av de enskilda för-slagen. Jag hinner emellertid inte ta upp alla av lättinsedda skäl.Skattehöjningar är dåliga av flera skäl, men detfinns några som diskuteras i det här betänkandet somjag har anledning att särskilt tala om, också av prin-cipiella orsaker.Först gäller det den begränsade avdragsrätten förpensionssparande. I tider när det allmännas möjlighe-ter att svara för pensionsåtaganden ifrågasätts, är dennu föreslagna förändringen helt fel signal. Det privatapensionssparandet bygger på mycket långsiktiga be-slut som fattas av den enskilde. har social-demokraterna emellertid ändrat förutsättningarna pådenna punkt, dels genom att höja avkastningsskatten ihöstas, dels genom den nu föreslagna begränsningenav avdragsrätten.Tilltron till enskilt pensionssprande sätts ifråga.Man kan ställa sig frågan: Vad skall nästa steg bli?Presentationen av denna del av förslaget fick också enmycket olycklig karaktär genom att regeringen gick utmed ett stoppdatum. Syftet skulle vara - som det heteri propositionen - att undvika omfattande skattebeting-ade premie- och kontoinbetalningar. Jag vill därför beutskottsmajoritetens företrädare om ett klarläggandepå denna punkt. Anser attprivat pensionssparande är något som människorägnar sig åt för att trygga sin pensionering, eller är dethelt enkelt en fråga om skatteplanering?Inte bara ur den enskildes perspektiv, utan även urnationalekonomisk synvinkel är ett högt sparandeviktigt. Företagens kapitalförsörjning är beroende avatt bl.a. pensionsspararna ställer delar av sitt kapitaltill förfogande.Vidare innehåller denna del av förslaget ingennärmare analys kring hur regeringen ser på risken attmänniskor väljer andra sparformer t.ex. att placerasina tillgångar i utlandet, varvid skattebasen i Sverigeblir sämre.En annan principiell nymodighet gäller att skattenpå arbetande kapital i företagen nu återinförs, om än iannan tappning än tidigare.Skatt på industrienheter innebär att avkastnings-kraven i företagen ökar, en försvårande omständighetinte minst för mindre och nystartade rörelser.När det gäller skattehöjningar förvånas jag intelängre när de kommer från socialdemokraterna, menatt även ställer sig bakom detta gör mig be-kymrad. Jag trodde vi var överens om behovet avgoda förutsättningar för inte minst just de mindre ochmedelstora företagen.Dessutom tar skatten, liksom skatten på kommer-siella lokaler, inte hänsyn till om fastigheten ifrågager avkastning. Det finns fortfarande många tommaindustrifastigheter och kommersiella lokaler i landet.En bransch som av många bedöms ha goda framtids-utsikter är turistsektorn.Hotell- och restaurangföretag lever emellertid medmycket knappa marginaler. får man intrycketav att fastighetsskatten endast påverkar fastighetsbo-lagen, och det är illa nog. Men även turistföretagenkommer att få se sina möjligheter begränsade meddessa fastighetsskatter. Det finns därför anledning atttro att risken för påfrestningar i det finansiella syste-met kommer att öka. Det var som bekant inte helt utanskäl som den borgerliga regeringen lade fram förslagom slopad skatt på lokaler.I anslutning till detta betänkande behandlas ävenmotioner om bostadsbeskattningen från den allmännamotionstiden. I egenskap av riksdagsledamöter får vialla säkerligen olika typer av kontakter med en bredallmänhet. För egen del är ett av de vanligaste samtal-sämnena bland människor som ringermig eller på annat sätt kontaktat mig just bostadsbe-skattningen.Kombinationen höjda taxeringsvärden, höjd fas-tighetsskatt - särskilt för den grupp som haft tillfälligten lägre sådan - och förmögenhetsskattens bibehål-lande riskerar att få effekter som är syn-nerligen olyckliga. Det gäller speciellt i s.k. attraktivaområden. Inte minst tror jag att förmögenhetsskattensinverkan underskattats i den allmänna debatten.Just ordet förmögenhet ger associationer till väl-digt rika människor. Men i dagens läge, med sambe-skattning av förmögenhet är det inte så svårt att ham-na i en situation där taxeringsvärdet överstiger grän-sen för förmögenhetsskatt så mycket att fastighetsäga-ren även med viss skuldsättning måste tjäna in pengarpå annat sätt för att kunna få ihop till förmögenhets-skatten.Vi hör nu efter hand också hur man räknar med atttaxeringsvärdena skall öka runt om i landet. oro nu kan övergå till en skatte-revolt, när konsekvenserna blir uppenbara i sin fullavidd. Ett första steg i att lindra effekten hade varit attbifalla den moderata motionen om att åtminstonebibehålla fastighetsskatten för småhus på nuvarandenivå.Fru talman! Vidare föreslås en lång rad höjdaenergiskatter av olika slag. För egen del är jag intefrämmande för att i ett längre perspektiv övervägaytterligare energiskatter utöver dagens nivå. Men dåvill jag se en liknande utveckling i resten av ,så att inte miljöbelastningen i ökar genomimport, som antalet arbetstillfällen minskar.I ett första steg ökas nu bl.a. koldioxidskatten ochskatten på elkraft. Omställningstiden kan för vissabranscher bli mycket kort. arbetarsom bekant en utredning med frågan om hur skatternakan användas i miljöarbetet. Det är min förhoppningatt detta utredningsarbete kan leda till förslag sominnebär att stabila, långsiktigt hållbara och internatio-nellt konkurrenskraftiga skatter på energiområdet kaninföras i Sverige.När det gäller flera av skatteförslagen har rege-ringen visat en okänslighet av betydande mått. Skat-tebetalare av olika slag måste ges rimlig tid att ställaom och att kunna lägga in kostnadsökningarna i sinakalkyler. Låt mig nämna några exempel, som kanskekan synas vara av ringa betydelse i det stora hela närvi diskuterar ett så här stort betänkande, men som förenskilda får betydande konsekvenser både för demsjälva och för de verksamheter som de arbetar i.Först vill jag peka på skyldigheten att användahögbeskattad miljöklassad dieselolja för jordbruk-straktorer och andra arbetsfordon. Många lantbrukarehar tankar i en storlek som överstiger årsförbrukning-en. Dessa fylldes på långt innan de nya bestämmel-serna träder i kraft . Extra kostnaderkommer att uppstå för den som vill vara laglydig, delsför att sanera och forsla bort oanvänt bränsle, dels föratt köpa nytt bränsle. I vårt förslag är detta inget pro-blem, men i rådande läge borde majoriteten kunnatformulera en annorlunda övergångsbestämmelse föratt avhjälpa saken. I det här fallet är det många en-skilda runt om i landet som ställer frågan: Vad kom-mer Socialdemokraterna konkret att rekommenderaalla dem som hamnat i ett läge där de fyllt sina lagerpå de premisser som tidigare gällde och får svårtatt rätta sig efter den nya lagstiftningen?När det gäller industrins energiskatter får vi nu ettläge med dels höjda skatter, dels avisering om ytterli-gare förändringar. Det hade varit bättre att försöka sigpå möjligheten att lösa flera frågor när un-derlaget fanns framme. Låt mig nämna två branschersom verkar ute i den verklighet som vi skall skapaförutsättningar för. har långt fram-skridna planer på att göra ytterligare investeringar. Deföreslagna elskattehöjningarna gör att förutsättningar-na ändras. Långsiktigheten äventyras, och möjlighetentill ytterligare arbetstillfällen minskar.En annan bransch, som är betydligt mindre änprocessindustrin och som många säkert inte känner tillmen som naturligtvis har stor betydelse för den lillamarknaden, gäller grönfodertorkarna. Skillnadernagentemot de främsta konkurrenterna i ärredan nu mycket stora. Den höjda CO2-skatten ökaremellertid problemen. Slår sedan den aviserade för-ändringen om höjda energiskatter igenom till höstenhotas hela branschen av att bli helt utkonkurrerad avutländska intressen. I detta fall finns det emellertid enskrivning i betänkandet - det är glädjande - sominnebär att utskottet förutsätter att regeringen göringående analyser av utformningen av nedsättnings-reglerna såsom de skall presenteras . Vikommer självfallet för vår del att följa detta mycketnoga. Vi anser att det inte finns några ekonomiskaeller miljömässiga vinster att göra, om en viss pro-duktion tvingas flytta ut ur landet och motsvarandeproduktion uppstår i ett annat land, kanske med mil-jömässigt sämre betingelser.Risken är naturligtvis att dylika exempel gör ettsådant här anförande alltför detaljrikt i en debatt avdetta slag. Men jag har ändå velat visa att vi inte fårunderskatta konsekvenserna av det som händer i den-na kammare. Vi skall komma ihåg att varje litenskattehöjning får stort genomslag på alla dem som detberör.Därmed återkommer jag till min inledning ochdrar slutsatsen att detta förslag i första hand är ettkameralt räknestycke med visst syfte. Regeringen harinte utnyttjat möjligheten att på ett genomtänkt sättförbättra strukturen i skattesystemet.Fru talman! Det finns åtskilligt mer att säga om deskatter som diskuteras i detta betänkande, t.ex. re-klamskattens snedvridande effekter, fiskeföretagenssituation etc. Jag begränsar mig emellertid tills vidaretill det sagda, där jag velat lyfta fram avsaknaden avkonsekvensbeskrivning för enskilda, näringslivet ochekonomin i sin helhet vad gäller de rekordhöga skattervi nu skall leva med. Möjligheten till en bättre funge-rande ekonomi ligger inte i höjda skatter utan i mins-kade utgifter, ändrad arbetsmarknadspolitik, en upp-värdering av enskilda människors och företags rollnär det gäller möjligheter till ansvar för sig själv ochför andra.Jag vill avsluta med ett citat från finansplanen ijanuari. Då skrev regeringen:"Utrymmet för ytterligare skattehöjningar är däref-ter begränsat. Ytterligare höjningar av skatterna riske-rar att försämra ekonomins funktionssätt bl.a. genomatt de ger försämrade förutsättningar för en icke-inflationsdrivande löneutveckling. Vidare skulle lön-samheten för skatteplanering och skattefusk öka. "Jag har i mitt anförande varit kritisk till regering-ens politik. Jag tänkte dock avsluta med beröm ochinstämmande i de citerade åsikterna från finansplanen.Frågan är dock: Instämmer även i vad som sades i finansplanen, och kommerhon och hennes socialdemokratiska kolleger att levaupp till detta i fortsättningen? Kan majoritetens ta-lesman lova att det inte blir några fler skattehöjnings-förslag här i ?Fru talman! En hel rad reservationer är fogade tillbetänkandet. står självfallet bakomsamtliga med moderata namn, men för att spara tidyrkar jag endast bifall till reservation nr 1.Anf. 82 ()Fru talman! Det betänkande som vi nu diskuterarär betitlat Finansiering av medlemskapet i Europeiskaunionen, m.m.Först vill jag säga några ord om den del som ärhänförlig till finansiering av medlemskapet i Europe-iska unionen och som vilar på regeringens propositioni detta ärende.Innehållet i denna proposition skall ses mot bak-grund av den situation som växte fram och som innebar en betydande ochtilltagande turbulens på ränte- och valutamarknader-na. Den turbulensen hade sin grund i framför allt tvåföreteelser. Den ena företeelsen var den inriktningsom den ekonomiska politiken fått ge-nom det samarbete som regeringen företagit med iförsta hand . Den andra företeelsen varden politiska osäkerheten och instabiliteten införframtiden.I det läge som uppkommit var det naturligt förCenterpartiet att, i enlighet med sina traditioner att taansvar i för landet pressade situationer, medverka tillsamarbete och att därmed uppnå politisk stabilitet.Detta samarbete innefattade arbetsmarknadspolitiken,regionalpolitiken och den ekonomisk-politiska in-riktningen i kompletteringspropositionen och i denproposition som ligger till grund för det här nu aktuel-la betänkandet.Att ta ansvar för gemensamma beslut för landetsbästa innebär med naturnödvändighet att parterna geroch tar för att åstadkomma gemensamma ståndpunk-ter. Så har skett också i detta fall. Från Centerpartietssida delar vi inte alla de värderingar som kommer tilluttryck i propositionen, men vi står ändå bakom deförslag som har framlagts.Vi har t.ex. tidigare från sida hävdatatt det inte finns anledning att öronmärka inkomstför-stärkningar till visst ändamål - i detta fall finansie-ringen av medlemskapet i Europeiska unionen. Vitycker detta alltjämt, men eftersom tekniken introdu-cerades redan under höstens riksdagsbeslut har viaccepterat att för budgetsaldot nödvändiga inkomst-förstärkningar genomförs med denna teknik. Jag kan konstatera att alla partier, utom möjligtvis Mode-raterna, accepterar detta principiella synsätt genom attha accepterat delar av den finansiering som föreslogs ipropositionen.Genom att på sätt som skett ta ansvar för en helhethar kunnat påverka utformningen av deförslag som har framlagts. De viktigaste förändringar-na gentemot tidigare av regeringen aviserade förslagmåste betecknas vara att fastighetsskatten på jord- ochskogsfastigheter kunnat avföras från dagordningenoch att viktiga inslag i miljö- och energibeskattningenkunnat tillföras.Det ter sig för övrigt närmast patetiskt att Modera-terna, och kds funnit anledning attreservera sig mot införandet av nämnda fastighetsskattpå jord- och skogsfastigheter - ett införande somgenom vårt agerande saknar aktualitet. Det belyseremellertid tydligt skillnaden mellan att å ena sidangenom ansvarsfullt samarbete åstadkomma resultat isak och att å andra sidan uttrycka samma åsikt i reser-vation utan någon som helst påverkan i sak.Jag vill emellertid i detta sammanhang uttryckamin och besvikelse över att det inte idetta läge har varit möjligt att också avfärda fastig-hetsskatten på industribyggnader. Fastighetsskatt påolika typer av näringsfastigheter har alla den svaghe-ten att beskattningen inte är ett uttryck för beskattningav bärkraft. Fastighetsskatt på näringsfastigheter in-nebär en belastning även för den verksamhet sombedrivs i eller på fastigheten och som går med förlust.Samma skäl och samma argument som gjorde detmöjligt att avfärda skatten på jord- och skogsfastighe-ter, gäller även för industrifastigheter.I propositionen och i betänkandet anges emellertidatt fortsatta diskussioner skall klargöra förutsättning-arna för att också fastighetsskatten på industrifastighe-ter tas bort och ersätts med koldioxidskatt eller andramiljöskatter för industrin. Jag utgår från att de starkaargument som möjliggjort att införandet av fastighets-skatt för jord- och skogsfastigheter förhindrades ock-så skall möjliggöra att fastighetsskatten på industri-fastigheter tas bort redan innan den börjat tillämpas.Jag vill vidare beröra det latenta hot mot skattebe-lastningen av jord- och skogsfastigheter som införan-de av en naturvårdsavgift utgör. Även om en sådanskatt ges ett annat namn är ju dess karaktär och desseffekter precis desamma som en fastighetsskatt. Exaktsamma invändningar kan därför anföras mot en natur-vårdsavgift som mot en fastighetsskatt.Här har emellertid och kds icke funnitanledning att ansluta sig till den reservation som Mo-derater och har avgivit. Innebär detta attdessa båda partier accepterar en fastighetsskatt påjord- och skogsfastigheter om den ges namnet natur-vårdsavgift?Fru talman! Jag ber att i den del av detta betän-kande som vilar på regeringens proposition få yrkabifall till utskottets hemställan.Fru talman! Jag vill därefter kort beröra något avdet som ryms under rubrikens "m.m.", dvs. berördamotioner från allmänna motionstiden. Jag har därvidredan berört en eventuell naturvårdsavgift och vill ianslutning därtill yrka bifall till reservation nr 5.En utomordentligt viktig fråga ärfrågan om takten och utformningen av beskattningenoch avgiftsbeläggningen av miljöstörande verksamhet- den s.k. skatteväxlingen. Denna fråga inrymmer -liksom praktiskt taget alla andra viktiga frågor - av-vägningar mellan en rad olika faktorer, men det ärtvivelsutan så att vi har anledning att driva på utveck-lingen såväl i som inom EU i riktning motökad belastning av miljöstörande verksamheter ochmotsvarande lättnader i beskattningen av arbete. En-ligt vår uppfattning bör en skatteväxling i storleks-ordningen 25 miljarder genomföras före sekelskiftet.Den minskade skatten på arbete bör i första handinriktas på en sänkning av arbetsgivaravgiften för småoch medelstora företag. En sådan inriktning skulle geförutsättningar såväl för ökad sysselsättning som förbättre miljö - i båda fallen till gagn för framtida gene-rationer.Det vore frestande att mot denna bakgrund yrkabifall till reservation 26, men jag avstår för att undvi-ka tidsödande kontrapropositionsvoteringar.Fru talman! Omvandlingen av vårt energisysteminom transportsektorn kräver omedelbara insatser somkomplement till skatteväxlingen. Vi utvecklar vår synpå detta i ett antal reservationer, varav det vore mestfrestande att yrka bifall till den mera övergripande nr44. Men av skäl som jag tidigare anfört avstår jagäven från detta.Fru talman! Avslutningsvis vill jag uttala min till-fredsställelse över att ett enigt utskott begär förslagom en avveckling av hundskatten och den därmedsammanhängande registerskyldigheten. Hundskattenär en otidsenlig kvarleva av kineserikaraktär. Det ärbra att den nu försvinner. Det är desto mer beklagligtatt regeringspartiet tillsammans med Vänsterpartietoch finner anledning att begära förslagom en annan beskattning av kineserikaraktär, nämli-gen införandet av en båtskatt i samband med register-skyldighet för fritidsbåtar. Det ter sig desto mer olo-giskt mot bakgrund av att den frivilliga registreringenav fritidsbåtar synes få mycket god anslutning.Fru talman! Jag yrkar därför allra sist bifall till re-servation nr 64.Anf. 83 () replikFru talman! Jag brukar inte replikera på kolleganRolf Kenneryd, men i det här fallet har jag två frågortill honom - en av principiell karaktär och en detalj-fråga. I sitt anförande spände över ettbrett fält när det gäller skatt på arbetande kapital. Hanville inte vara med om det beträffande jord- ochskogsfastigheter, och det är bra. Han uttryckte självatt det kan komma tillbaka bakvägen. Det är då moti-verat att vi i vår reservation uttalade våra betänklighe-ter mot detta för att vara säkra på att det inte skallåterkomma. Han tyckte inte heller att det var brabeträffande industrienheter, men han gick med på det.När det gäller kommersiella lokaler hörde jag intehonom uttala någon uppfattning alls. Jag måste dåställa mig frågan: Vari ligger principiellahållning? Tycker man om skatt på arbetande kapitaleller gör man det inte?Detaljfrågan gäller alla de lantbrukare som jag varinne på i mitt huvudanförande som råkar i en någotprekär situation till följd av den här ändringen avbeskattningen för arbetsfordon. Vilken rekommenda-tion ger dessa människor om hur deskall hantera sin situation efter det lagförslag som hansjälv har medverkat till att få igenom denna riksdag?Anf. 84 () replikFru talman! Jag besvarar först den första frågan.Centerpartiets principiella inställning till fastighets-skatt på kommersiella lokaler är densamma som förövriga näringsfastigheter. Av de tre typer vi nu harberört - jord- och skogsfastigheter, industrienheteroch kommersiella lokaler - är den senare den till sinvolym den för statsbudgeten mest betydelsefulla. Jagfinner det mot denna bakgrund vara svårast att avståfrån denna fastighetsskatt. Därför uppehöll jag migenbart vid de två tidigare formerna.Beträffande den rekommendation jag gett till dejordbrukare som nämnde i sitt in-ledningsanförande, avhåller jag mig från att offentlig-göra den. Jag har haft anledning att ge den till åtskil-liga enskilda, men jag finner inte anledning att härupprepa den.Anf. 85 () replikFru talman! I den sista delen hänvisar vi alltså deenskilda lantbrukarna till anknytninghär på så får de besked.När det gäller min första fråga undrar jag avslut-ningsvis i detta replikskifte om ochCenterpartiet i ett senare skede i den politiska utveck-lingen är beredda att än en gång överväga att återavskaffa skatten på kommersiella lokaler, just motbakgrund av den principiella inställning som han härredogör för.Anf. 86 () replikFru talman! I enlighet med deklarerad principin-ställning är svaret självfallet ja. Vi är beredda attöverväga detta.Anf. 87 ()Fru talman! Regeringen fortsätter sin befängdalinje att öronmärka speciella statliga intäkter för attbetala medlemsavgiften till EU. Från sidahar vi kritiserat det förfaringssättet tidigare och gördet även . Principen om specialdestinering av fi-nansiering av medlemsavgiften strider mot vedertagnaregler i svenskt budgetarbete.Medlemskapet i EU ökar chanser att fåen god ekonomisk utveckling, och jämfört med ettutanförskap innebär det, enligt vår bedömning, atttillväxt och sysselsättningsgrad har förutsättningar attbli högre.Detta är till fördel för svensk ekonomi och därmedför alla medborgare. Det är direkt vilsele-dande när regeringen framhärdar i uppfattningen attvissa medborgare drar större fördelar av medlemska-pet än andra och därför skall betala en större andel avutgifterna.Medlemskapet är till för alla och till fördel förhela landet. Det är både egendomligt och stötande attha en speciell finansiering av denna utgift. Dessutomförstärker det helt onödigt en negativ känsla hos demsom röstade nej i folkomröstningen.Efter regeringsskiftet har det fattats flerabeslut om skärpt beskattning av företagande. Det nuaktuella förslaget om fastighetsskatt på industrilokalerär ett sätt att bakvägen återinföra skatt på arbetandekapital. För att betala den skatten måste pengar tas urföretaget, dvs. från resurser som annars skulle kunnaanvändas till nya investeringar och nya jobb.Innan den borgerliga regeringen tillträdde togsförmögenhetsskatt ut på s.k. arbetande kapital i före-tagen, dvs. på maskiner och byggnader. Särskilt mind-re och medelstora företag drabbas mycket negativt aven sådan skatt.Vad motiverar denna skatt, ? Det kan ju inte gärna vara att vi har förmånga investeringar eller för många människor an-ställda i de små och medelstora företagen.Regeringen och utskottsmajoriteten föreslår attavdraget för till pensionsförsäkring skallhalveras och ändrar på så sätt förutsättningarna förpensionssparande.