prot · GJ0935 · 1995-12-11 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1995/96:35Måndagen den 11 decemberKl. 12.00 14.13Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 4, 5 och 6 decem-ber.2 § Meddelande om muntliga frågor till rege-ringenAndre vice talmannen meddelade att torsdagenden skulle följande statsrådbesvara muntliga frågor:Statsrådet , justitieminister , kommunikationsminister , ut-bildningsminister och arbetsmarknadmi-nister § Meddelande om information från regering-enAndre vice talmannen meddelade att tisdagen den19 december skulle statsminister lämna information om Europeiska rådetsmöte.4 § Meddelande om svar på interpellationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1995/96:35Till riksdagenBeträffande interpellation 1995/96:35 av Margare-ta E om Bidragsfusk får jag meddela attjag inte kan besvara denna inom fyra veckor.Skälet härtill är att interpellanten inte kan ta emotinterpellationssvaret den dag jag hade planerat attbesvara interpellationen, d.v.s. måndagen den11 december 1995.Jag kommer att besvara interpellationen den8 då interpellanten sagt sig kunna taemot interpellationssvaret den dagen.Stockholm den 1 december 1995Anna HedborgInterpellation 1995/96:36Till riksdagenBeträffande interpellation 1995/96:36 av PeterEriksson (mp), Skyddet av ozonskiktet, får jag medde-la att jag inte kan besvara denna inom fyra veckor.Skälet härtill är arbetsanhopning.Jag kommer att besvara interpellationen den25 januari 1996.Stockholm den 30 november 1995Anna LindhInterpellation 1995/96:33Till riksdagenBeträffande interpellation 1995/96:33 Mervärdes-skatteregler av () får jag meddela attjag inte kan besvara den inom föreskrivna fyra veck-or.Skälet härtill är att vi inte funnit någon debattdagsom passar interpellanten och mig.Jag kommer att besvara interpellationen den1 februari 1996.Stockholm den 4 december 1995Göran PerssonInterpellation 1995/96:22Till riksdagenBeträffande interpellation 1995/96:22 av GudrunLindvall, Naturreservatet udde och försva-rets naturvårdshänsyn, får jag meddela att jag inte kanbesvara denna inom fyra veckor.Skälet härtill är att, på grund av arbetsanhopning,en debattdag som passar både interpellanten och miginte har gått att finna under denna tidsperiod.Jag kommer att besvara interpellationen den25 januari 1996.Stockholm den 22 november 1995Thage G Peterson5 § Svar på interpellation 1995/96:25 om häkteti ÄngelholmAnf. 1 Justitieminister ()Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att minska de totalakostnaderna i stället för att öka dem. Frågan är ställdmot bakgrund av att har lagtned häktesfilialen i i inrättades som en provisoriskhäktesavdelning i polisens arrestlokaler år 1981.Ängelholmshäktet, som lades ned ,hade 15 platser och var en filial till Helsingborgshäk-tet. Enligt planering skullehäktet ha lagts ned , i samband med attdet nya häktet i var klart. På grund av denmycket ansträngda beläggningssituationen vid dentidpunkten fick nedläggningen av häktet vänta.Nedläggningen är ett resultat av de bedömningarsom gjort för att få en effekti-vare och rationellare verksamhet. Dessa bedömningaravser bl.a. beläggningssituationen och behovet avhäkte i förhållande till klientunderlaget inom området.I finns det flera häkten. Det närmastehäktet från finns i , som liggerca därifrån.Vidare har regeringen starkt betonat vikten av atthumanisera kriminalvården. I det sammanhanget villjag ta upp de synpunkter som har lämnats av till förhindrande av tortyr ochomänsklig eller förnedrande behandling, som harbesökt under de senaste åren.Den s.k. har i samband med sinabesök kritiserat vissa förhållanden vid de svenskahäktena, framför allt bristen på gemensamhetsutrym-men och sysselsättning för de intagna.Mot bakgrund av uttalandenoch som ett led i regeringens arbete för att humaniserakriminalvården gav regeringen Kriminal-vårdsstyrelsen i uppdrag att redovisa vilka åtgärdersom bör och kommer att vidtas för att skapa ett bättreinnehåll i häktesverksamheten. Uppdraget skall redo-visas . Ett mycket viktigtinslag i en humanare häktesverksamhet är att i störreutsträckning ge de intagna möjlighet till gemensam-het. Ängelholmshäktet, som var inrättat i polisensarrestlokaler, uppfyllde inte de krav som bör ställas påett häkte i de här avseendena och hade inte hellersådana utvecklingsmöjligheter.Det är självfallet så, vilket jag naturligtvis är med-veten om, att nedläggningen av Ängelholmshäktetmedför ökade kostnader och andra konsekvenser förde myndigheter som berörs av nedläggningen. Rege-ringens samlade bedömning är dock att nedläggningenav Ängelholmshäktet faktiskt innebär en nettovinst förrättsväsendet.Anf. 2 ()Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret på mininterpellation. Anledningen till min interpellation tilljustitieministern är att Ängelholms polismyndighethar hamnat i en mycket besvärlig situation när Krimi-nalvårdsstyrelsen har lagt ned häktet.Statsrådet påpekar att nedläggningen är ett resultatav de bedömningar som gjortför att få en effektivare och rationellare verksamhet.Det är riktigt, men då skall häktesplatserna också,som var sagt, överflyttas till ett nytt häkte i Helsing-borg. Någon nybyggnad i blev dock inteaktuell, och det är därför som jag har framställt mininterpellation.Jag vill informera justitieministern om att man se-dan och fram till ,, inte har kunnat utnyttja Hel-singborgshäktet en enda gång. I stället har mantvingats att köra till , tur och retur,och till , tur och retur. Detta harmedfört en tidsåtgång för resor mellanpolishus och häkten på endast dessa 53 dagar.I av fallen har två kriminalpolismän deltagiti resorna, eftersom det ofta har varit fråga om kompli-cerade utredningar med mycket beslagtaget gods,många gärningsmän och många förhör. Det är be-klagligt att behöva konstatera att utredarna numera istor utsträckning fungerar som chaufförer i stället förutföra sina ordinarie arbetsuppgifter. Jag hoppas jus-titieministern kan instämma i detta konstaterande.Jag vill påstå att nordvästra har blivit styv-moderligt behandlat av kriminalvården. Kriminalvår-dens häktesorganisation måste betecknas som enstödresurs för polisen, men så kan man inte känna attden fungerar . Självklart vore det allra bäst omÄngelholm fick tillbaka sina 18 häktesplatser. Situa-tionen i Nordvästra polisdistrikt kommernämligen i längden att bli helt ohållbar.Jag har respekt för att besparingar måste ske, mendå är det viktigt att det görs en totalbesparing och inteen besparing inom en statlig verksamhet medan denandra blir lidande.Anser justitieministern inte att det vore en god idéatt satsa på ett nytt häkte i , ett häkte somuppfyller kommittés rekommendationervad gäller humanisering av kriminalvården?Anf. 3 Justitieminister ()Fru talman! Jag noter med tillfredsställelse attockså interpellanten inser att häktet i inteär utvecklingsbart. Det finns inga förutsättningar föratt i arrestlokalerna skapa ett häkte som motsvarar dekrav som vi måste ställa på häkten. Det som vi måstese på är naturligtvis häktessituationen i regionen.Man kan mycket väl tänka sig en utveckling iHelsingborg, om situationen är sådan att vi behöverflera häktesplatser där. Jag ställer mig i och för sigtvivlande till detta.Mot bakgrund av att området i sig har flera häktenmåste vi se på hur beläggningssituationen är totalt iregionen. , som har det största häktet, liggerenbart 8 mil från . Det är ett mycket storthäkte. Det finns flera häkten som ligger inom rimligtavstånd. Därför måste denna fråga naturligtvis sesutifrån hela regionens förutsättningar och behov.Avslutningsvis vill jag understryka att det är frå-gan om en ganska omfattande totalbesparing. Ävenom det innebär att kostnader ökar på annat håll, vilketofta sker när man förändrar en organisation och dessarbetssätt, är det viktiga naturligtvis ändå att slutresul-tatet innebär en bättre, effektivare och billigare verk-samhet. Det är det frågan om i detta fall.Anf. 4 ()Fru talman! Tyvärr kan jag inte hålla med justi-tieministern om att det blir effektivare. Det blir effek-tivare inom kriminalvården, men inte inom polis-myndigheten. Jag har påpekat problemet med delånga transportvägarna. Justitieministern säger att detär 8 mil till , men man skall också åka tillbakatill . Då blir det . Det är inte bara attåka ned med en person och sätta vederbörande i häk-tet. Man måste arbeta med sina förhandlingar, och alltstöldgods skall visas för den häktade m.m. Det är detsom gör att utredarna upplever det så tungt och be-svärligt. Så mycket tid går åt just till att transporteraoch vara chaufför, i stället för att arbeta med det manskall göra.Jag skulle vilja ta upp en annan sak. Det gäller atträttssäkerheten äventyras. I och med de långa trans-porterna på vägarna fördröjs utredningarna. Är detflera inblandade kommer dessa att vara i frihet längretid. Det medför att man får ett betydligt sämre under-lag för utredningarna och att det är svårare att få fattpå de andra inblandade.Anf. 5 Justitieminister ()Fru talman! När det gäller hur man har organiserathäktesverksamhet och polisverksamhet ser det väldigtolika ut i vårt land beroende på de geografiska förhål-landena. Om det faktum att man behöver åka 3 eller 8mil för att häktet ligger på det avståndet från poli-sverksamheten skulle vara ett hot mot rättssäkerheten,skulle rättssäkerheten vara i fara i stora delar av vårtland. Men det är givetvis inte fallet.Anf. 6 ()Fru talman! Jag förstår att justitieministern intevill förstå deras problem. Det är inte bara att åka framoch tillbaka. Jag har sagt att det handlar om såmycket mera. Det är inte bara en resa turoch retur till eller tur och returtill . En gång, när man inte hade plats, vardet tal om att åka till jag är glad över, justitieministern, är att vi äröverens om att vi kan se fram emot att man moderni-serar och bygger ett nytt häkte i , där manär i behov av det. Jag hoppas att det kommer att bliav. Jag kommer nogsamt att följa denna fråga fram-över.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1995/96:32 om polis-registerlagenAnf. 7 Justitieminister ()Fru talman! har frågat mig bl.a.om jag avser att verka för att bestämmelserna omsekretess för uppgifter i polisregister ses över.Enligt sekretesslagen (1980:100) gäller absolutsekretess för uppgifter i polisregister (7 kap. 17 §).Som jag sade i gällerinte sekretesslagens bestämmelser om dispens i dessafall. I stället är det polisregisterlagen (1965:94) somskall tillämpas när en fråga om utlämnande av sådanauppgifter skall avgöras. Avgörandet ligger då hosRikspolisstyrelsen och domstolarna.Som själv har nämnt i sin inter-pellation får uppgifter i polisregister enligt gällandeordning lämnas ut för en vetenskaplig eller därmedjämförlig undersökning om det inte finns någon riskför att uppgifterna missbrukas till men för någonenskild. I rättspraxis har höga krav ställts för vad somskall anses vara vetenskaplig eller därmed jämförligundersökning.Det är av största intresse att möjligheterna tillhistorisk forskning inte är mer begränsade än vad somär absolut nödvändigt. Detta måste gälla också närforskningen kräver tillgång till handlingar som finnshos Säkerhetspolisen.För att göra det möjligt att i större utsträckning äni dag lämna ut historiskt material hos Säkerhetspoli-sen krävs emellertid författningsändringar. Det pågårdärför inom enöversyn av de gällande författningarna. En förstaändring som medför ökade möjligheter att ta del avhistoriskt material bör kunna träda i kraft under nästaår. Härutöver kommer en mer genomgripande över-syn av hela det tillämpliga regelsystemet att genomfö-ras. Vad som kommer att ses över i det samman-hanget är bl.a. bestämmelserna om sekretessens var-aktighet i tiden samt reglerna om arkivering och gall-ring.Anf. 8 ()Fru talman! Jag får tacka justitieministern för sva-ret. Jag är glad över att justitieministern tycker att detär av största intresse att möjligheterna till historiskforskning inte skall vara mer begränsade än vad somabsolut är nödvändigt. Jag önskar däremot att mankunde gå ännu längre och som i andra länder faktisktöppna arkiven helt - inte bara för den mest nödvändi-ga historiska forskningen.Jag har talat med en källa på säpo. Enligt dennahar man kollat på om handlingarna är registreradeenligt polisregisterlagen när hartittat på en begäran om att få ut handlingar från säposarkiv. Har det varit så har det rått absolut sekretessutan att man har gått in och tittat på handlingarna ochgjort en materiell bedömning. Enligt min källa påsäpo går det enligt polisregisterlagen och den praxissom finns inte att lämna ut någon information,oavsett vad handlingarna innehåller och oavsett omdet finns risk för att uppgifterna kan missbrukas.Skall praxisen vara sådan att man bara säger nejrakt av?Den tillämpning som Regeringsrätten och kam-marrätten gör har blivit mycket snäv. Den innebär bara kan ta del av material från säpoarkiven omman är inskriven som forskare på en institution.Tycker justitieministern att det är lämpligt att till-lämpningen är så snäv, eller borde tillämpningen blimindre strikt, så att åtminstone personer som kan ta del av säpos historiska material?Jag hoppas att översynen kommer att leda till kommer att öppna arkiven med uppgifter frånandra världskriget helt, som man t.ex. har gjort i Fin-land.Det har kommit fram uppgifter - hur sanna de ärvet vi inte - som tyder på att svenska säpo, tyskaGestapo och även finska hemliga polisen Valpo harsamarbetat. Är det verkligen rimligt att den verksam-het som säpo har sysslat med under andra världskrigetskall hemlighållas?Justitieministern ger inget konkret svar på fråganom man kommer att öppna arkiven just när det gälleruppgifterna om och skulle gärna vilja ha ett direkt svar på det och påfrågan hur det kommer att ta.Justitieministern har i en intervju sagt att det ärviktigt att arkiven inte förstörs. Vem, om inte den sominnehar arkiven, dvs. säpo, skulle kunna förstöra dem?Borde man inte agera väldigt snabbt i stället för attinvänta olika utredningar om justitieministern miss-tänker att säpo skulle kunna förhindra pinsammaavslöjanden genom att t.ex. bränna upp gamla arkiv?Jag vill avslutningsvis säga något som jag sade iförra debatten. Offentlighet är grunden för en goddemokrati. Det är det som ger garantier mot makt-missbruk. Det är det som ger kännedom om misstag ivår historia som gör att vi kan rannsaka oss själva ochändra strukturer så att vi aldrig behöver göra omgamla misstag. Det är därför detta är så oerhört vik-tigt.Anf. 9 Justitieminister ()Fru talman! Jag tänker givetvis inte kommenteravare sig myndigheters eller domstolars handläggningav ärenden enligt gällande lagstiftning. Det jag gör nuär att se till att regeringen får möjlighet att när manbedömer det möjligt även lämna ut handlingar somstyrs av polisregisterlagen. Det är en åtgärd som visom jag har sagt genomför så fort det överhuvud taget är möjligt. Jag kan tala om att vi har den departementspromemoria klar som skallligga till grund för det förslag till somkommer efter nyår.När det gäller systemet över huvud taget förstårjag inte riktigt fråga om att reagerasnabbt och inte invänta utredningar. Det finns ingenmöjlighet att förändra ett regelverk utan att utredafrågan först. Det gör vi givetvis så snabbt som det ärmöjligt.Anf. 10 ()Fru talman! Det är bra att mankommer med ett nytt förslag om systemet när detgäller polisregisterlagen. Det är väldigt välkommet.Det har justitieministern sagt tidigare.Det jag undrar , och det jag önskar att jagkunde få svar på, är om regeringen kommer att ingri-pa och säga att man vill offentliggöra material när detgäller och kanske är en åtgärd som regeringen skullekunna ta till. Hur länge skall vi i annat fall vänta? Ärdet tills regeringen har lämnat en proposition till riks-dagen? När skall den komma? Det kommer åtminsto-ne att dröja ytterligare eller ett halvår.Anf. 11 Justitieminister ()Fru talman! Jag måste återigen erinra om att rege-ringen enligt gällande rätt inte kan ta del av dessaärenden. Den lagändring som vi snabbt genomför ibörjan skall ge regeringen möjlighet att tadel av ärendena. Då kan jag svara på fråga. Det är omöjligt för mig att svara påden frågan.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1995/96:37 omförbud mot politiska symboler, m.m.Anf. 12 Justitieminister ()har tagit upp olika aspekter påförbud mot nazistiska symboler. Han har frågat migvilka åtgärder jag är beredd att vidta för att erkäntdemokratiska partier inte skall drabbas av ett förbudmot att bära politiska symboler. Han har vidare frågatvilka åtgärder jag är beredd att vidta för att motverkaframväxten av antidemokratiska värderingar.Jag behandlar till en början frågan om hur antide-mokratiska värderingar skall motverkas. Som StenAndersson själv framhåller måste kampen mot nazis-men och andra våldsideologier fortsätta. Enligt minmening är det ingen tvekan om att kampen mot na-zismen går hand i hand med kampen mot rasism ochintolerans. Denna måste vara långsiktig och bedrivasinom alla samhällsområden. Här har skolan en centralroll, men det är också glädjande att sådant arbetebedrivs även inom bl.a. myndigheter, kommuner,arbetslivet, trossamfunden och idrottsrörelsen. Påsenare tid har jag i när-mare utvecklat min syn på frågor av detta slag. Låtmig i detta sammanhang åter slå fast att det råder en idet närmaste total enighet om att rasism och liknandeintolerans är oförenlig med de värderingar och normersom råder i vårt samhälle och att alla uttryck förrasism och diskriminering bör bekämpas med kraft.Till skillnad från tror jag inte attanledningen till att vi i har lyckats minimeraantalet anhängare till den nazistiska ideologin är att vii stort sett helt har nonchalerat dem. Jag är tvärtomfullt övertygad om att vi alla måste reagera på varjeyttring av rasism och intolerans och visa att sådanatendenser inte är acceptabla i ett demokratiskt samhäl-le. För att vidmakthålla ett demokratiskt samhällekrävs det alltid ett aktivt försvar för grundläggandevärden som tolerans och humanitet samt respekt förmänniskovärdet.När det gäller fråga om förbudmot att bära politiska symboler vill jag till en börjanframhålla att det är positivt att ökad uppmärksamhetnu riktas mot brottslighet med rasistiska eller nazistis-ka förtecken. Det finns självfallet ett starkt intresse avatt de lagar vi har på området tillämpas effektivt.Exempelvis är det en viktig uppgift för polisen attäven i samband med demonstrationer ingripa motrasistisk och liknande brottslighet.På senare tid har ingripanden skett under åbero-pande av lagen om förbud mot politiska uniformer.Förbudet, som funnits , innebär att densom bär uniform eller liknande klädedräkt, som tjänaratt utmärka bärarens politiska meningsriktning skallstraffas med böter och att det som olovligen buritsskall förklaras förverkat. Förbudet avser också uni-formsdel, armbindel eller annat därmed jämförligt iögonen fallande kännetecken.Förbudet mot politiska uniformer tillkom för attstävja den fara för den allmänna ordningen som uni-formeringen bland extremiströrelse under 1930-taletmedförde. Förbudet har i princip inte tillämpats underlång tid. är samhällsförhållandena helt andra ände var . Påtagliga förändringar har så-lunda skett bl.a. när det gäller formerna för att förafram olika politiska budskap. Reklaminspireradeföreteelser såsom exempelvis klädesplagg med parti-symboler var okända när förbudet tillkom. Det ärsjälvfallet inte godtagbart om allmänt accepteradeformer för politisk påverkan formellt är kriminalise-rade.Också lagstiftningen har förändrats. Så gott somalla uttryck för rasism och rasistisk verksamhet ärnumera kriminaliserade, bl.a. genom bestämmelsenom straff för hets mot folkgrupp.Jag har mot denna bakgrund tagit initiativtill en översyn av lagen om förbud mot politiska uni-former. Det är självfallet ännu för tidigt att säga vadöversynen kan komma att mynna ut i. Av betydelsehärför är exempelvis utfallet av de rättsliga prövning-ar som pågår av olika förfaranden med anknytningtill rasism eller nazism. Vid översynen måste beaktasatt det också , bl.a. vid demonstrationer,har förekommit starkt provocerande nazistiska symbo-ler. Ett öppet bärande av sådana symboler kan enligtmin mening inte accepteras. En rimlig utgångspunktbör emellertid vara att lagstiftningen på området intebör ta sikte på den uniforma klädseln som sådan ellermedge generella ingrepp mot kännetecken som endastutmärker bärarens politiska meningsriktning.Nazismen står för ett rasistiskt budskap som kanutgöra hets mot folkgrupp om det sprids. Enligt be-stämmelsen om hets mot folkgrupp, 16. kap. 8 §brottsbalken, är det sålunda straffbart att i uttalandeeller annat meddelande som sprids hota eller uttryckamissaktning för folkgrupp eller annan sådan grupp avpersoner med anspelning på ras, hudfärg, nationellteller etniskt ursprung eller trosbekännelse. Det ärenligt bestämmelsen straffbart såväl att själv göra ettuttalande som att sprida någon annans rasistiska utta-landen. Bestämmelsen omfattar inte endast muntligoch skriftlig framställning utan även t.ex. framställ-ning i bild som inte kan anses som skrift samt åtbör-der.Hakkors och andra starkt provocerande nazistiskasymboler förmedlar ett rasistiskt budskap. En möjlig-het som skall studeras vid översynen är därför attåstadkomma den nödvändiga moderniseringen avlagstiftningen på området inom ramen för bestämmel-sen om straff för hets mot folkgrupp.Anf. 13 ()Fru talman! Jag tackar för svaret. Skälet till att jagskrev interpellationen är att det har börjat dyka uppuppgifter om att regeringen undersöker möjligheternaatt lagstifta mot politiska symboler. Om man får ensådan lag kommer man att hamna i enorma gräns-dragningsproblem.I t.ex. mitt eget parti, , som har av svenska folket bakom sig, finns en rikhaltigflora av olika symboler. Om man angriper en symbolär jag rädd för att det dess värre bara blir en symbol-handling. Statsrådet inser mycket väl detta. Hon sä-ger: "En rimlig utgångspunkt bör emellertid vara attlagstiftningen på området inte bör ta sikte på denuniforma klädseln som sådan eller medge generellaingrepp mot kännetecken som endast utmärker bära-rens politiska meningsriktning".Fru talman! Detta är tvärtemot vad som står i da-gens lag. Skulle det bli en fällande dom i ,där det nu ligger ett åtal för prövning, kan i varje fall iteorin dagens etablerade partier vara litet illa ute.Tillbaka till frågan om nazismen och rasismen.Jag skall inte för försvara denna veder-värdiga ideologi. Det vore det sista jag stod för. Menjag noterar ändå att det våldet bara är en bråkdel avdet våld som allmänheten utsätts för. Skulle manta bort de våldsdåd som utförs av nazister är de såpass få att det inte ens en gång skulle märkas i statis-tiken. Jag vill också påstå att de enskilda nazisterna,som enskilda individer, är harmlösa. De är ofarliga.Men ledda av kvalificerade ledare har det visat sig attde i skock är livsfarliga.Fru talman! Med risk att komma med i deras kata-log över människor som skall brännmärkas vill jagändå säga detta. När jag ser personer på TV somknappt har fått de fysiska möjligheterna att anlägga enHitlermustasch står och skriker !, kan jagbara konstatera att de befinner sig längre från profes-sor än vad amöban gör. De är ärthjärnor ochingenting annat.Varför har då detta fenomen inträffat, som trotsallt är så begränsat? Det beror på att många männi-skor , och framför allt ungdomar, har drabbats avarbetslöshet. De har ingen framtidstro. De känner enenorm rotlöshet, och de känner sig allmänt misslyck-ade och icke accepterade av samhället.Det finns många skäl till detta. Ett skäl är defini-tivt den asylpolitik som har bedrivit underflera år och som har fått den effekten att vissagrupper skall positivt särbehandlas.Jag tycker att det är korrekt att kritisera de beslutvi fattar här i , men jag kommer aldrig attställa upp på att man kritiserar en enskild flyktingeller flyktingkollektivet.