prot · GI09100 · 1995-05-08 00:00:00 — Det pågår alltså nu ett arbete som syftartill att åstadkomma det, så att man kan få en riktigverksamhetstillsyn - inte enbart en tillsyn som byggerpå legitimerad personal, utan en verksamhetstillsynsom bottnar i en ordentlig lagstiftning. Då blir ocksåden oberoende granskning, i samver-kan med andra, förstärkt, så att vi får en bra kvalitets-säkring inom hälso- och sjukvården.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1994/95:111 om Väg57 förbi MölnboAnf. 15 Kommunikationsminister ()Fru talman! har ställt följandefrågor till mig:1. Avser kommunikationsministern se till att opar-tiska MKB föregår beslut som ovan beskrivs i enlig-het med EU-direktiv?2. Hur kommer kommunikationsministern atthantera ett fall som ovan beskrivits där MKB av olikaalternativ inte funnits innan beslut krävts från sida av kommunen?3. Vilken vikt lägger ministern och regeringen viddet faktum att stora kultur- och naturvärden riskeraratt spolieras vid ett vägbygge?4. Avser ministern i dessa ekonomiskt kärva tidersätta ett tak för kilometerkostnaden för vägar som denovan beskrivna?Som säkert förstår kan jag intekommentera det pågående arbetet med att ta fram enarbetsplan för väg 57 vid , eftersom detta ären myndighetsuppgift. Dessutom kan arbetsplanen såsmåningom komma att hamna på regeringens bord förslutligt ställningstagande, och därför kan jag inte nuange hur regeringen kommer att agera vid en even-tuell prövning av ärendet.Gudrun fråga om miljökonsekvensbe-skrivningar (MKB) kan enklast besvaras genom enhänvisning till väglagen. Där anges att en miljökon-sekvensbeskrivning skall upprättas och ingå i en vä-garbetsplan innan den ställs ut för granskning. Dennaregel står i överensstämmelse med det EU-direktivsom åberopar.EU-direktiven anger dock inte att en MKB skallupprättas av någon som är opartisk, men ofta upprät-tas MKB i vägärenden av fristående konsulter. För attsäkerställa att en MKB är upprättad på ett riktigt sättfinns dessutom i väglagen angivet att en MKB, innanden fogas till arbetsplanen, skall godkännas av läns-styrelsen.Den planeringsprocess som ofta föregår upprät-tandet av en arbetsplan är inte reglerad i väglagen.Ofta bedrivs planeringen i olika skeden där detalje-ringsgraden ökar ju närmare arbetsplaneskedet mankommer. Underlaget beträffande miljökonsekvenserblir också mer detaljerat allteftersom processen fram-skrider.Indirekt kan delar av planeringsprocessen möjli-gen sägas vara reglerade genom att även miljöeffek-terna av de olika huvudalternativ som bedömts i etttidigare skede bör redovisas i den MKB som slutligenfogas till en arbetsplan.Planeringsprocessen, som i vissa fall kan varaganska lång, sker också i samverkan med andra be-rörda myndigheter och kommuner.Ny- och ombyggnad av vägar leder till föränd-ringar i landskapet. Barriärer uppstår, och nyavägsträckor gör intrång i känsliga natur- och kultur-miljöer. Människor reagerar mot detta.Då är det viktigt att vi är ödmjuka och lyssnandeoch att det förs en dialog med de människor som bordär vägen skall dras fram och med andra som kanskeanvänder området för promenader och utflykter. sedan planeras skall det ske så att den, utan gör avkall på säkerheten, gör minsta intrång inatur- och kulturmiljön.Beslut om en arbetsplan medför ofta att alla ingå-ende intressen inte kan tillgodoses fullt ut. En avväg-ning måste göras utifrån de regler som väglagen ochnaturresurslagen anger. Jag anser att miljökon-sekvensbeskrivningar är ett viktigt underlag i dennaprövning. En MKB möjliggör att en god bedömningav ett tilltänkt vägföretags effekter kan göras av deprövande myndigheterna och att berörda sakägareockså kan få ett underlag för sina ställningstaganden.Genom en MKB kommer bl.a. natur- och kulturvär-den, som är viktiga intressen, att redovisas på ettsådant sätt att en avvägning mellan dem, vägintressetoch andra intressen kan göras på saklig grund.Jag anser att jag därmed har besvarat GudrunLindvalls tre första frågor.Gudrun frågar också om jag har för av-sikt att sätta ett tak för kilometerkostnaden för vägarsom den som har beskrivits i interpellationen.Till att börja med får jag då konstatera att det i ettland som finns en stor variation i de naturligaförutsättningarna för att bygga vägar och att kostna-derna varierar högst betydligt mellan olika delar avlandet för samma typ av väg. Kilometerkostnaden ärockså beroende av hur man väljer att avgränsa ettvisst vägföretag. Kostnaderna för grundläggningsåt-gärder varierar också kraftigt i olika delar av landet,liksom exempelvis behovet av broar för att passeravattendrag eller för andra ändamål. Jag gör därför denbedömningen att det inte är möjligt med en sådanbegränsning som föreslår.Därmed har jag inte sagt att kostnaden saknar be-tydelse. Den är en av flera faktorer som Vägverketmåste beakta när en vägsträckning skall väljas.Sammanfattningsvis vill jag framhålla att det iförsta hand är ansvar att utreda, presente-ra underlag och fatta beslut om en arbetsplan och attverket därvid skall följa de regler som finns i berördlagstiftning. Om arbetsplanen överklagas till rege-ringen kommer de synpunkter som då förs fram attprövas utifrån de olika regler som är tillämpliga.Anf. 16 ()Fru talman! Jag fårtacka för svaret.Det finns två anledningar till att jag har ställt denhär interpellationen. Dels anser jag att det finns an-ledning att diskutera hur hanterar en sådanhär fråga, dels vill jag rikta kommunikationsminis-terns uppfattning på ärendet, eftersom beslutet om denhär vägsträckan - det handlar om en väg som skallpassera samhälle - kommer att överklagasoch därmed hamna på kommunikationsministernsbord.Om vi skall börja tala om det principiella menarjag att i det här fallet har agerat precis såsom jag anser att man inte skall agera när det gäller enväg. Man har från början bestämt sig för vilket vägal-ternativ man vill ha. Ytterligare två alternativ hardiskuterats. har man klämt åt kommu-nen och sagt att om de bestämmer sig för det södraalternativet får de en väg - i annat fall vet man inte.Under hela den här processen har det inte någongång gjorts någon miljökonsekvensbeskrivning. Detbeslut som kommun harkunnat fatta har inte föregåtts av en miljöprövning.Det här har kritiserats från många håll, både formelltoch informellt. har kritiserat detta,eftersom man menar att den här handledningen med-för att miljön inte kommer in på det tidiga stadiumsom är nödvändigt vid den här typen av vägsatsning.Vägverket har också ett miljöråd där bl.a. Nils-ErikLandell ingår. Man har över huvud taget inte fått vetaatt den här finns, trots att det här är en väg som hardiskuterats mycket. Man har t.ex. haft en folkavstäm-ning i , eftersom den här vägen är så kontro-versiell.Det finns också många kritiska röster inom som menar att bullret inte kommer att kunnahållas på rätt nivå. Man är också kritisk mot det sättsom ärendet har hanterats på.Jag menar att om miljöaspekterna verkligen skallkomma in på ett tidigt stadium och om de skall fåväga tungt när det gäller vägar av det här slaget,måste miljökonsekvensbeskrivningen göras tidigt iprocessen. Den måste också beskriva de alternativsom diskuteras. I annat fall kommer miljöfrågornaalltid för sent in i planeringen. Så har det hela tidengått till i . Miljökonsekvensbeskrivningarkommer in i vägprojekt när man har bestämtvilket vägalternativ som skall byggas. Jag menar attmiljöaspekterna då inte kommer in där de skall kom-ma in, nämligen i ett så tidigt skede att miljön iblandskulle kunna fälla utslaget för vilket alternativ vi skallvälja.Den föreslagna vägsträckningen för den väg vi nudiskuterar går över ett odlingslandskap som har rik-sintresse. Det är en gammal kulturbygd. På kartan ärdet markerat med "R" överallt. De arkeologiska ut-grävningarna kommer att bli dyra.Vägsträckningen går också rakt över ett sjösystem.Man skär av , som är en liten del av Långsjön.Det här är en av renaste sjöar. I EU harman sagt att efter 1988 skall det inte byggas någravägar över sjöar på det här sättet. Det skulle varatrevligt om redan nu kunde vara en föregång-are i det avseendet, med tanke på att det i vårt landfinns många som är av stort värde. används faktiskt som dricksvattentäkt för mångasom bor runt omkring.Jag menar att det här är en fråga för regeringen.Om hanterar miljökonsekvensbeskrivning-ar på det här sättet får vi inte in miljöaspekterna därde skall in, nämligen tidigt i planeringsskedet. Jagskulle vilja fråga kommunikationsministern hur viskall bete oss för att få in miljön, när inteser till att det finns miljökonsekvensbeskrivningar såpass tidigt att de som skall ta ställning, i det här falletSödertälje kommun, kan ha miljökonsekvensbeskriv-ningen som en viktig del i bedömningen.Anf. 17 ()Fru talman! Jag har all förståelse för att kommuni-kationsministern inte ger sig in i en diskussion i ettärende som är föremål för myndighetsprövning. Jagdelar dock bedömning att just i dethär fallet har hanteringen varit sällsynt olyckligifrån sida.Man har inte heller gjort en tillräcklig uppskatt-ning av de naturvärden som kommer att beröras avdet alternativ som i det här projektet kallas för detsödra alternativet. Det finns förvisso andra möjlighe-ter att välja här. Inte minst kan man se över hur mankan förstärka och på annat sätt göra så att den tidigarevägsträckningen kan behållas ovan eller under jord.Återigen med all respekt för att kommunika-tionsministern inte tar ställning när det gäller detkonkreta projektet, vill jag säga att sakfrågan ändockberör den allmänna hanteringen av miljökonsekvens-beskrivningar som vi också är en del av genom vårtmedlemskap i . Jag har tidigare alltid hävdat attdet som har skilt lagstiftningen inom EU från densvenska lagstiftningen var att miljökonsekvensbe-skrivningen i den svenska hanteringen - före vårtmedlemskap - ofta kom före det formella beslutet.Det är helt riktigt, men i realiteten kom miljökon-sekvensbekrivningen efter det reella beslutet. Dettavar en olycklig ordning. Jag tyckte att det faktisktblev mycket bättre genom vårt medlemskap i har hävdat principen attmiljökonsekvensbeskrivningen skall presenteras ochvärderas före det reella beslutet, inte bara före detformella beslutet. Då blir man litet undrande inför dethär konkreta projektet. Det verkar vara så att åtmins-tone många viktiga delmoment i det reella beslutet ärfastlagda i och med att kommunen yttrar sig och endel andra liknande händelser sker, utan att det finnsnågon miljökonsekvensbeskrivning.För att hålla frågan på ett mera principiellt planundrar jag när kommunikationsministern tycker attmiljökonsekvensbeskrivningen skall föreligga som endel av underlaget i projekt av det här slaget - medhänsyn till svensk lag och vårt nuvarande medlemskapi EU - för att den skall anses finnas för det reellabeslutet. Jag menar faktiskt, fru talman, att en del i ettreellt beslut har fattats när en kommun yttrar sig överen förprojektering. Det är en del i ett reellt beslut.Sedan kan man alltid hävda att beslutet formellt fattasflera år senare, men det är en del i det reella beslutet.Fru talman! Min konkreta fråga till kommunika-tionsministern är: När anser kommunikationsminis-tern att miljökonsekvensbeskrivningen skall kommain i en process av det här slaget, som vi förvisso hardel i?Anf. 18 Kommunikationsminister ()Fru talman! Jag kan inte kommentera det härärendet. Jag är väl medveten om att det förmodligenkommer upp på departementets bord så småningom.Vi får då diskutera hanteringsordningen. Jag haremellertid det intrycket att brukar föra endialog under hela planeringsprocessen. Vad jag för-står så tycker inte interpellanterna att så har skett i dethär fallet.När det gäller kommun är det faktisktså att en kommun som tycker att den har fått ett dåligtunderlag inte behöver ta ställning. Man kan vänta tilldess att arbetsplanen ställs ut. Man kan faktiskt ocksåöverklaga ett fastställelsebeslut. Den möjlighetenfinns således redan i dag.Så till och prin-cipiella fråga som jag tycker är oerhört intressant ochviktig att resonera om. Den gäller hur planeringspro-cessen skall se ut för att miljön skall bli en lika viktigfaktor som t.ex. trafiksäkerhet och kostnader.Sedan en tid tillbaka pågår en diskussion i regerings-kansliet mellan ochMiljödepartementet om att man skulle kunna ändraplaneringsprocessen så att man i ett tidigare skedelägger fast en korridor inom vilken en väg skullekunna byggas, och i det skulle man också lägga inmiljökonsekvenserna. Man skulle då kunna föra inmiljöfrågorna på ett övergripande sätt från början,trots att man ännu inte i detalj har fastslagit placering-en av vägen. Sedan skulle man naturligtvis alltefter-som snäva in området. Det har diskuterats att man i såfall förmodligen behöver ändra och plan-och bygglagen. Arbetet är inte fullföljt ännu, men jagtror och menar att det är den väg man måste gå. Jaghar ingen annorlunda uppfattning än , att detta är en viktig del i en meramiljöinriktad planeringsprocess. Jag tror att det skullevara möjligt att ändra på detta.Anf. 19 ()Fru talman! Först villjag litet grand kommentera frågan om Södertäljekommun. I kommunen har man alltså fått veta att omman säger ja till det södra alternativet, så går Vägver-ket vidare endast med detta alternativ och att mankommer att genomföra det alternativet. Det innebäralltså att de andra alternativen som har funnits nuförsvinner från planeringen. Det kommer också attinnebära att det aldrig kommer att bli någon vettigmiljökonsekvensbeskrivning för dessa alternativ. Jagmenar att man har föregått miljökonsekvensbeskriv-ningen i och med att man nu har bestämt sig för ettalternativ. Miljökonsekvensbeskrivningen måstekomma in på ett så tidigt stadium att de olika alterna-tiv för en vägdragning som finns får miljökon-sekvensbeskrivas.Att göra en korridor och snä-va in är ju möjligt om de olika alternativen geogra-fiskt ligger ganska nära varandra. Det gör de inte i dethär fallet. De ligger på var sin sida om samhället, såkorridoren skulle i det här fallet bli väldigt bred. Enmiljökonsekvensbeskrivning måste ta upp de olikaalternativ som har presenterats för att man skall kunnase vilket alternativ som är det miljömässigt bästa.Med tanke på EU finns det ledande miljöjuristersom menar att miljökonsekvensbeskrivningar i dagkommer in för sent enligt EU-direktivet. Miljökon-sekvensbeskrivningarna måste finnas innan de infor-mella besluten fattas, dvs. när kommunen höres ochnär därmed låser upp planen betydligt merän tidigare. Annars har inte dessa beslutsfattare någonmöjlighet att ta med miljön som en viktig del i be-slutsunderlaget.I det här fallet är alternativen litet märkliga. Detskulle finnas en möjlighet att bygga en tunnel. Det ärett alternativ som inte har tittat på. Miljö-konsekvenserna med en tunnel skulle vara betydligtmindre. Vi skulle t.ex. slippa det bullerproblem somdet södra alternativet, som man har valt, kommer attinnebära. Dessutom skulle det blir betydligt billigare.I och på har man valt tunnelalterna-tivet vid den här typen av vägar där miljökonsekven-serna har varit stora.Även om detta är en myndighetsfråga är det vik-tigt att kommunikationsministern klargör att Vägver-ket även skall titta på tunnelalternativ, eftersom dessaofta visar sig bli billigare i dag.Det är riktigt att detta än så länge är en myndig-hetsfråga, men det är ändå politiker och i första handkommunikationsministern som sedan får ta ansvar fördet som sker. Det som kanske är ett dilemma när detgäller just och myndighetsrollen respektiveatt vara minister för äratt det ibland är svårt att komma in i processen när detskulle behövas. Jag kan förstå att det som kommuni-kationsminister ibland kan upplevas som ett stortdilemma.I det här fallet kommer ju frågan, som kommuni-kationsministern också har sagt, att hamna på rege-ringens bord. Men ändå: Om vi menar allvar medmiljökonsekvensbeskrivningar så måste de komma innär fler alternativ diskuteras och inte, som i det härfallet, när två alternativ har försvunnit.Anf. 20 ()Fru talman! Jag kan berätta att vi här i riks-dagen har haft ett möte med Globe - en parlamentari-kergrupp inom EU som arbetar med miljöfrågor.Temat för mötet var just tillgång till miljöinformation.Man tyckte berättigat att ligger långt frammenär det gäller tillgång till information för alla med-borgare som vill sätta sig in i miljöfrågor, detta somen del i vår generella öppenhet.Men det finns uppenbart saker som man kan rättatill, för att uttrycka det försiktigt. Det som kommuni-kationsministern säger om hur kommuner kan betesig, nämligen att de kan låta bli att svara innan de fåttmer material eller att de kan överklagaen arbetsplan, är naturligtvis riktigt. Men jag tyckerändå att den andra vägen måste vara den attraktiva,dvs. att se till att informationen finns tillgänglig såtidigt som möjligt även i de första förberedande ste-gen från de olika tunga aktörerna. ochberörda aktörer i andra sammanhang kan ju faktiskt tafram en miljökonsekvensbeskrivning.Många av oss vet ju att när stegen väl börjar tasfrån de olika tunga aktörerna - i det här fallet kom-munen - börjar loppet ganska tidigt att vara kört, somdet heter på svenska. Därför är det så viktigt att få inmiljöinformationen på ett tidigt stadium.Sedan låter det, fru talman, som ljuv musik närkommunikationsministern säger att det nu skall ske ensamordning i dessa frågor mellan Kommunikations-departementet och , tydligen inteminst med avseende på lagstiftningen. Jag hoppas attjag kan glädja kommunikationsministern och under-lätta arbetet litet genom att peka på att många av deambitioner som hon redovisar icke ligger förborgadeutan är väl öppna i den miljöbalk som faktiskt drogstillbaka av den regering som kommunikationsminis-tern är en del i. Det finns flera i denna kammare somicke kan yttra sig om saken men som väl känner till attdet är på det sättet. Jag vet att mycket av det materia-let kan komma till god användning så att säga rakt avi de förändringar som uppenbarligen kan komma tillstånd på det här området. Jag hoppas naturligtvis attockså andra partier, som har sett till att balken intefinns kvar, också medverkar i detta arbete.Anf. 21 Kommunikationsminister ()Fru talman! Vad kan vi göra åt detta alldeles spe-ciella fall nu när det har gått så långt att det bara finnsett alternativ kvar? Ja, det man kan göra åt den härtypen av arbetsplan när den kommer upp på regering-ens bord är att upphäva den, om man tycker att den ärdålig. Det är ju inte kört bara för att ett alternativ ärvalt. Men det är klart att det kräver ett underlag somär väl underbyggt från båda sidor, om man skall tafram nya alternativ. Men det är inte första gången somregeringen upphäver den här typen av arbetsplaner.Det har ju förekommit tidigare. Därmed inte sagt attdet skulle bli resultatet i det här fallet. Det får interåda någon oklarhet om det, för jag har inte lovatnågonting. Jag har åkt igenom ,så jag vet faktiskt litet grand om hur samhället ser ut.Jag har t.o.m. räknat kassor på posten i , såjag vet precis var det ligger.Sedan angående detta med flera korridorer sägerGudrun att det är kört, eftersom man förstmåste välja alternativ. Men om man tillämpar princi-pen, som jag talade om tidigare, med ett bredareställningstagande, så kan man göra ett principvalutifrån flera olika alternativ. Finessen är ju att mangör breda val i början och sedan snävar in. När detgäller förbifarter finns det ett sydligteller nordligt alternativ. Då måste man naturligtvisockså där ta principiell ställning och göra ett princip-val på grundval av miljökonsekvenser.Till : Jag är väl medveten om attdet finns mycket nyttigt i den återtagna miljöbalken.Det vore ju ganska dumt att inte använda det.Anf. 22 ()Fru talman! Att det lätsom ljuv musik att man kan återta en arbetsplan kanjag inte undgå att säga. Jag skall ange några skäl tillatt det skulle vara lämpligt i just detta fall.Det södra alternativet vid , som man alltså hartänkt sig, kommer att kosta 157 miljoner, exkl. kost-nader för arkeologiska utgrävningar. Det finns enfirma som heter som är expert på attbygga tunnlar. De har räknat på vad det skulle kostaatt bygga en tunnel. Det skulle i det här fallet kosta 44miljoner kronor inklusive anslutning ca 60 miljonerkronor - siffran är något osäker, eftersom uträkningenhar gjorts ganska snabbt. Men en av dem som harjobbat med den känner mycket väl till Mölnbo.De alternativ som man har valt delar ochLillsjön. Detta område har stora kultur- och naturvär-den. Det är en gammal odlingsbygd, och det liggerprecis på samma höjd som många gamla boplatser iSödertälje kommun gör. Detta är alltså en riktigtgammal kulturbygd.Marken innehåller ganska mycket kalk. Det finnskalkbrott och marmorbrott i området, vilket gör att vihar en för - tyvärr - alltmer unik flora ochfauna här. Det finns många växter som klarar sig tackvare att den basiska berggrunden gör att man än sålänge är förskonad från försurningen.Det finns också mycket fjärilar, fladdermöss ochinsekter, också beroende på att det finns ett rikt bio-logiskt liv.Vi vet att en väg påverkar djur- och växtlivetganska mycket. Det blir ett mycket större utsläpp avkväveoxider, vilket gör att försurningen sätter fart.Det blir en övergödning som många av dessa växterinte klarar av.Dessa värden måste börja värderas högt. Det härär ett landskap som håller på att försvinna i Sverige.Just när det gäller faunan måste vi verkligen se till attden här typen av miljöer får finnas kvar. Detta kan blien av de refuger som finns för de hotade arterna,innan vi lyckas vrida samhället rätt igen så att försur-ningen kan hejdas.Jag anser att tunnelalternativet borde ses över. Vidden uppvaktning vid som den mycket akti-va gruppen i har gjort för att stoppa det andraalternativet presenterade man tunnelalternativet, menman möttes tyvärr av kalla handen. menadeatt beslut i princip redan var fattat.Jag vädjar verkligen till kommunikationsministernatt se över det här noga. Beslutet kommer att överkla-gas, det vet vi. Jag tycker också att man från Vägver-ket måste börja att ta miljön på större allvar. Jag öns-kar att det miljöråd som finns på fick merråg i ryggen och fick göra sin stämma hörd.Även har varit ute i dettaområde. Många som har kunskap när det gäller bådekultur och natur menar att hela området egentligen ärav riksintresse. Man kan diskutera om inte hela områ-det borde skyddas.Jag får tacka för svaret. Jag tänkte överlämna enliten broschyr där det talas om hur området ser ut.Sedan får vi hoppas på en vidare hantering som -enligt min uppfattning -går åt ett positivare håll.Anf. 23 Kommunikationsminister ()Fru talman! Jag vill bara kort och avslutningsvissäga att det inom pågår ett stort arbete omprecis det område som beskriver.Man tar seriöst på miljöfrågorna. Vi skall veta attdetta är ett verk med en lång och betongaktig historia.Men det pågår också en kulturrevolution inom dettaverk. Vi skall vara medvetna om att det är som attvända en oljetanker, men, som sagt, den vändningenpågår.Vi skall naturligtvis se mycket seriöst på arbets-planen, när och om den kommer.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1994/95:79 om denmonetära unionenAnf. 24 Finansminister ()Fru talman! har frågat mig om re-geringen kommer att arbeta för ett svenskt deltagandei EMU-processens tredje etapp och på vilket sätt dettai så fall kommer att ske.Mitt svar är att regeringen redan arbetar för attkunna delta i den tredje etappen av EMU, men attdetta sker på ett sätt som inte binder . Sverigehar accepterat regelverket om EMU och deltar genomEU-medlemskapet i EMU:s andra etapp. Under med-lemskapsförhandlingarna framhölls det från svensksida att ett slutligt svenskt ställningstagande avseendeövergången från den andra till den tredje etappenkommer att göras i ljuset av den fortsatta utvecklingenoch i enlighet med bestämmelserna i fördraget. I sam-band med detta klargjordes också att det är som ytterst skall avgöra om och när vi kanansluta oss till den tredje etappen av EMU. Enligt minmening är det ännu för tidigt att ta ställning i dennafråga.