prot · GI09120 · 1995-06-14 00:00:00 — Det kan vara viktigtför svenska folket att kunna läsa ett så stort och viktigtavtal på sitt eget språk innan man tvingas att ställasinför faktum att det redan är genomfört.Avtalet berör flera av de beredningsutskott som vihar i . De har inte fått en chans att beredadet. Regeringens ställningstagande kommer straxinnan skall stängas för sommaren. Det finnsnaturligtvis ingen möjlighet för justitieutskottet attbereda vad polissamarbetet kan innebära, för socialut-skottet att bereda vad drogproblematiken kan innebäraoch för socialförsäkringsutskottet att bereda flykting-frågorna.Skillnaden mellan den nordiska passfriheten ochSchengenavtalet är mycket stor. I har vi haftmöjlighet att kontrollera människor vid gränsen ochgöra stickprov om man så har velat utan att behövaange att man misstänker en person. Trots det har vikunnat resa utan pass.Med det här avtalet kommer vi att skapa en nymur i . Det kommer att bli en förstärkt yttrekontroll. Visserligen säger man att den är till för attbekämpa narkotikan och kriminaliteten. Men den ärockså till för att bekämpa just det som tidigare talaretalat sig varma för, nämligen den fria rörligheten förmänniskor. Människor bor ju inte bara i Europa.Människor bor ju i hela världen. Jag förutsätter att vialla tycker att det är väldigt trevligt att träffa männi-skor från andra kulturer och andra delar av världenoch inte bara européer. Men genom avtalet försämrasmöjligheten att röra sig, och framför allt försämrasasylpolitiken.Jag blir förvånad när jag hör ivrigapåhejande av . Tillsammans medFolkpartiet och Vänstern gjorde vi 1989 gemensamsak här i kammaren mot den då påhejade lagstiftning-en där man skulle försämra asylpolitiken. syns inteFolkpartiet längre i ledet för solidaritet och möjlighe-ter för människor att fly till länder som inte förtryckerdem.Förutom detta handlar det också om polissamarbe-tet. Jag skulle vilja höra vad regeringen tänker anam-ma av detta och hur man tänker klara de svenska kravsom vi har haft när det gäller såväl narkotika-politik och frihet för människor som en någorlundasolidarisk flyktingpolitik.Anf. 108 MICHAELSTJERNSTRÖM (kds)Herr talman! Principen om den fria rörligheten förpersoner finns inskriven i . Den utgör enav de s.k. fyra friheterna och är en del av regelverketom den inre marknaden. Fri rörlighet och öppenhet ärbra för människor och knyter människor och ländernärmare varandra. Kulturellt utbyte lägger grundenför förtroendefulla relationer. Att bryta ner hinder föröppenhet och frihet är ett angeläget arbete.Den fria rörligheten för personer har ännu inteförverkligats inom EU. Orsaken är att de s.k. kom-pensatoriska åtgärderna, som skall ersätta personkon-trollerna vid de inre gränserna, ännu inte har genom-förts.Syftet med är att skynda på av-vecklandet av personkontroller inom Europeiskaunionen. omfattar tio EU-länder,varav sju var med när de inre gränskontrollerna för-svann . De sju länder som avskaffade deninre gränskontrollen måste i stället få till stånden ny kontrollmetodik för tull och polis, de s.k. kom-pensatoriska åtgärderna.En viktig åtgärd är att få till stånd ett fungerandeinternationellt samarbete. Det handlar t.ex. om utländ-ska medborgares tillträde till Schengenområdet ochom polissamarbete över gränserna, t.ex. informa-tionsutbyte, rätten att följa efter och gripa brottslingaröver gränserna och förstärkt kontroll av persontrafi-ken för att hindra olaglig import av narkotika ochnarkotiska läkemedel.Men arbetet med att få de kompensatoriska åtgär-derna att fungera kommer att ta tid. Arbetet sker inomramen för det mellanstatliga samarbetet inom EU:stredje pelare. Konventionen om ett europeiskt infor-mationssystem, EIS, som bl.a. skall ansvara för en s.k.spärrlista för vissa utländska medborgare är endastunder utarbetande. Detsamma gäller för Europolkon-ventionen, dvs. konventionen om polisiärt samarbete.I samband med förhandlingarna om medlemskap iEuropeiska unionen förklarade att vi önskarmedverka till att förverkliga den fria rörligheten förpersoner. gjorde vi, liksom även ochFinland, två förbehåll. Personkontrollerna vid de inregränserna kan avvecklas först när de kompensatoriskaåtgärderna är på plats och endast på villkor att dennordiska passfriheten bevaras.Frågan är dock om ett fullt medlemskap i är rimligt innan de kompensatoriskaåtgärderna för att bl.a. motverka narkotikasmugglingär klara. anser inte det. För attkomma i ett förhandlingsläge om den nordiskapassunionen och de kompensatoriska åtgärderna kandet vara motiverat att, i likhet med ochFinland, ansöka om observatörsskap i Schengen-samarbetet. Observatörsskap innebär dock en inrikt-ning på fullt medlemskap.I själva formfrågan angående ansökan anser jag attdet var olyckligt att regeringen uttalade sin vilja attsöka observatörsskap i vid entidpunkt då och partierna har små möjlighe-ter att få till stånd en debatt i frågan innan ansökanlämnas in. Det kan nämligen ge det intrycket att rege-ringen har någonting att dölja och skapar i sin turosäkerhet.Det är ynkligt att inte fått rejäla möjlig-heter att debattera . Regeringen bordeju ha intresse av att förankra efter bristen på tidigareförankring beträffande EU. Regeringen verkar inte attha tagit lärdom av detta och förstått vikten av en bredoch öppen debatt innan ansökan lämnas in.I en svensk ansökan måste det göras klart att ettmedlemskap i bygger på att dekompensatoriska åtgärderna, i form av bl.a. ett för-stärkt yttre gränsskydd, myndighetssamverkan ochtillgång till spaningsregister, är tillräckliga för atttillgodose också våra behov och krav.De rapporter som når oss om hur samarbetet harfungerat är inte uppmuntrande. I hargränskontrollerna återinförts, och vid många avSchengenstaternas inre gränser har situationen återgåtttill den som rådde före när överenskom-melsen började tillämpas. Det visar tydligt att deåtgärder som har vidtagits inte bedöms tillräckliga.Schengenavtalet blir ett slag i luften om inte de kom-pensatoriska åtgärderna införs och om man inte kanlösa frågorna om en demokratisk och rättslig kontroll.Beträffande de rättsliga kontrollerna har förslag förtsfram om att borde anförtros kontrollenav avtalet och bl.a. lösa tolkningstvister.Schengenländerna har beslutat att utvärdera dekompensatoriska åtgärderna efter de tre första måna-derna, vilket inträffar . Detta material blir ettunderlag i förhandlingar med Schengenlän-derna.Utöver de krav som ställer på internatio-nellt samarbete har vi ett stort eget ansvar för gräns-kontrollen vid gränser. Det är tragiskt attSocialdemokraterna tillsammans med hardrivit igenom en minskning med 750 årsarbetskrafterinom tullen. får flera hundra tulltjänstemän iSverige besked om uppsägning.Samtidigt kan man konstatera att , som ärett Schengenland, förstärker tullens resurser i ställetför att minska dem. Vidare har man infört s.k. mobilakontrollgrupper, MKG, med mycket gott resultat. Jagupplever att vi har mycket att lära av beträf-fande arbetet mot narkotikan. Det vore mycket olyck-ligt om majoriteten i först inseratt det var fel att tvinga tullen till uppsägningar avpersonal. kan flera kompetentatulltjänstemän ha fått andra jobb, och det tar tid attbygga upp ny kompetens.Jag vill mot bakgrund av att tullen förstärks i Eu-ropa fråga statsrådet om regeringenhar noterat detta och om regeringen dragit några slut-satser för svenskt vidkommande.Smugglare söker den svagaste kontrollpunkten.Vid en nedtrappad kontroll vid inre gränsermot EU torde man kunna förvänta sig att t.ex. amfe-taminkurirer österifrån väljer att ta vägen via Dan-mark och för att nå sina mål i Skandinavien.Det bör framhållas att av all införd narkotika iSverige kommer från ett annat EU-land. Det innebäratt måste ha en mycket god gränskontroll vidsåväl inre som yttre gräns.Anf. 109 Statsrådet ()Herr talman! Låt mig börja med en grundläggandefråga som jag tog upp redan i mitt förra anförande.Tullen skall faktiskt genomföra varukontroll som ärbestämd av , , . Det har ingenting medSchengen att göra.Schengen handlar om personers rörlighet ochkontrollen av den. Det som gäller våra anslutnings-villkor när det gäller varukontroll och tullens kontrollav varusmuggling har inte ett dugg med Schengen attgöra. Det har med att göra. Jag tycker inteatt man skall blanda ihop detta i den här debatten.Kenneth försökte säga att tullen har tagit mindrenarkotika och att det alltså skulle vara ett såll.Dessutom är bilden ingalunda så entydig somKenneth menar. Tvärtom har t.ex. beslagen avcannabis och heroin ökat under det här året. Det gårinte att dra den typen av slutsatser som i den här sakfrågan, även om den inte har meddagens fråga att göra.När det gäller narkotikasmuggling är en mycketviktig fråga inom att se till ha en så stark kontroll av den typen av smugg-ling, att man är övertygad om att man kan släppakontrollen vid de inre gränserna. Det är precis vad des.k. kompensatoriska åtgärderna handlar om. Våravsikt är att vid förhandlingarna kunna konstatera omdet för svensk del är tillräckligt med de kompensato-riska åtgärder som föreligger. själ-va har tre månaders utvärderingstid. Det är inte såsom sades här att plötsligt har återinförtkontrollen. har med den rätt man har genomavtalet utnyttjat dessa för att behållagränskontroller. Sakfrågan i den förhandling som viskall ha med handlar alltså om attvi själva inte beslutar oss för att delta förrän vi ärövertygade om att kontrollen av narkotika är tillräck-lig. Det är innebörden i vad jag har sagt. Detta kom-mer att få rikliga tillfällen att ta ställningtill, precis i den beredningsordning som vi har enligtvår konstitution. Om de kompensatoriska åtgärdernanär det gäller narkotikasmuggling är tillräckliga föross ligger det i händer att besluta. Det äringenting som är beslutat . Det är bl.a. detta för-handlingen skall handla om.Kenneth har en "dubbel" inställning. Å enasidan vill han ge en bild av ett såll, fria möjligheterför smugglare att komma hit över de öppna gränserna.Å andra sidan kritiserar han för attöka graden av visering gentemot andra länder. Denargumentationen går inte särskilt bra ihop.Det här är ingen ny fråga för . Det är inteså att inte har tagit ställning i den grundläg-gande frågan om fri rörlighet för personer. Som jagsade i mitt inledningsanförande tog ställ-ning till den grundläggande principen om rätten attfritt bo och arbeta i andra länder , alltsåföre vår ansökan om medlemskap i . Då sade riks-dagen bl.a. att vi har ett stort intresse av att den nor-diska passkontrollöverenskommelsen samordnas medde motsvarande system som planerades inom EG.Man sade att de nordiska länderna ställer sig öppnaför ett samarbete för att uppnå en samordning meddåvarande EG:s försök att göra gränserna för personerfria. har uttalat sig i frågan också 1990 och1991 och naturligtvis efter det att vår medlemskap-sansökan först behandlades och sedan ledde till ettfördrag som antagit. Då debatterade manockså denna fråga. sade med en mycketstor majoritet att man önskar medverka till att för-verkliga den fria rörligheten för personer enligtunionsfördragets artikel 7, som vi gjorde detvå förbehåll som jag nämnde tidigare, nämligen attpersonkontroller vid de inre gränserna kan avvecklasförst när de kompensatoriska åtgärderna är på platsoch endast på villkor att den nordiska passfriheten kanbevaras. Detta har uttryckt som ett önske-mål för hela EU. förverkligas detta för sju av denio gamla medlemsländerna. , ochÖsterrike vill komma till, och Irlandstår utanför.Så till diskussionen om huruvida det pågår en de-batt i denna fråga eller inte. Jag är förvånad att detfinns riksdagsledamöter som säger sig inte ha kunnatdebattera frågan. Statsministrarna underströk vidNordiska rådets möte i i ett uttalande, somförvisso inte är hemligt, det gemensamma ansvaret föratt finna lösningar mellan åena sidan och det nordiska pass- och tullsamarbetet åden andra. Statsministrarna sade sig mot den bak-grunden vara beredda att inleda förhandlingar medSchengenländerna i syfte att finna en praktisk lösningsom tillgodoser såväl de nordiska ländernas somSchengenländernas intressen.Riksdagen har sedan i två gångerunder den tid då regeringen har haft sin interna be-redning av frågan utförligt diskuterat Schengensamar-betet. har haft frågan uppe vid fleratillfällen, detsamma gäller . Detta haralltså skett då regeringen har haft sininterna beredning. När sedan regeringen har beslutatsig för att avsluta den interna beredningen har rege-ringen gått till och ocksåtill . diskuterar vi frågan i riksdagenskammare innan något beslut är fattat.Anf. 110 ()Herr talman! Jag skulle vilja uppehålla mig någotytterligare vid de kompensatoriska åtgärderna. Närman släpper de inre gränserna för personer fria måsteden nuvarande kontrollen ersättas med andra kon-trollåtgärder. En sådan åtgärd kan vara identitetskon-troll grundad på någon grad av misstanke. Detta inne-bär inte någon revolutionerande nyordning. får personer med misstänkt beteende eller med enspeciell profil - för att använda ett modeord - finnasig i att bli föremål för identitetskontroll. Mot even-tuellt obehag inför inrikeskontroller skall ställas möj-ligheten att tillgodose det akuta behovetav att förebygga och bekämpa allvarlig gränsöverskri-dande brottslighet. Så länge narkotikainförsel ochlegaliseringsivrare hotar våra barns liv anser jag attdet kan vara befogat med kontrollmöjligheter.Dagens uppdelning mellan tullkriminalen och tul-lens bevakningspersonal å den ena sidan och polisen åden andra kan komma att ställa till problem när ingri-panden i samband med såväl den inre som den yttregränskontrollen behöver göras. Tullen är tänkt attsvara för denna kontroll men saknar vissa av debefogenheter som kan behövas. I den mån oklarheterom och problem med ansvarsfördelningen mellantullkriminalen och polisen uppstår är det nödvändigtatt ansvarsfrågan snabbt kan lösas.Jag vill passa på att uppmana re-geringen att överväga en försöksverksamhet, därregionala myndigheter inom polis och tull får i upp-drag att organisera sig så att de nuvarande oklarheter-na på lednings- och styrningsnivå undanröjs. Detskulle kunna innebära att de resurser som tullkrimina-len och tullens bevakningspersonal utgör på ett mereffektivt och kvalitetshöjande sätt kan inordnas i denbrottsbekämpningsuppgift som polis och även åklaga-re har.Det är ingen som men säkerhet kan uttala sigom hur de kompensatoriska åtgärderna med bl.a.informationsutbyte och polissamarbete exakt kommeratt fungera. Det är här observatörsskapet kommer in.Som observatör kommer att få en mycketgod uppfattning om vad innebäreller - om vi ser framåt - vad den fria rörligheteninom EU kommer att innebära, utan att vi tar på ossde förpliktelser som ett fullt medlemskap skulle inne-bära.När vi sedan skall ta definitiv ställning till fråganom medlemskap är det för mig ganska självklart attdet är bättre att komma in i samarbetet i ett tidigtskede, då det fortfarande finns möjligheter att påverkainriktningen och utvecklingen av samarbetet. Sverigehar också värdefulla erfarenheter att bidra med genomvårt fleråriga nordiska polis- och tullsamarbete pånarkotikabekämpningsområdet. Tack vare korta be-sluts- och informationsvägar har det nordiska samar-betet utvecklats på ett effektivt men infor-mellt och obyråkratiskt sätt. Antalet nivåer för infor-mationsöverföringen har hållits nere, och i bästa fallräcker det med ett telefonsamtal för att klara upp enfråga. Dessa erfarenheter bör rim-ligtvis ta till sig som ett viktigt bidrag när det gälleratt motverka onödig byråkratisering länderna emellan.Det är nu regeringen som har den viktiga uppgif-ten framför sig att i förhandlingarna med Schengen-staterna se till att våra krav på en bevarad nordiskpassunion och en effektiv brottsbekämpning blir till-godosedda vid en svensk anslutning till Schengen-samarbetet.Anf. 111 ()Herr talman! Att vi här i kammaren har dis-kuterat svenskt Schengenmedlemskap innebär etttillkortakommande för EU, som många talare föremig berört. gäller ju inget meroch inget mindre än förverkligandet av den fria rör-ligheten för personer. EU har inte, som tidigare påpe-kats, klarat av att realisera sin portalartikel i om den inre marknaden. De fyra friheternainom EU är ju ännu så länge bara tre.För EU:s medborgare är detta allvarligt, eftersomde fyra friheterna är själva symbolen för EU-samarbetet och för den inre marknaden. Som ocksåtidigare påpekats ställde vi inför medlemskapsför-handlingarna oss bakom de fyra friheternas princip.För oss i är den ökade möjlighetenatt röra sig över gränserna en mycket viktig möjlighetoch en positiv effekt av det internationella samarbetet.Man får en möjlighet att resa och att skaffa sig nyaerfarenheter från andra länder och kulturer.Redan 1991, då vi antog vårt första Europapro-gram, framhöll vi att "om de återstående hindren förett fritt resande mellan de europeiska länderna kanundanröjas är det en stor framgång. Målet måste varaett utan visum och med full passfrihet".Jag lever i förhoppningen om en fredligare och är-ligare värld där nationsgränser får minskad betydelse.Då är också Schengens hårda yttre gräns överspelad.Målet måste vara att även det utvidgade EU förmårsamlas runt en fri rörlighet också för personer. I en-lighet med kan då"särlösningen Schengen" avskaffas.Marianne ställde en mycket berättigadfråga: Vad svarar vi inför den förtvivlade mammasom har ett barn som använder narkotika? Jag tyckeratt det är besvärligare att inför den förtvivlade mam-man förklara varför så många i är fören legalisering av narkotika, däribland några av degröna partierna, än att ansöka om ett Schengensamar-bete. När det gäller de problemställningar som mankan se inom kan det inte nogunderstrykas som har sagts också här i talarstolen,nämligen att det är viktigt att de kompensatoriskaåtgärder som behövs för att bl.a. komma till rätta mednarkotikasmuggling förs fram i förhandlingarna. Detär lättare att förklara att vi aktivt jobbar för det inomSchengensamarbetet än det ligger nära att få att uttala sig för en legalisering av narko-tikan.Jag har för del ifrågasatt regering-ens hantering av här. har berört det i sitt svar. Som EU-nämndsledamot kändes det för mig som att Schenge-ninformationen var inkastad i efterhand. Denhär debatten har tagits på initiativ. Detär det som jag har kritiserat. Men det innebär inte attvi avvisar en ansökan om observatörsskap med siktepå medlemskap.Jag tycker att det är mycket värdefullt att rege-ringen genom statsrådet här har re-dogjort för hur den fortsatta hanteringen med riksda-gen skall ske under förhandlingarnas gång. Det tyckerjag känns tryggt för framtiden.Anf. 112 BO ()Herr talman! EU är, eller borde vara, till för att lö-sa i första hand gränsöverskridande problem. Vi harkunnat konstatera att vi ännu inte har kunnat klara aven så, som det kan tyckas, enkel sak som att ordna denfria rörligheten inom EU. Vi får alltså ta till de möj-ligheter som står till buds för oss i frågan om det s.k.Schengenavtalet och Schengenkonventionen.Jag skulle vilja ägna mig åt att med några ordkommentera de invändningar som ochMiljöpartiet tidigare och också i dagens debatt fram-fört. Jag tycker nämligen att det på många sätt är litetmotstridiga budskap som serveras oss och det svenskafolket från dessa två partier.Det tycks vara självklart att det är bra med pass-frihet inom - det var inte självklart för 100 årsedan. Det är även självklart att vi skall ha en nordiskpassfrihet. Den hyllas också från ochMiljöpartiets sida. Men om man vill gå vidare och fåpassfrihet med ytterligare några länder i är dettydligen mycket dåligt.Det är utmärkt, tycker förstås nämnda två partieroch alla andra i vårt land, att brottslighet bekämpas.Det är också utmärkt att narkotikahandel, narkoti-kasmuggling och narkotikaanvändning bekämpas.Men om man skall samarbeta inom för att fåen effektivare bekämpning av gränsöverskridandebrottslighet och narkotika är det tydligen någontingsom är dåligt.Man är med rätta, tycker jag, från dessa två parti-ers sida bekymrad över risken för att vi i han-terar flyktingar på ett sådant sätt att de skickas emel-lan de olika länderna enligt den s.k. . Man förefaller vara negativ till och motDublinkonventionen, som bl.a. har vissa förutsätt-ningar att minska . Man kanockså titta på en hel del invändningar. De verkar meravara uppradade för att motivera en redan intagenståndpunkt i stället för att vara en analysmetod för attkomma fram till en ståndpunkt.Sedan kommer jag till den mycket centrala fråganom flyktingpolitiken. Bl.a. det faktum att det i dennariksdag fanns en enighet bland , och om att flera försämringar ge-nomfördes i den svenska flyktingpolitiken 1989. Jag nämnde redan i mitt inledningsanförande attvi var mot bl.a. den ändring som har att göra med attflygbolag t.ex. tilldelas uppgiften att på något vis varaen asylkontroll i stället för att vi själva tar hand omdet. Jag markerade också i mitt inledningsanförandeatt jag har samma uppfattning som tidigare på denpunkten.Jag konstaterade även att det, tyvärr, fortfarandefinns en mycket bred majoritet i denna riksdag, omjag förstått detta rätt, bestående av socialdemokrater,moderater, centerpartister och möjligen några flersom vill ha den tingens ordning som finns i den nuva-rande utlänningslagstiftningen på den punkten. Jagkonstaterade också att såvitt vi kunde förstå innebärde regler som finns i Schengensammanhang ingenmateriell förändring på den här punkten.Vi tycker förstås att det är tråkigt att vi i Folkpar-tiet inte hela vägen, och ibland inte alls, kan påverkaden svenska politiken. Inte heller kan vi påverka deneuropeiska politiken fullt ut. Vi måste i varje sam-manhang fundera över vilka regler som skulle kunnavara de bästa möjliga.En slutsats som jag tycker kan dras av händelseut-vecklingen i - då vi ju haft denstörsta flyktingkatastrofen sedan -är att utan ett vettigt samarbete mellan ländernakommer det gång på gång bli så att vissa länder får tapå sig en mycket stor del av ansvaret, medan andrasmiter undan. I klartext har ju , ,och fått ta på sig en mycket stor delav ansvaret när det gäller att klara flyktingarna frånframför allt , medan andra länder harsmitit undan. Den problematiken tycker jag att manbl.a. i också borde vara beredd att disku-tera.Till sist, herr talman, har jag en fråga till Vänster-partiet och . Företrädare för dessa partierfinns ju på talarlistan direkt efter mig. Jag är nämligenlitet nyfiken på ert alternativ till dagens föreslagnaansökan i ett läge där både och haransökt. Är alternativet att få passkontroll i Öresundoch älv, eller är det någonting annat?Anf. 113 ()Herr talman! Utrikeshandelsministern försöker gö-ra gällande att det är dålig logik i vår ståndpunkt närvi anklagar för att utåt innebära en starkaremur kring några länder i och för att inåt inne-bära ett såll. Men logiken är nog inte så dålig.Snarare är det nog som har endålig logik. Det sägs ju att utåt skall man användagränskontroller för att bekämpa brottslighet, men inåt- när det gäller den brottslighet som trots allt finnsinom - är gränskontroller ingenting som det ärbra att bekämpa.Blir inflödet av narkotika mindre därför att vi kan-ske måste införa gränskontroll mot eller USAmen avskaffa den mot knarkliberala länder somTyskland och ? Det är ju vad det gäller.Samarbetet inom polisväsendet behövs för att be-kämpa den ekonomiska brottsligheten, men det ärfortfarande outvecklat. Erfarenheterna har också letttill att Schengenländer mycket snart efter det att avta-let skulle träda i kraft faktiskt har återinfört gränskon-troller på det sätt som redogjordeför. Å ena sidan har man alltså ett ofullständigt arbete.Å andra sidan avskaffar man gränskontrollerna, vilketleder till förhållanden som man snart inser är ohållba-ra.Det är likadant när det gäller samarbetet på flyk-tingpolitikens område.