prot · GI0991 · 1995-04-20 00:00:00 — Men det är för migoklart vad som avses med i det här samman-hanget, om marknadsföringen gäller alla länder iEuropa eller bara dem "inom ram".Regeringen föreslår nu att skallåteruppta viss import av vuxenfilm, och det ser vimycket positivt på. Det kanske innebär att mer euro-peisk film når de svenska hemmen. Inom EU:s Media2-program planeras stöd till distribution av europeiskfilm och TV-produktion. Då måste minst tre länderdelta i projektet. Gäller då inte svenskt filmsamarbetemed och , när nu befinner sig"utanför ram"? Skall vi sluta att samarbeta med Norgeför att erhålla ekonomiskt bidrag? Det vore inte baratrist utan katastrofalt. Jag utgår från att det inte blirresultatet av europeiskt samarbete.Anf. 172 ()Herr talman! I det här betänkandet behandlas filmm.m., som sade förut. Kulturutskottetlägger fram ett nästan enigt betänkande, vilket vitycker är mycket glädjande. Vi visar på så sätt filmenvår hyllning när den fyller . Jag tänkeruppehålla mig litet vid det.Filmen fyller alltså 1995. Det uppmärk-sammas i det här landet genom att på ettmycket förtjänstfullt sätt tagit sig an uppgiften att firafilmen. Filmen kommer att lyftas fram, och det bidrartill att öka medvetenheten om filmen som en kulturellföreteelse, vilket inte är fallet ute i våra kommuneroch landsting. Där talar man inte alltid om filmen närman skriver sina kulturprogram.Under en biodag som är planerad till en helg iseptember kommer film att visas från inorr till i söder. Biografer, hembygdsgårdaroch Folkets hus kommer att fyllas. Det är viktigt attmänniskorna i sin vardag har nära till de kulturupple-velser som film på bio är och att biografer runt om ilandet ges möjlighet att visa bra kvalitetsfilm.Vidare kommer man att lyfta fram Bio-Kontrast,som har funnits . Det kommer att ordnasfilmfestivaler litet varstans i vårt avlånga land. Detbörjar faktiskt bli så att om ett landskap inte har enfilmfestival finns det inte riktigt med på kartan.Arbetets museum i kommer att påbör-ja ett forskningsprojekt med arbetarrörelsens filmer.Vi vet också att , SJ ochRiksutställningar kommer att genomföra en tågturnémed utställning om filmens utveckling.Den lista som har tagit fram för attjust visa att filmen är ett viktigt medium i det härlandet kan nästan göras hur lång som helst.Men arbetar också mycketaktivt för att sprida upplevelser för barn och ungdom iskolan med ett projekt som kallas för skolbio. Det ärett projekt som slagit mycket väl ut och som verkligenbehövs som en motvikt med tanke på alla de våldsfil-mer som kommer barn och ungdom till del. Dettaprojekt främjar den kommande biopubliken och manförsöker att vänja barn och ungdomar vid att filmskall ses på bio för att upplevelsen skall bli den rätta.Efter bioföreställningen ges tillfälle till diskussio-ner mellan eleverna och lärarna. deltar ocksåpersonal som är utbildad av Filminstitutet.Jag skall också litet kort kommentera reservation om museum. Vi har sagt - men detvågar man nästan inte säga till medtanke på vad som förevarit här i kammaren - att viinte vill föregripa . Men den fråganfinns med i utredningen. Vi vet också, vilket jag tyck-er är viktigare, att skall påbörja en na-tionell kampanj . Det har VD talat om. Då tycker jag att de själva skall fåge sig ut och försöka med detta, för det är ett mycketbra sätt som de försöker marknadsföra ett filmmuse-um på.Med detta, herr talman, vill jag bara yrka bifall tillutskottets hemställan i dess helhet.Anf. 173 () replikHerr talman! Nej, vi skall inte föregripa . Men var det ju filmens hundraårsjubi-leum som vi skulle fira, och då tyckte vi att detkunde vara på sin plats att manifestera med att sägaatt vi vill satsa medel för prospektering av ett natio-nellt filmmuseum.Kulturutredningen är inte klar förrän . Se-dan skall den remissbehandlas. Det tar , det . Förhoppningsvis kan det bli dags för beslut1997. Vi vill ha ett nationellt filmmuseum nu.Anf. 174 ()replikHerr talman! Det är ju så, , att maninte riktigt vet när filmandet började, om filmen eller om det är . byggdesju inte och jag tycker att vi skall låta ta den utmaning som de har börjat på ocharbeta med den så får vi se vad som händer nästa år.Anf. 175 () replikHerr talman! Det är självklart, och det är också ertsvar på motionen. Men vi delar inte den uppfattning-en. Vi tycker att det borde vara av nationellt intresseatt visa att regeringen hade den här inriktningen, attmålsättningen är ett nationellt museum.Anf. 176 ()Herr talman! Jag skall fatta mig kort. Det blir un-gefär lika kort som manuset till en kortfilm, kan jagtänka mig.Film har mycket länge varit en underskattad konst-form. Framför allt därför att man inte har betraktatden som en konstform, vilket den är, utan som ettmedium för annan konst. Jag tror att det är mycketviktigt att vi lär oss att betrakta film som det den är,en konstform i sig själv.Vi har fått i vår hand ett betänkande som ärmycket kort men som är mycket välskrivet och på ettmycket klargörande sätt över bara några sidor redogörför filmens ställning och de frågor som har kommitupp i utskottet med anledning av propositionen och demotioner som har kommit in.Det som är viktigt är bl.a. den del av betänkandetsom tar upp utvecklingen i riktning mot en regionalproduktion och även en regional finansiering. Det ärett sätt att ge arbete på olika håll. Inte minst ger mandärigenom också våra skådespelare i olika delar avlandet en helt annan möjlighet att stanna kvar ocharbeta på hemorten än man har haft ,när filmproduktionen varit koncentrerad till Stock-holm.Man kan konstatera att skall filmen påVarbergs fästning spelas in bör det kanske ske påVarbergs fästning och inte någonstans i Stockholm-strakten. Det är så många människor har upplevt det.Mycket har varit centrerat till vår huvudstad.Nu har man fått upp ögonen för det som nämndesav en tidigare talare. Vi har fått många filmfestivaler.Filmen har börjat leva ett helt eget liv isvacka. Jag tycker att det är mycket fint att vi dess-utom har fått en filmfestival som av Statens filminsti-tut har blivit betecknad som den nationella, nämligenden i . Vi har också så sent som i går fåtthöra att EU nu kommer att ge anslag till både och till , somär den som ägnar sig åt barn- och ungdomsfilm. Då ärvi åter inne på samma tema som vi har debatteratunder olika rubriker. Man har alltså även nere i Brys-sel uppmärksammat att vi är bra på detta. Då tyckerjag att det finns all anledning att vi satsar vidare pådet.För omväxlings skull, herr talman, vill jag yrka bi-fall till hemställan. Vi har inte några reservationer tilldetta betänkande.Anf. 177 ()Herr talman! Jag skulle bara vilja ha ett förtydli-gande av . Han säger att filmen harvarit underskattad som konstart. Då undrar jag: Avvem? Jag påpekade i mitt inlägg att det är fler männi-skor som går och ser på film än som går på idrottse-venemang. Vem är det som underskattar filmen somkonstart?Anf. 178 ()Herr talman! Det är sådana som ochjag, dvs. människor i beslutande befattningar. Filmenhar inte alls fått samma uppmärksamhet i våra beslu-tande församlingar som många andra konstformer harfått. Man kunde inte ens bestämma sig för att filmenskulle hamna i när det tillkom. Denfick ligga kvar vid sidan om därför att man inte riktigtkunde placera den rätt. Den hörde väl ändå inte hem-ma med den övriga kulturen. Det är helt enkelt så attden har inte uppmärksammats där den borde upp-märksammats. Däremot har "folket" i mycket storutsträckning sökt sig till biograferna för att upplevafilmen.Anf. 179 ()Herr talman! Jag anser att jag är en del av folketoch jag önskar att talar för sitt egetparti. Jag vill påtala att verkligen upp-skattar filmen som konstart och att vi nu vid filmenshundraårsjubileum vill manifestera det genom vårönskan att regeringen tar ett initiativ för att säga att vivill ha ett nationellt filmmuseum.Anf. 180 ()Herr talman! Visst skulle vi kunna leka med orden bra stund och jag. Men jag tyckerinte att det är skälet till att vi sitter i den här kamma-ren.Jag kan bara konstatera att det finns mycket somtyder på att man inte har uppmärksammat filmen somen egen konstform. Det har konstaterats i många ut-redningar även . är vi på rätt vägoch det är ingenting som vi kan sätta vare sig det enaeller det andra partimärket på. Det har varit på det härsättet. Låt oss hoppas att det nu går den rätta vägen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )26 § betänkande 1994/95:TU18Vägverket (prop. 1994/95:100 delvis)Anf. 181 ()Herr talman! Bristerna i socialdemokraternas his-toriska och nuvarande trafikpolitik är uppenbara. Detkommer till uttryck genom misstron till marknadskraf-terna, övertron på regleringar, ryckigheten i väginves-teringarna, obalanserna mellan investeringsmedel ochdrifts- och underhållsanslag samt nu senast de enskil-da vägarnas undervärderade betydelse för det svenskavägsystemets totala funktion.I och med att regering och riksdag på grund av detstatsfinansiella läget inte förmår att avsätta medel föratt drift och underhåll av våra vägar skall kunna hållaspå en nivå som säkerställer god hushållning, kan vibara konstatera att det är en kapitalföstöring sompågår.Egentligen är detta en historisk försyndelse. Såvälnyinvesteringsnivån som drifts- och underhållsansla-gen till vårt vägnät har varit upprörande illa behand-lade, först och främst . Denförra borgerliga regeringen tog ett krafttag för att "bygga igen" vad gamla soci-aldemokratiska underlåtenhetssynder åstadkommit.Riksdagen har antagit nya trafikpolitiska mål ochen planering för de kommande tio åren. Tyvärr hardetta inte varit tillräckligt. Det saknas fortfarandemodeller för hur vården av det vägkapital vi redan harskall kunna hävda sig mot andra angelägna statsutgif-ter. Bl.a. därför har vi moderater föreslagit en ned-dragning av utbyggnadstakten i nya väginvesteringarmed 750 miljoner i förhållande till regeringens för-slag.Innan vi bygger oss fast i alltför många nya objekt,som leder till att det äldre och lågtrafikerade vägnätetfår förfalla, måste vi hitta en modell som i statensbudget kan säkerställa drifts- och underhållsanslagsom medger att våra vägar hålls i stånd. En övergångfrån beskattning av trafiken till ett system med trafik-och miljörelaterade avgifter, där sambandet mellanstatens kostnader och intäkter för trafiken bättre klar-gjordes, tror vi skulle underlätta en sådan utveckling.Den påbörjade konkurrensutsättningen av har visat hur stora effektivitetsvinster som därfinns att göra. Socialdemokraterna befarar att kompetens som beställare skall urholkas omVägverket bolagiseras och helt och hållet konkur-rensutsätts. Den oron är än en gång ett bevis på Soci-aldemokraternas statiska syn på all offentlig verksam-het.Får jag påminna Socialdemokraterna om en annanstor statlig beställare, som inte längre finns men sompå sin tid var en av de mest kompetenta beställaresom jag känner till, nämligen den gamla Byggnadssty-relsen. Den hade ingen egen regiverksamhet för attupprätthålla sin kompetens men höll sig ändå i höggrad med kompetens genom bl.a. sin kontrollfunktionoch den kompetensutveckling som skeddegenom en viss personalrörlighet. Kompetensen späd-des kontinuerligt på genom nyanställningar, och per-sonal rekryterades från olika led i byggprocessen.Vi tror alltså att både kan behålla ochutveckla sin beställarkompetens, även om entrepre-nadverksamheterna bolagiseras, konkurrensutsätts ochprivatiseras. Vi vill därmed understryka att beslutetom att bolagisera fr.o.m. den 1 januari1996 skall stå fast. Vi menar också att en fortsattomstruktureringsverksamhet inom medgeratt ytterligare 150 miljoner, utöver vad regeringen harföreslagit, kan tas in genom besparingar i Vägverketsadministration.Herr talman! Halveringen av anslaget till enskildavägar är ett slag i ansiktet på dem som i vägförening-arna driver och underhåller vägupplåten för allmänheten. Speciellt provokativt ter sigförslaget om man jämför drifts- och underhållskost-naderna för det enskilda vägnätet med det lågtrafike-rade helstatliga vägnätet. Drifts- och underhållskost-naderna för de enskilda vägarna är lägre,och det statliga bidraget till dessa vägar är mindre än50 % av kostnaden för motsvarande helstatliga vägar.Givetvis är det i det ekonomiska läge som Sverigebefinner sig i rimligt att alla får vara med och dela påbördorna. Men då är det ju inte heller mer än rimligtatt den del av det svenska vägnätet som drivs ochunderhålls i helstatlig regi får bära sin del av bördan.Av de upphandlingsförsök med drifts- och under-hållsentreprenader som har gjort vetvi att en konkurrensupphandling av drifts- och under-hållsverksamheten innebär att stora besparingar kangöras. Därför menar vi att 200 miljoner i besparing pådrifts- och underhållsanslaget till bör görasoch att dessa medel skall överföras till anslaget fördrift och underhåll av enskilda vägar.Givetvis hade det känts mer tillfredsställande omvi hade sluppit föreslå denna nedskärning, då de me-del som kan frigöras via effektivare upphandling merän väl behövs för att åtgärda eftersatt underhåll. Nuhar emellertid den socialdemokratiska regeringengenom sitt oklara agerande försatt oss i denna situa-tion. Jag tycker att det är märkligt att inte utskottsma-joriteten är beredd att förena sig med Moderaternaoch se till att besparingen fördelas på ett rättvisaresätt än vad regeringens förslag innebär.Den 30 mars ställde jag här i kammaren frågan tillkommunikationsminister vad hontyckte skilde bilisten på det enskilda vägnätet frånbilisten på det allmänna lågtrafikerade vägnätet, sommotiverade den av regeringen föreslagna särbehand-lingen ur besparingssynpunkt. Hon svarade då:"Självfallet måste också vägnätet, både det regionalalänsvägnätet och det enskilda vägnätet, bli föremål förde besparingar som vi alla skall bidra till för att fålandet på fötter. "Eftersom regeringen i sin budgetproposition omanslaget till har sagt: "Regeringen föreslårsåledes ett anslag för drift och underhåll som realt är istort oförändrat jämfört med ." Detta innebär,enligt regeringen, i stort ingen besparing.Jag frågade om jag kunde tolkahennes svar så, att Socialdemokraterna vill medverkatill att fatta ett mer rättvist beslut i denna fråga, sommedger att besparingen går ut över såväl det enskildasom det allmänna vägnätet.Ines Uusmanns svar blev följande: "Jag förutsätteratt alltid fattar rättvisa beslut, åtminstonemed den nuvarande majoriteten. "Detta föranleder mig fråga : Tyckerden nuvarande majoriteten, som repre-senterar, att det är rättvist att den totala besparingenpå drifts- och underhållsanslag till vägar skall tas utgenom en halvering av bidraget till enskilda vägar?Utskottet har varit överens om att uppmana rege-ringen att analysera hur medlen som anslås till enskil-da vägar används. Vi moderater har menat att analy-sen även borde innefatta de ca 40 000 vägkilometerhelstatliga vägar som har lika låg trafikbelastning sommånga av de enskilda vägarna. Det finns kanske någotatt lära av jämförelsen mellan enskilda och helstatligaväghållares sätt att organisera och genomföra sinadrifts- och underhållsåtgärder.Det kan ju inte heller vara helt ointressant för re-geringen att fundera över vad som skulle hända omstaten kunde sänka sina kostnader för det lågtrafike-rade vägnätet till samma nivå som för det enskilda.Jag kan berätta för kammaren att resultatet skulle blien besparing på mellan 600 miljoner och 800 miljonerkronor per år.Miljöpartiet och har i en gemensamreservation föreslagit ett anslag på ut-över regeringens förslag. Mot bakgrund av vad jagtidigare har sagt kan det kanske tyckas vara en rättvisåtgärd, men då har man glömt det statsfinansiellaläget.Det skall bli mycket spännande att i kammaren få se hur allvarligt tar på sitt nyasamarbete med Socialdemokraterna. Är det allvarligt?Det måste det ju vara om det skall bli trovärdigt. Blirdet då trovärdigt om röstar på sin och Miljö-partiets reservation om utökat bidrag till enskildavägar? Ett sådant agerande skulleytterligare försämra statens finanser och spräcka re-geringens budgetförslag.Det finns därmed två utvägar för Centerpartiet.Den ena är att rösta med utskottsmajoriteten - Social-demokraterna, . Detandra är att rösta med . För statsbudgetenblir resultatet detsamma. Jag ser med nyfikenhet framemot hur kommer att agera.Slutligen, : Vad kommer Socialdemo-kraterna att göra om de enskilda vägföreningarnasreaktion på beslut blir att avstå från stats-medel och att sätta upp vägbommar på stora delar avvårt vägnät?Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifalltill reservation nr 10 och ifall den vinner riksdagensgehör även till reservation nr 17.Anf. 182 ()Herr talman! Goda kommunikationer är viktigaoch nödvändiga förutsättningar för att ta till varautvecklingsmöjligheterna - allas utvecklingsmöjlighe-ter i hela Sverige.Ett väl utbyggt väg- och järnvägsnät, utbyggd sjö-fart och luftfart samt goda post- och telekommunika-tioner ökar möjligheterna för ett decentraliserat sam-hälle. Det ökar inte enbart möjligheten för person-,gods- och budtransporter utan också möjligheterna fördelaktighet och därmed demokrati. Investeringar iutbyggd infrastruktur är en viktig förutsättning förutveckling och demokrati i alla delar av landet.För att näringslivet skall ha rimliga möjligheter attkonkurrera på lika villkor måste nackdelen med av-ståndet till övriga minimeras med en väl ut-byggd och god infrastruktur.Investeringar i en sådan är av största strategiskabetydelseför utvecklingen inom näringslivet i helaSverige,för exportindustrins konkurrensförutsättning-ar,för att möjliggöra arbete och boende i helalandet ochför att vidmakthålla, underhålla, bevara ochutveckla hela det finförgrenade nätverk av vägar somunder årens lopp byggts upp med såväl gemensammasom enskilda och ideella medel och insatser.Det handlar om vägar som inte enbart brutit markutan som också brutit bygd, vägar som öppnat Sverigeoch tillgängligheten också till den stora rika lands-och glesbygd som är en förutsättning för landets ut-veckling.Herr talman! I trafikutskottets betänkande nr 18med titeln översätts målen till konkretasiffror. Där översätts orden till handling och priorite-ringar och möjligheter till kronor och anslag.Med hänsyn till det ekonomiska läget accepterarvi i en sänkt ambitionsnivå i fråga om vissaavsnitt av stamvägnätet. Vi accepterar också av sam-ma skäl att några av de väginvesteringar som ingår i1993 års tioåriga investeringsplan senareläggs. På såsätt planar investeringspuckeln ut. Däremot anser viatt programmet i huvudsak skall fullföljas inom tio-årsperioden.Herr talman! När det gäller anslag till byggandeav vägar respektive till drift och underhåll av vägarmåste principen vara att vägkapitalet skall förvaltasså, att värdet av gjorda investeringar inte urholkas.Vägkapitalet skall säkras, som det heter i den vägpo-litiska målsättningen.För detta fordras, menar vi, en långsiktig strategiför drifts- och underhållsåtgärder, vilket vi föreslår attregeringen återkommer till med. Men fram-för allt är det nödvändigt att de brister som finnsi det svenska vägnätet så mycket som möjligt och såsnart som möjligt åtgärdas och repareras. Annarshotar de vinster som görs i nyinvesteringar och ytter-ligare utbyggnad av infrastrukturen att ätas upp ochgå förlorade på grund av eftersläpande underhållsin-satser.Såväl näringspolitiska som regionalpolitiska skältalar för en kraftig upprustning av länsvägnätet.Mot denna bakgrund är det förvånande att rege-ringen och utskottsmajoriteten håller tillbakaanslaget till drift och underhåll. ansåg Social-demokraterna att det behövdes 9 886 miljoner kronortill drift och underhåll. anser man att 5 867 miljo-ner kronor räcker.Från sida menar vi att denna minskning iförhållande till yrkande är alldeles förkraftig, medför ytterligare försämringar av det lågtra-fikerade vägnätets standard och strider mot det väg-politiska målet att uppnå en regional balans och ensäkring av vägkapitalet. Vi föreslår därför att ytterli-gare 1 miljard anslås till drift och underhåll, medannybyggandet av framför allt motorvägar nu ges enlägre prioritet.Det som emellertid gör mig mest upprörd och be-sviken är den nonchalans som utskottsmajoritetenvisar gentemot de enskilda vägarna. Här gäller ingenosthyvel. Här går man fram med både stämjärn ochklubba och hugger bort halva anslaget. Man sänkerdet från 657 miljoner till 329 miljoner, vilket är entredjedel av förslag och hemställan. Mananslår till landets längsta vägnät - , vilketär två tredjedelar av hela det svenska vägnätet - ettbelopp som är lägre än vad sombehövs enbart för administrativa kostna-der.Om man skulle vilja upprepa de väl-bekanta orden "Vet hut! Vet sjufalt hut!" så är det idetta sammanhang.Dessutom föreslås förhandlingar med rörande en överföring av medlentill kommunerna.Från sida säger vi ett definitivt nej tilldenna övervältring på kommunerna. Vi gör det främstav följande fyra skäl:1. Ansvaret för infrastrukturens utbyggnad måstevara statens.2. Kompetensen och kunnigheten i dessa frågorfinns hos , ej hos kommunerna.3. Kommunerna orkar inte med även denna kost-nad.4. Förslaget medför mycket stor risk för att vi skärav och stympar det finförgrenade vägnät som liktvener, artärer och lober förser samhällets blodomloppmed invaror, utvaror, råvaror och tillgänglighet.Jag är kanske egentligen inte förvånad över för-slaget. Det ligger tyvärr i linje med många övrigaregeringsförslag riktade mot landsbygden, som medvarierande framgång har förts fram det senaste halv-året.Däremot är jag förvånad och uppriktigt besvikenöver att inte utskottsmajoriteten på något sätt i kon-kret handling har velat ta intryck av de mängder avskrivningar, uppvaktningar, protester, beskrivningar,redovisningar och förslag som har kommit utskottettill del sedan förslaget blev känt.Det har kommit skrivningar, uppvaktningar, pro-tester, beskrivningar, redovisningar och förslag imängder från de 24 000 enskilda väghållarna ochsamfälligheterna, från LRF-avdelningar över helalandet, från centeravdelningar över hela landet, frånskogsägarna, från skogsindustrin, från Glesbygdsver-ket, från , från andra politiskaföreningar, från kommunförbund, från kommunstyrel-ser och från länsstyrelser.Låt mig redovisa några axplock från den talrika,sakkunniga protestkören, som väl beskriver situatio-nen:"I stora delar av länet är enskilda vägar en förut-sättning för boende och ett fungerande näringsliveftersom de utgör den enda transportlänken med om-världen. ""En trolig följd av sänkta statsbidrag av den stor-lek som aviseras är att många enskilda väghållare avkostnadsskäl kommer att tvingas stänga sina vägar förallmän trafik. ""Tillgängligheten och rörligheten kommer därmedatt minska vilket är speciellt besvärande för turistlänetJämtland där många attraktiva turistområden bara nåsvia enskilda vägar. ""Lika allvarligt som bidragsnedskärningen är för-slaget att låta kommunerna överta förmedlingen avstatsbidragen. Det innebär att den rådgivning i teknis-ka, juridiska och administrativa frågor som Vägverketidag ger de enskilda väghållarna faller bort eftersommotsvarande kompetens och resurser inte finns hoskommunerna. "Detta skriver en enig länsstyrelse i . "Begränsas möjligheterna till bidrag för åtgärderpå enskilda vägar innebär det orimliga och orättvisakostnader för enskilda och kommuner i gles- ochlandsbygd" säger . "Det finns ur kommuns synpunkt ingenmöjlighet att kompensera bortfall av statsbidraget,varför många av de enskilda vägarna kan komma attstängas för allmän trafik. Många av de enskilda vä-garna leder ut till för allmänheten viktiga attraktioner:badplatser, fritidsaktiviteter, svamp- och bärplockningoch naturupplevelser i stor omfattning. Allemansrät-ten blir i så fall kraftigt begränsad" skriver bl.a. Kal-mar kommun. "Enligt Kommunförbundets uppfattning skulle så-väl ett överförande av anslaget till kommunerna somhalveringen av anslaget att få betydande ekonomiskakonsekvenser" framför ,som också i brev till trafikutskottet anger att: "Idaghar många enskilda vägar ett större allmänintresse änmånga mindre allmänna vägar, för vilka staten tar detfulla ansvaret.