prot · GI09101 · 1995-05-09 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:101Tisdagen den 9 majKl. 14.00 16.14Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 3 maj.2 § Meddelande om val av en om-budsmanTalmannen meddelade att val av en riksdagensombudsman (chefsjustitieombudsman) skulle ske vidmorgondagens sammanträde.3 § Meddelande om svar på interpellationTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 1994/95:121Till riksdagenBeträffande interpellation 1994/95:121 av Ragn-hild Pohanka om rotsnurr meddelas att eftersom yt-terligare en interpellation ställts i samma fråga(1994/95:97) kommer båda att besvaras i ett samman-hang måndagen den 29 maj 1995.Stockholm den 3 maj 1995Sten Heckscher4 § Svar på fråga 1994/95:474 om iSverigeAnf. 1 Statsminister ()Fru talman! har frågat mig vilka insat-ser jag är beredd att vidta för att och Sveri-ge skall få den att arrangera de år2002.Sveriges regering står bakom ansökanatt i samarbete med Åre arrangera de . Det bör ankomma i första hand påkampanjkommittén i att avgöra på vilketsätt jag och regeringen i övrigt kan bidra i kampanjen.Regeringen fäster stort hopp om att skall fåspelen, och civilministern har därför redan nu påbör-jat planeringen för hur den av staten utställda garantinskall följas upp.Jag har som statsminister nu liksom i tidigaresammanhang uttryckt mitt och socialdemokratiskaregeringars stöd för att skall ges förtroendetatt arrangera . Jag har också beslutatatt på kampanjkommitténs inbjudan delta i slutpresen-tationen av kandidatur vid den internatio-nella olympiska kommitténs omröstning i Budapestden i år.Anf. 2 ()Fru talman! Jag vill börja med att tacka för svaretfrån statsministern och regeringen. Jag tycker att detär ett bra svar, som visar på ett idrottsligt engagemangoch en tilltro till som kandidat för 2002.Anledningen till att jag har ställt frågan är att jaginte har uppfattat kampanjen som en direkt nationellangelägenhet. Svaret från statsministern ger ett ut-tryckligt stöd för kandidaturen. Med anledning avstatsministerns idrottsliga engagemang och det svarsom han har gett uppfattar jag det så att regeringenstöder den här kandidaturen.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1994/95:455 omkosmetikatestAnf. 3 Socialminister ()Fru talman! har frågat jord-bruksministern på vilket sätt regeringen kommer attagera för att motarbeta den tolkning av kosmetikadi-rektivet som Europeiska kommissionens konsument-politiska serviceorgan (CPS) gör. Arbetet inom rege-ringen är så fördelat att det är jag som skall svara påfrågan.Enligt tolkar CPS kosmetikadi-rektivet så att man anser att förbudet inte gäller test avfärdiga produkter.Redan i förhandlingarna om ett ochdärefter om medlemskap i har ställt sigbakom de ändringar i kosmetikadirektivet(93/35/EEG) som innebär att det efter den 1 januari1998 blir förbjudet att inom den europeiska gemen-skapen marknadsföra kosmetiska produkter om deinnehåller beståndsdelar eller kombinationer av be-ståndsdelar som testats på djur. Fram till detta datumskall kommissionen i en rapport till Europe-iska parlamentet och rådet redogöra för hur utveck-lingen av alternativa metoder där djur inte är inbe-gripna framskrider. Rapporten skall också innehållaen redogörelse för hur många djurförsök som utförtsnär det gäller produkter där detta ännu sker. Endastom utvecklingen av alternativa metoder inte kommitså långt att alternativa metoder står till buds skallfristen för test på levande djur förlängas.Sverige deltar genom experter från i arbetsgrupper och kommittéer inom EUdär frågor kring förbudet mot djurförsök diskuteras.Arbetet med att ersätta djurtest fortskrider genom ettsamarbete mellan den vetenskapliga kommittén förkosmetologi och ett europeiskt institut som har tilluppgift att bedöma om alternativa metoder är tillräck-ligt säkra. Vi stöder detta arbete från svensk sida påolika sätt.Några riktlinjer från kommissionen om hur direk-tivet om förbud mot djurtest skall tillämpas när detträder i kraft finns inte, enligtuppgift från kommissionen. Frågan har heller inteväckts i den vetenskapliga kommittén.Regeringens avsikt är att införa förbudet i svensklagstiftning så att det är tillämpligt senast den 1 janu-ari 1998.Anf. 4 ()Frun talman! Jag får tacka socialministern för sva-ret, som ju var positivt.Att jag ställde den här frågan beror på mitt storaintresse för djurskyddsfrågor och på att jag anser detvara mycket omoraliskt att testa kosmetika på djur.Plågsamma djurtest som ger upphov till förgiftningar,sår, bölder och sönderfrätta ögon innebär övergreppmot levande och kännande varelser som vi måste sättastopp för. Därför blev jag glad när beslu-tade om förbud mot kosmetikatest och att kosmetikaoch hudvårdsartiklar skall märkas med uppgift omhuruvida de testats på djur eller ej.Tyvärr hände det ingenting då, och ett svenskt en-sidigt förbud skulle ju endast ha ett begränsat värdeeftersom kosmetikatest på djur inte förekommer iSverige. Av de produkter av detta slag som säljs iSverige är importerade, vilket innebär att detillverkas och testas i andra länder. Även en delsvenska företag testar utomlands. Plågan för djurenblir ju inte mindre av att testen utförs i annat land. Detvar därför tillfredsställande att EU förbjöd djurtest,trots att det var ett urvattnat beslut: Djurtest skulleförbjudas men bara om det fanns alternativa testmeto-der.När jag nu fick uppgiften, som tydligen intestämmer, att inte verkar ha någotintresse av att genomföra beslutet blev jag bestört ochbesviken. Att enligt uppgift inte hade någonavvikande åsikt gjorde mig ännu mer besviken. Svaretfrån socialministern har dock lugnat mig. Men när deti svaret sägs angående alternativa metoder att "omutvecklingen av alternativa metoder inte kommit sålångt att alternativa metoder står till buds skall fristenför test på levande djur förlängas", då vill jag fram-hålla att jag anser att det är lika omoraliskt att testakosmetika på djur vare sig det finns alternativ eller ej.Anf. 5 Socialminister ()Fru talman! Jag blev också orolig när jag fick frå-gan av . Vi följer ju den här fråganväldigt noga och har ett starkt intresse från svensksida att frågan utvecklas åt rätt håll.Jag har kontrollerat genom vår representant i denvetenskapliga kommittén att frågan inte har varit uppeför diskussion, vilket framgår av mitt första svar.Under alla omständigheter kommer frågan upp senast1997 eftersom det är då man skall behandla det ställ-ningstagande som skall styra de slutliga direktiv somskall gälla inför . Vi har alltså tidpå oss att följa upp frågan, påverka den så att man fårbra test som alternativ, men också att reagera i tidinnan det blir något ställningstagande inför någraförändringar.Anf. 6 ()Fru talman! Jag tror inte att vi har delade mening-ar i den här frågan. Jag kommer givetvis också attfortsätta följa den. Jag tackar för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1994/95:457 om AT-tjänster iläkarutbildningenAnf. 7 Socialminister ()Fru talman! har frågat utbild-ningsministern vilka åtgärder regeringen avser attvidta för att antalet AT-tjänster skall motsvara antaletnyexaminerade på läkarlinjen. Arbetet inom regering-en är så fördelat att det är jag som skall besvara frå-gan.För att få legitimation som läkare krävs att den ex-aminerade läkaren efter fem och ett halvt årsgrundutbildning på läkarlinjen fullgör 21 månadersallmäntjänstgöring, s.k. AT-tjänstgöring. Allmän-tjänstgöringen skall i princip fullgöras som underläka-re med handledning inom ett antal olika verksamhets-områden i s.k. block som anordnas av sjukvårdshu-vudmännen. Allmäntjänstgöringen avslutas med ettkunskapsprov som utbildningshuvudmännen ansvararför. Först efter legitimation har läkaren en oinskränkträtt att utöva läkaryrket.En arbetsgrupp med företrädare för bl.a. Socialde-partementet och , sjukvårds-och utbildningshuvudmännen samt läkarkåren har idepartementspromemorian Den framtida efterfråganpå läkare m.m. (Ds 1994:57) bl.a. föreslagit föränd-ringar i organisationen av den del av läkarutbildning-en som leder fram till legitimation. Bakgrunden tillarbetsgruppens uppdrag var just det som MargittaEdgren tar upp i sin fråga, dvs. de ökande svårighe-terna för sjukvårdshuvudmännen att erbjuda ett till-räckligt antal AT-block i relation till antalet nyutex-aminerade.Arbetsgruppens förslag innebär att grundutbild-ningen förlängs medan allmän-tjänstgöringen kortas i motsvarande mån för att omfat-ta 15 månader. Innehållet i tjänstgöringen föreslåsockså förändras något. På så sätt skulle enligt grup-pens bedömning i princip samtliga läkare som önskarfullgöra allmäntjänstgöring kunna erbjudas dennamöjlighet.Departementspromemorian har remissbehandlatsoch bereds nu i regeringskansliet.Jag skall givetvis inte här och föregripa resulta-tet av pågående beredning men vill för redovisa min principiella uppfattning i frågan.Studerande som påbörjar en lång, yrkesinriktad ut-bildning måste självklart ges garantier för att det finnspraktiska möjligheter att uppfylla de formella kravsom statsmakterna uppställer som villkor för att utövayrket. Det är också regeringens avsikt att ett förslagmed denna inriktning skall kunna läggas fram förriksdagen under hösten.Anf. 8 ()Fru talman! Jag tackar så mycket för svaret. Jagdelar den avslutande principiella uppfattningen.Att jag ställde frågan beror på att det när det gällertandläkarstuderande just nu pågår en process i sam-hället som inte har samma slutsats.Jag skulle vilja peka på några saker som gäller ar-betsgruppens förslag.För det första: Vilka garantier har man för attlandstingen inte fortsätter att minska antalet AT-blocknär man nu genomför förändringen som innebär minskar tjänstgöringen från 21 ?Svårigheterna för huvudmännen framöver blir jufaktiskt inte mindre.För det andra: Om man nu minskar AT-tjänstgöringen så betyder det att de legitimerade lä-karna så att säga inte blir kompetenta Europaläkare.Hur går det ihop med vårt Europasamarbete och deninternationella gångbarhet som vi i andra fall faktisktberömmer oss för att vilja hålla levande?För det tredje: Det finns ju faktiskt prognoser somvisar att vi har en aning för högt intag.Har ni någonsin i arbetsgruppen diskuterat att sänkataket för antalet platser för medicinstuderande för attpå så vi komma undan en del av svårigheterna?Anf. 9 Socialminister ()Fru talman! frågade vilka garan-tier man har för att landstingen inte drar ner ännu mer.Garantierna får bedömas ligga i landstings- och sjuk-vårdshuvudmännens långsiktiga ansvar för en funge-rande tillgång till specialister inom hälso- och sjuk-vård. I perspektivet framöver kommer manatt behöva välutbildade läkare, precis som man behö-ver dem i dag.Det är alldeles riktigt att det är problem när detgäller både ST-läkarna och AT-tjänstgöringen. Förinte så länge sedan påpekades också när det gällervikariatsfrågorna att landstingen inte tillräckligt tar tillvara de läkare som finns. Det gäller naturligtvis förlandstingen att nu göra ordentliga bedömningar så attAT-tjänstgöring kan erbjudas.I den beredning som pågår ingår självfallet dis-kussioner med landstingen och sjukvårdshuvudmän-nen för att vi skall göra en gemensam bedömning ochgemensamma åtaganden så att detta skall kunna fun-gera framöver. I beredningen ingår också att bedömahur man skall väga av detta med Europakompetensen,som tar upp.Frågan om huruvida gruppen lade fram förslag omatt minska intaget vill jag säga att detta är ganskakomplicerat. Det är riktigt att det just nu är ett förhögt intag. Men jag vill då påminna om att det finnsen viss komplikation i att det från tid till annan dykerupp motioner - jag vet inte om varen av motionärerna - om att öka intaget av läkarstu-derande här och var i landet. Det gäller naturligtvisför regeringen samt också för att göra enavvägning så att det blir en rimlig balans och att ocksådetta får ingå i en beredning inför det förslag somläggs fram i höst.Anf. 10 ()Fru talman! Jag har en fundering när det gäller ga-rantier. Förändringen för tandläkarstuderande basera-des på långsiktiga prognoser och gemensamma dis-kussioner med . Trots detta är detnu inte möjligt att erbjuda den AT-tjänstgöring somtidigare ingick i de studerandes utbildningsplaner. Jagförstår att man inte kan ge garantier, men en spring-ande punkt är att man ändå gör något för de studeran-de, för utbildningen är ju lång och dyr. Att då utökautbildningen med bara en termin och korta AT-tjänstgöringen med den kvalitativa handledningeninnebär faktiskt stora förändringar.Det är ett ord på s. 2 i svaret som jag skulle viljaha en definition av: --- gruppens bedömning i prin-cip samtliga läkare som önskar fullgöra allmäntjänst-göring ---.Betyder det att ni har funderingar på att göra all-mäntjänstgöringen frivillig?Anf. 11 Socialminister ()Fru talman! Nej, det är inte så man skall tyda or-det. För att få legitimation skall hela utbildningeninklusive AT-tjänstgöringen fullgöras. Naturligtvisinnebär orden förändring av AT-tjänstgöringen också får se över innehållet och blockindelningeni AT-tjänstgöringen under de föreslagna 15 månader-na. Det finns säkert utrymme för en del förbättringarockså inom AT-tjänstgöringen, så att de läkarstude-rande får en bra AT-tjänstgöring under de månadersom de skall fullgöra den.Jag vill återkoppla till att det handlar om en be-dömning i vilken alla de ansvariga, inklusive lands-tingen, måste vara med och göra åtaganden för attdetta skall fungera på . Kanske också justerfarenheterna från tandläkarsidan kan vara med ibagaget, så att man inte gör samma bedömning fram-över som man har gjort tidigare.Anf. 12 ()Fru talman! Då uppfattar jag så, attlegitimation förutsätter att man har fullgjort en AT-tjänstgöring, oavsett om den fortsatt blir 21 månadereller om den blir 15 månader. Om detta är vi heltöverens.Jag vill bara markera att jag inte tillhör dem sommenar att man skall öka läkarintaget. Däremot tillhörjag dem som menar att de som utbildar läkare skalllyssna till vad har sagt. Jag har fått starkaindikationer på att den neddragning i somriksdagen har beslutat om icke är genomförd.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1994/95:446 om räntelägetAnf. 13 Finansminister ()Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder regeringen avser att genomföra för att undvikaatt det höga ränteläget skall skapa en ny fastighets-och bankkris.Under våren har dollarns kraftiga försvagning bi-dragit till att återigen skapa oro på de internationellafinansmarknaderna. Oron har i framför alltmanifesterats i svagare valutor och stigande räntor iett antal länder. I huvudsak har det varit länder medsvaga statsfinanser och litet förtroendekapital vadgäller upprätthållandet av prisstabilitet som kommitatt påverkas av den ökade osäkerheten.Som noterat har de svenska obliga-tionsräntorna stigit och skillnaden i räntamellan svenska och tyska tioåriga statsobligationerhar varit större än 4 %.Den socialdemokratiska regeringen övertog i hös-tas en ekonomi som bl.a. präglades av mycket svagastatsfinanser. Regeringen har under mandatpe-rioden presenterat åtgärder som tillsammans innebären budgetkonsolidering på ,vilket motsvarar av BNP. Detta är ett av destörsta budgetsaneringsprogram som genomförts inågot industriland under modern tid.Saneringen av statsfinanserna är tillsammans meden fast penningpolitik nödvändig för att öka förtroen-det för den svenska ekonomin och därmed på siktmedverka till lägre svenska räntor. Efter presentatio-nen av kompletteringspropositionen, som visar påförbättrade statsfinanser, har kronan stärkts och rän-torna fallit. Härigenom minskar risken för att högaräntor skall förhindra en fortsatt stabilisering av bank-systemet och fastighetsmarknaden.Anf. 14 ()Fru talman! Jag ber att få tacka så mycket för sva-ret. Det faktum att det har tagit , nästan en helmånad, innan jag fick svar på min fråga illustrerarväldigt tydligt hur snabbt och kraftigt den svenskaräntenivån kan åka bergochdalbana allteftersom sakerhänder i omvärlden.När jag ställde frågan var tioårsräntan nästan ex-akt högre här hemma i än iTyskland. är differensen något mindre än så, menfortfarande betydligt större än , när den varmellan . Däremellan harskillnaden, som finansministern nämnde, över-stigit 4,5 procentenheter.Det är väldigt glädjande att räntorna har sjunkitfrån denna extremt höga nivån. I hög grad är det enspegling av att räntorna gått ned i väldigt många län-der. Jag skulle emellertid vilja varna för en tillvänj-ning. Jag tycker att finansministerns svar andas enbetydande förnöjsamhet: är det som skall görasgjort, och något mer behöver inte göras.Räntorna är fortfarande alldeles på tok för höga.Jag vill påminna om att i början pååret sade att det krävdes ytterligare åtgärder om intefemårsräntan hade gått fram på vårkanten.Jag förmodar att han då tänkte på den skada som högaräntor gör både för jobben och för fastighetsföretagoch i förlängningen för banker och det finansiellasystemet.Det är möjligt att nu har ändratuppfattning och att han tror att det inte behövs fleråtgärder trots att de långa räntorna ligger klart överdet tidigare nämnda kritstrecket.Jag tycker att det är mycket olyckligt för förtroen-det att först säga en sak och sedan inte göra så. Det ärdessutom fel.Jag måste få upprepa frågan till finansminister. Ärdet verkligen allvarliga mening attden förnöjsamhet som det skrivna svaret ger uttryckför är välmotiverad? Jag delar inte den uppfattningen.Anf. 15 Finansminister ()Fru talman! Jag talar nu med en av världens mestframgångsrika räntehöjare. har detosannolika världsrekordet på i ränta efter det att moraset har flytts, el-ler rättare sagt efter det att väljarna har lyft ut henneur kanslihuset, föredrar hon att gå till offensiv i frå-gan. Välkommen i de ansvarsfullas krets, !Jag är inte förnöjsam - långt därifrån. Jag sittermed en statsskuld som är av sådant slag att en an-svarsfull finansminister följer ränteutveck-lingen med mycket stor oro.Den situation regeringen ärvde innebär ju att väl-digt mycket av det normala budgetarbetet slås sönderom räntan så bara går upp med 1 %.De kalkyler som så här dags föregå-ende år gick till med i kompletteringspro-positionen innebar att vi t.o.m. skulle ligga under dentyska räntan. Den magnifika felräkningen resulterade ifelbedömningar på i storleksordningen 40-50 miljar-der kronor. De har jag nu att reda upp.Jag har ingenting emot att samarbeta med fruWibble. Men det finns ingen anledning att starta ettsådant samarbete när nu regeringen försöker röja uppgenom att torka på sig de problem som än någon annan bär ansvaret för. Det vill jag klartmarkera.Anf. 16 ()Fru talman! Jag tycker att kundehålla sig för god att åberopa en lång Riks-banksaktivitet i samband med det kronförsvar som vargemensamt för den dåvarande regeringen, i vilken jagdeltog, och den dåvarande oppositionen, i vilkenGöran deltog. Man kan nästan tolka det somatt det skulle ha funnits något slags ambition att hahög ränta. Sannerligen är precis motsatsen fallet.Det var icke desto mindre bra att sagt att han inte är förnöjsam. Det tror jag hadevarit direkt skadligt för den svenska utvecklingen.Men frågan återstår: Vad vill göraframöver, bortsett från att skälla på den förra rege-ringen?Jag talar inte om det som har gjorts, och jag talarinte om förnöjsamhet som jag nuhoppas är historia. Det är självklart att finansministernföljer ränteutvecklingen. Det vore skrutt annars.Frågan kvarstår. Om faktiskt med-ger att läget är riskfyllt vill jag veta vad han villgöra.Anf. 17 Finansminister ()Fru talman! skall nu reagera på deförslag som regeringen tillsammans med Centerpartiethar lagt fram för att stabilisera de offentliga finanser-na. Det har, åtminstone så här långt, mötts av en hyf-sad reaktion från marknader och i debatten.Fru kommer inte ifrån att också Folkpar-tiet och på sin kant måste redovisa ettpolitiskt alternativ som är annorlunda än de planersom man inte orkade genomdriva i regeringsställning.Jag redovisar tillsammans med regeringen i övrigtett konkret program som har att hantera.Fru har att redovisa för om hontänker lägga om sin politik - fiaskot från rege-ringsåren - eller om hon tänker bita sig fast vid detsom redan är underkänt. Det är där bevisbördan lig-ger.Om man avvisar det vi har föreslagit i propositio-nen vill jag veta hur det alternativ som kan samla enmajoritet ser ut. Eller reducerar sig frivil-ligt till en politisk rest utan något som helst inflytandeoch utan ambition att påverka utvecklingen?Anf. 18 ()Fru talman! Jag tycker att det skulle vara bra omGöran , som ju säger sig följa ränteutveck-lingen, noterar att räntornas nedgång i har ettmycket starkt samband med att räntorna har gått ned ialla s.k. högriskländer. Om man tittar på de ländersom brukar betecknas som sådan, dvs. , , , och några andra, skall man finnaatt räntedifferensen gentemot fortfarande ärväsentligt större i än vad som är genomsnittetför dessa högriskländer.Göran skall få se att Folkpartietkommer att redovisa en starkare budgetpolitik och enmera tillväxtfrämjande politik för att medverka tillden förtroendeökning som krävs för att få en beståen-de och fortsatt räntenedgång och dessutom en ökningav antalet jobb. Det är morgondagens tillställning.Det är faktiskt frågeställaren som har rätt att fåsvar av finansministern och inte tvärtom. Min frågagällde om regeringen avser att göra något mer. Jagkonstaterar bara att så inte tycks vara fallet. Jag troratt det är ett mycket riskfyllt agerande från finansmi-nisterns sida.Anf. 19 Finansminister ()Fru talman! Jag kan inte frigöra mig från känslanatt på något sätt inte gläds åt de framgång-ar som nu har i ekonomiskt avseende. Vi ärpå väg att stabilisera statsskulden. Det är litet av"Surt, sade räven". De egna misslyckandena framståri bjärtare dager när man nu ser vad som presteras.Egentligen, , kan allt agerande från ersida sammanfattas i uttrycket "högriskland". Näranvändes det begreppet om innan möjlighet att förstöra statsfinanserna under dennyliberala eran? Det är , när vi har fått ta över efterer och röja i moraset, som den typen av begrepp harblivit aktuella.När klev in i kanslihuset efter AllanLarsson var det ingen som talade om högriskland.Betänk detta!Anf. 20 ()Fru talman! Som finansministern möjligen bordeha noterat var min första kommentar att det är mycketglädjande att räntorna har sjunkit från den extremthöga nivån. Jag är dock inte nöjd med det. Jag tyckeratt det borde vara finansministerns ambition att ytter-ligare få ner räntenivån. Det är för att få veta omfinansministern har några sådana åtgärder i bakfickansom jag ställde min fråga. Jag tror att det är ganskaangeläget.I sina ljusare stunder har finansministern erkänt attkrisen i den svenska ekonomin inte började den 6oktober 1991. Jag tycker att det kanske vore på sinplats om han upprepade läsningen av dessa gamlaanföranden då och då. Jag tror i själva verket att kri-sen har mycket gamla rötter. Vi kan stå här och trätahur mycket som helst om vem som skapade vilkaproblem och vems ansvar det är, men jag tror att detsom är intressant för svenska medborgare är vad viskall göra åt problemen.Fru talman! Jag kan tyvärr bara konstatera att Gö-ran inte kan göra något annat än att skälla påden föregående regeringen. Åtgärderna lyser med sinfrånvaro. Jag beklagar det. Det är enligt mitt sätt att sedet ett alltför riskfyllt agerande.Anf. 21 Finansminister ()Fru talman! Jag tycker att det är litet sorgligt attAnne inte erkänner att vi har lagt fram och idenna riksdag genomfört ett av de största budgetsa-neringsprogrammen i . Vi har genomfört det -inte bara planerat.Jag har inget emot att vi diskuterar 80-talet ochkanske också 70-talet och de svaga minoritetsrege-ringarnas roll när det gäller en stram finanspolitik i enuppåtgående konjunktur. En sådan diskussion kan ha.Det stora misslyckandet som satte stämpeln påSverige bestod av att vi har haft en rege-ring som inte har orkat regera utan som faktiskt harägnat mycket tid och kraft åt annat. Det har omvärl-den sett.