prot · GI0960 · 1995-02-14 00:00:00 — Någon sådan framställning finns inte. Av olika skäl drogs dentillbaka. Men jag antar att försäkringsbranschen motbakgrund av den utredning som bl.a. . Pers-son har gjort kommer att aktualisera den här fråganigen och då utnyttja de möjligheter som lagstiftningenger.Anf. 19 ()Herr talman! Jag tackar justitieministern. Jag ärockså mycket medveten om de problem som en sam-körning medför. Det kan anses som integritetskrän-kande. Det har varit många diskussioner om man överhuvud taget skall kunna göra detta, men jag utgår frånatt man från kommer att bevakadenna fråga och se vad som kan göras för att bringaned kostnaderna, inte minst för alla försäkringstagaresom ju är de som får betala för dessa bedrägeri-er.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på frågorna 1994/95:267 och 268 omkostnaden för staten på grund av ...arméchefs besök, m.m.Anf. 20 Försvarsminister ()Herr talman! har frågat mig omjag har tagit reda på dels vad som transporterades tillPakistan i samband med att de pakistanska hästarnahämtades där, dels den totala kostnaden för staten förden pakistanske arméchefens besök i besvarar frågorna i ett sammanhang.Jag har från Försvarsmakten inhämtat upplysning-ar i de frågor har tagit upp.Det förekommer att högre chefer inom Försvar-smakten genomför besöksutbyten med sina motsva-righeter i andra stater. Den pakistanske arméchefenbesökte . Det var ett svarsbesökpå ett tidigare besök i av den svenska ar-méchefen.De tre hästarna var en gåva från den pakistanskearméchefen. Gåvan aktualiserades först sedan dennesbesök i hade avslutats. Hästarna gavs till densvenska arméchefen men var enligt upp-gift från Försvarsmakten avsedda för Stiftelsen förden Beridna Högvakten. Hästarna hämtades av för-svarsmakten med ett Herculesplan. Utresan från Sve-rige skedde . I planet medför-des från företaget en motor till en band-vagn.Sedan en av arméchefen tilltänkt ka-rantänförvaring i inte kunnat komma tillstånd, kom hästarna till den 19december 1994. Med tillstånd place-rades hästarna tillfälligt på skjutfält.Efter beslut av avlivades hästarna den27 december 1994.Jag går härefter över till frågaom kostnaderna. Den pakistanske arméchefen besökteSverige - den 2 september1994. Statens direkta kostnader för det besöket upp-gick till ungefär 60 000 kr.Transportkostnaderna föranledda av mottagandetav hästarna uppgår till sammanlagt . Avdessa är s.k. flygtidskostnader som ingår itransportflygförbandens budgeterade resurser. Näm-nas bör också att Försvarsmakten beräknar få ersätt-ning från industrin med för transportåtagan-den i samband med att hästarna hämtades. Jag vet inteom dessa pengar ännu har betalats.Här kan tilläggas att kostnaderna för att förstörade avlivade hästarna lär uppgå till ca 18 000 kr.Anf. 21 ()Herr talman! Det är bra att vi får litet klarhet i denhär röriga historien.Jag tycker att agerande är litet märk-ligt. Han uttalade i att det skulle ske enmatrielleverans i Herculesplanen. Sedan följdes detuttalandet av en kompakt tystnad.Jag frågar ministern: det inte egendomligt att visom tack för en gåva, dvs. hästarna, levererar krigs-matriel med hjälp av det svenska Flygvapnet? Skatte-betalarna får stå för huvudkostnaderna. Det här harkostat över en halv miljon. Även om det sägs att manhar budgeterat resurser försvaret har det gått åt enhalv miljon till detta. Är det verkligen rätt användapengar?Jag har ytterligare följdfrågor. Försvarsministernsade att man hade skickat med en motor till en band-vagn. Jag vet att velat säljamilitära bandvagnar. Har de fått godkännande för attsälja militära bandvagnar?För några år sedan besökta pakistanska arméoffi-cerare . Bl.a. var man då intresserad av band-vagnar som kunde användas i bergs- och snökrigfö-ring. planerades på Försvarsdepartemen-tet att pakistansk militär skulle få närvara vid övningav strid i fjällterräng tillsammans med Norrlandsjägarbataljon.Pakistan är ett land som kränker mänskliga rättig-heter väldigt grovt. Jag har en lista på hundratals sidorpå fall där man kränkt mänskliga rättigheter. Det somskett står egentligen i strid med riktlinjer förkrigsmatrielexport.I dag har 20 personer dödats av den egna rege-ringen i . av människorna i Pakistanlever under fattigdomsstrecket. av flick-orna går i skolan. Utvecklingen i landet hämmas delsav dålig infrastruktur och brist på energi, dels av denrättslöshet som faktiskt pågår i detta land.Anf. 22 FÖRSTE VICE TALMANNENJag vill påpeka att frågan gäller transport av hästaroch kostnaderna för den pakistanske arméchefensbesök och icke förhållandena i . Ledamöternaär skyldiga att hålla sig till de frågor som har ställts.Taletiden är dessutom slut.Anf. 23 Försvarsminister ()Herr talman! Låt mig få erinra om att motorn somtransporterades ingår i tidigare åtagande.Det var en vanlig Mercedesmotor, och den är inteklassad som krigsmateriel.Som svar på följdfrågorna har jag tre synpunkter.Vad som framkommit talar för att hästarna i självaverket var en gåva till staten. Mottagandet skulle hamedfört framtida kostnader för staten. Enligt gällanderegler skulle frågan därmed ha överlämnats till rege-ringen för en prövning. Det finns som jag ser det inteskäl för att anta annat är att regeringen inte skulle hamedgett att gåvan skulle få tas emot.Den andra synpunkten är att de svenska smitt-skyddsreglerna inte tillåter införsel av hästar frånPakistan.Den tredje synpunkten är att en flygning i utbild-nings- och övningssyfte inte borde ha utnyttjats för ettkommersiellt uppdrag.Anf. 24 ()Herr talman! Om jag förstår det hela rätt, det ärlitet svårt att tolka vad försvarsministern säger, anserförsvarsministern att detta varit felaktigt, dvs. ÅkeSagréns agerande när det gäller att ta emot hästarnaoch att skicka ett Herculesplan för att hämta dem.Man skulle inte ha använt Herculesplanen och för-modligen inte heller tagit hit hästarna.Anf. 25 Försvarsminister ()Herr talman! Det är överbefälhavarens och för-svarsmaktens sak att pröva frågan om eventuellaåtgärder med anledning av eventuella fel. Det får jagenligt grundlagen inte uttala mig om.Anf. 26 ()Herr talman! Jag vill återgå till det här med mo-torn. skulle det ha varit fråga om icke-krigsmateriel. Jag tycker att det är intressant att påpe-ka att måste ha varit intressat av att säljamilitära bandvagnar. Pakistanska arméofficerare harvarit här för att titta på bandvagnar. Norr-lands jägarbataljon skulle tillsammans med pakistans-ka jägare visa hur man strider i fjällterräng. Är det såatt motorn inte har något samband med Hägglundskrigsmateriel?Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1994/95:280 om flygverksam-heten på Malmens flygplatsAnf. 27 Försvarsminister ()Herr talman! har - mot bakgrund avflygverksamhetens miljöpåverkan vid Malmslättsflygplats i - frågat mig vad jag tänker göraför att minska denna flygverksamhet.Vid bedrivs flygverksamhetfrämst genom Östgöta arméflygbataljon, målflygdivi-sionen och provverksamhet.Verksamheten avser flygning med bl.a. helikoptraroch J samt provflygning med JAS 39 Gri-pen.Ett nytt försvarsbeslut avses bli fattat hösten1996. Frågor som rör flygverksamheten på Malmslättsflygplats kan komma att innefattas i detta försvarsbe-slut. Jag har inte för avsikt att föreslå regeringen någ-ra åtgärder som föregriper försvarsbeslutet.Vissa frågor om verksamheten vid Malmslättsflygplats prövas nu av regeringen i enlighet med mil-jöskyddslagstiftningen efter överklagande av . Det ärendet beredsinom Miljödepartementet.Anf. 28 ()Herr talman! Jag tackar försvarsministern för svaret.Det var klart och tydligt. Några planer på att minskaverksamheten finns inte. Att också försvarets miljö-störande verksamhet skall prövas enligt miljöskydds-lagarna är jag medveten om. Det är alltså inte detsaken gäller.Jag anser att det vore klokt att redan nu minskaverksamheten på Malmen eftersom jag tror att för-svarsbeslutet med nödvändighet kommer att innebäraen minskning. Om en åtgärd framstår som nödvändigär det naturligtvis bra att göra den så snart som möj-ligt. Särskilt som den skulle välkomnas av de männi-skor som bor kring flygplatsen.Jag tycker som sagt inte om försvarsministerns be-sked, men det är ett klart besked.Anf. 29 Försvarsminister ()Herr talman! Jag ångrade mig. Jag måste få tilläg-ga en sak. är medlem i Försvarsbered-ningen och har utsökt goda möjligheter att på mångasammanträden framöver få framföra de synpunktersom han framfört här inför kammaren.Anf. 30 ()Herr talman! Jag försäkrar försvarsministern attjag kommer att göra det.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1994/95:275 om lärare ochinformationsteknologiAnf. 31 Utbildningsminister ()Herr talman! har frågat mig vilka åtgär-der jag avser att vidta så att blivande lärare får enadekvat kunskap om informationsteknologins möjlig-heter i undervisningen.Utbildningsområdet är onekligen ett av de vikti-gaste användningsområdena för informationstekniken.Den ger mycket stora möjligheter i all sorts under-visning, både i skolan och i högskolan. För att detskall vara möjligt att utnyttja den nya tekniken är detviktigt att alla lärare ges den utbildning som krävs föratt kunna använda den nya tekniken på ett pedago-giskt lämpligt sätt i undervisningen.Tillgången till datorer för de studerande i lärar-utbildningen på landets universitet och högskolor ärvarierande. Det viktigaste är naturligtvis egentligeninte att placera ut många datorer i skolorna, utansjälvfallet att lära ut de möjligheter som den nya tek-niken erbjuder. Jag vill dock framhålla att det är hög-skolorna själva som ansvarar för utbildningens inne-håll, liksom för att utrustningen är tillfredsställandeoch att pedagogiska hjälpmedel finns tillgängliga.Jag vill också informera om att bland uppgifternaför den informationsteknologikommission som rege-ringen tillsatt ingår att komma med förslag till kon-kreta insatser för att kunskap om informationstekni-ken och dess möjligheter skall kunna integreras ilärarutbildningen.För egen del planerar jag att inbjuda an-svariga för lärarutbildningarna vid landets universitetoch högskolor för att med dem bl.a. diskutera infor-mationsteknikens möjligheter i undervisningen.Anf. 32 ()Herr talman! Tack för svaret. Jagtycker att det i det mesta är ett ganska positivt svar.Låt mig ta fram ett par saker som jag tror är vikti-ga . Den borgerliga regeringen gavSkolverket i uppdrag att implementera mer datorersom ett pedagogiskt hjälpmedel i skolan.Samtidigt är vi nu också med i ett nordiskt skolda-tanät som har byggts upp. Det är också viktigt i fram-tiden. Det sker ganska mycket ute på skolorna . Vi måste flytta ut datorerna från data-salarna och in i klassrummen.Men i det perspektivet måste även lärarutbildning-en och lärarhögskolorna vara i frontlinjen, och jagmenar att de inte är det. De ligger efter här. Det måsteju ändå finnas ett kommunicerande kärl mellan skolaoch lärarutbildning.Problemet är egentligen att de lärare som kommerut från många lärarhögskolor inte är med i utveck-lingen. De ligger efter den process som sker ute iskolan. Det är utomordentligt allvarligt. Skall vi kun-na få i gång en process där man hjälper elever medläs- och skrivsvårigheter, elever med handikapp osv.måste lärarna ha den tekniska kunskapen att användadatorerna. Den får de inte på lärarhögskolorna.Jag tycker att det är bra att utbildningsministerntänker ta upp en dialog med representanter för lä-rarutbildningarna och lärarhögskolorna, men jagtror att det är utomordentligt viktigt att man också harklart för sig att vi inte kan vara nöjda med den tingensordning som finns på många lärarhögskolor.Anf. 33 Utbildningsminister ()Herr talman! Jag håller helt och hållet med UlfMelin om själv problembeskrivningen. Jag delar upp-fattningen att det är mycket viktigt att lärarna har engod kunskap, och jag vill understryka att de inte barabör ha en teknisk kunskap utan också kunskap om hurman pedagogiskt utnyttjar dessa nya hjälpmedel. Dekan ge stora möjligheter, men det finns också en heldel fallgropar. Det är viktigt.Det är svårt att ha någon riktig uppfattning omvilken undervisning lärarna får i det här avseendet pålärarhögskolorna . Jag vill nog hävda att den ärganska varierande. Det är också ett av skälen till attjag anser att detta är en fråga som jag bör diskuteramed samtliga ansvariga för lärarhögskolorna. Sedanfår vi se vilka eventuella åtgärder det kan leda till.Samtidigt innebär det system som vi har infört föruniversitet och högskolor, inklusive lärarhögskolor,att det är högskolorna själva som tar ansvaret för sinundervisning och ser till att den är av god kvalitet. Jagutgår ifrån att man också kommer att följa den princi-pen på lärarhögskolorna. Vi skall självfallet ställa uppkrav på det här området. Om vi gör det på ett tillräck-ligt tydligt sätt är jag säker på att man kommer attgöra sitt yttersta för att tillgodose de kraven inomlärarutbildningen.Anf. 34 ()Herr talman! Jag är medveten om att lärarhögsko-lorna har en stor frihet att utforma sin undervisning.Men utbildningsministern är ändå ytterst ansvarig föratt se till att vi har en bra utbildning för de blivandelärarna.I budgetpropositionen tar regeringen upp att detskall göras en översyn av lärarutbildningarna. Nuskall det tydligen bara ske inom departementet, vilketjag beklagar, men det är en annan sak. Där tar manupp just lärarutbildningens förhållande till utveckling-en i skolan. Det är den springande punkten. Lärarut-bildningen borde ju faktiskt ligga i frontlinjen när detgäller att utveckla den pedagogiska mångfalden iskolan, t.ex. att använda nya läromedel.Men jag menar att den inte gör det. Det är kanskeinte så konstigt när många av dem som är verksammainom lärarutbildningen kanske har varit inom de väg-garna . Då har man fjärmat sig från verklig-heten, och det är mycket allvarligt.Anf. 35 Utbildningsminister ()Herr talman! Jag är övertygad om att alla de somarbetar på lärarhögskolorna inte har fjärmat sig frånverkligheten. Jag tror nog att de har en ganska klarbild av vad skolan kräver.Men jag vill gärna hålla med om att det är tänkbartatt vi ligger efter på det här området. Därför är detangeläget att lärarhögskolorna tar initiativ. Det ärockså i det syftet som jag har tänkt att ha den härdiskussionen. Jag vill bl.a. få en kartläggning av läget.Jag vill också passa på att nämna för ,för att stilla hans oro på den punkten, att den översynvi skall göra av lärarutbildningen inom departementetär avsedd som en sorts förstudie. Min tanke är att denså småningom skall leda fram till en litet större ut-redning med en bredare representation och inte enbarten departementsutredning.Anf. 36 ()Herr talman! Jag välkomnar det. Jag hoppas ocksåatt den här utredningen kommer till stånd ganskasnabbt.Det är klart att alla inte har varit på en lä-rarhögskola. Det är jag medveten om. Men väldigtmånga har varit det.Jag hade hoppats, och hoppas , att manlitet närmare studerar hur man skulle kunna få enväxelverkan mellan skolorna och lärarutbildningen.Som lärare på en skola skulle man kunna gå in i lä-rarutbildningen och jobba , och tvärtom. Dåfår vi bort de vattentäta skott som jag upplever finnsmellan lärarutbildningarna och skolorna. Dessutomfår vi då en bättre mångfald och en bättre utvecklingnär det gäller de rön som framkommer. Detta är ettpar frågor som jag tror är viktiga.Det är bra att statsrådet tar tag i frågan, och jagönskar honom lycka till.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1994/95:279 om kommuner-nas satsning på allergisaneringAnf. 37 Arbetsmarknadsminister ()Herr talman! har frågat mig vilkagarantier regeringen har för att kommunerna kommeratt ställa upp med medfinansiering i de allergisane-ringsprojekt som är aktuella efter överenskommel-sen mellan Socialdemokraterna och Miljöpartiet.Avsikten är att utarbeta ett investeringsprogramsom dels bidrar till att förbättra miljön, dels skaparsysselsättning. En mycket viktig del i programmet äratt stimulera allergisanering. Programmet kommer attpresenteras senare i anslutning till kompletteringspro-positionen . Då kommer regeringen också attredovisa vilken medfinansiering som kommer atterfordras.Eskil tycks förutsätta att det är kom-munerna som ensamma skall svara för medfinansie-ringen. Detta är inte självklart, även om jag vet attkommunerna känner ett stort ansvar för att deraslokaler är tillgängliga även för alla de människor somlider av allergier och överkänslighet. Jag tänker isynnerhet på barnen i skolor och på daghem. Kom-munerna har för övrigt tidigare visat stort intresse förROT-bidraget riktat till offentliga lokaler där kom-munerna fått stå för huvuddelen av finansieringen.Anf. 38 ()Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet för sva-ret.I utbyte mot ett löfte om bidrag till förbättringarav inomhusmiljön har alltså stött ett re-geringsförslag om anställningsstöd. Med Miljöpartietsstöd har regeringen ryckt loss ungefär 2 miljarderkronor till ett allergisaneringsprogram. Det är tänkt attförbättra inomhusmiljön i offentliga lokaler, t.ex.skolor och daghem.Pengarna skall fördelas i form av ett investerings-bidrag om högst ; allt detta i enlighet med infor-mation som nått bl.a. mig. Förhoppningen från rege-ringens sida tycks vara att detta skall ge 25 000 nyajobb, främst inom byggbranschen. Men min frågakvarstår: Hur många jobb försvinner egentligen frånkommunsektorn när skallplockas fram från denna sektor - en sektor som bådestatsrådet och jag vet inte är finansiellt stark ?Hur många jobb försvinner alltså från vården, om-sorgerna och utbildningarna, dvs. från de primäraverksamheterna, när de här pengarna skall plockasfram?Anf. 39 Arbetsmarknadsminister ()Herr talman! De skall använ-das till bostäder och offentliga lokaler. Det är alltsåinte sagt att oavkortat skall gå tillkommunerna. Det är ett räknefel i annan sak som jag tänkte informera om och som jag ofta upplevde när jag somkommunalråd var ute och pratade på möten gäller ofta blandade ihop utgifter med kostnader.När man investerar t.ex. i en byggnad är det frågaom en utgift. Den utgiften kan leda till lägre kostna-der. För kommunen är det så att om man investerar ien förbättrad arbetsmiljö i skolan, i energihushållningeller i åtgärder för ett bättre klimat som gör att det blirbättre arbetsinsatser, så minskar kostnaderna.Kommunerna och de kommunalpolitiker som bådeEskil och jag känner är säkert så förnufti-ga att de kan avväga om det är klokt att ta emot ettbidrag på om det gäller en investering som är tillnytta för kommunen.Ofta leder de investeringar som kommunerna nu-mera gör till sänkta kostnader i driftsbudgeten ochdärmed till ökade möjligheter att upprätthålla välfär-den.Anf. 40 ()Herr talman! Den andra punkten som jag villkomma till är att det föreslagna stödet är ofinansieratbåde vad gäller staten och vad gäller kommunsektorn.Både den kommunala - det gäller då samfällt - ochden statliga kassakistan är som bekant tomma. Frågankvarstår därför: Var skall pengarna tas?Det skulle vara intressant att få upplysningar omvilka som skulle kunna tänkas vara sponsorer. Spon-sorer är ju det ord som används. Men i svaret frånarbetsmarknadsministern görs en omskrivning.Vilka kan alltså medfinansiärerna tänkas vara? Ärdet byggbranschen som skall ställa upp - en branschsom vi med skattemedel har fått finansiera på andrasätt?Anf. 41 Arbetsmarknadsminister ()Herr talman! Jag tycker nog att vi har klarat ut denförsta frågan, dvs. att investeringar inte automatisktleder till ökade kostnader. Om kommunerna är kloka,och speciellt om bidrag ges, leder en investering iform av en utgift i stället till sänkta kostnader ochdärmed till större möjligheter att driva välfärdspolitik.Den andra frågan gäller medfinansieringen. Vadjag här vill understryka är att de 2 miljarder kronornainte enbart skall gå till kommunerna utan också tillbostadsbolagen. Därmed är bostadsbolagen medfi-nansiärer.Så till den tredje frågan: Var skall de sammantaget7 miljarder kronorna till stimulanser tas? Ja, de skallvi finansiera genom engångsintäkter i staten. Vi skallinte göra som den förra regeringen, dvs. låna till ar-betslöshetsunderstöd.Anf. 42 ()Herr talman! Avslutningsvis kan det konstaterasatt det hela är ofinansierat; detta oaktat omvi pratar om bostadsbolag som råkar äga lokaler därdet bedrivs offentlig verksamhet. De skall ju betalas iform av en sorts hyresintäkt från den kommun ellerdet landsting som bedriver verksamhet i lokalerna.Jag tror alltså inte att de samhälls-ägda bolagen har några pengar undanstoppade, så attde kan sponsra verksamhet i den omfattning som detföreslagna stödet i sin tur förutsätter.Det finns alltså inget klart finansieringsförslag pånågon sida när det gäller finansieringsparter som ärtänkta att ta i det här. Jag tycker nog att man kan talaom ett slag i luften här. Det torde inte bli så mycketav det som i och för sig var en god föresats, nämligendetta med att förbättra inomhusmiljön för framför alltvåra barn.Anf. 43 Arbetsmarknadsminister ()Herr talman! Jag har lyssnat på ,men jag har litet svårt att få det här att matematiskt gåihop.Om ett bostadsbolag erbjuds ett 25-procentigt bi-drag för investering i en bättre miljö och bostadsbola-get gör bedömningen att bidraget skall tas emot, är detklart att personerna i det bostadsbolaget har funderatöver hur de återstående skall finansieras.De gör inte en sådan här investering om den inte ärbra för bolaget och hyresgästerna.Att ett bidrag skulle kunna vara en belastning förden kommun eller det bostadsföretag som vill förbätt-ra miljön har jag alltså litet svårt att förstå. Det hand-lar här om den arbetsmarknadspolitik som har tilläm-pats och som har fungerat. Det haraldrig varit något problem att få företag att investeraom de får statsbidrag i samband med investeringen.Anf. 44 ()Herr talman! All byggproduktion förutsätter enlångsiktig planering och en god framförhållning.Kommuner, bostadsbolag osv. som jag lärde kännabl.a. som kommunalman har haft ensådan. De har beräknat sina hyresuttag och liknandeutifrån att investeringar görs i en viss tidsordning inteutifrån vare sig bidrag eller andra gåvor ovanifrån -även om sådana är bra, om de ligger inom den plane-ring som de företag liksom de kommuner och lands-ting har som vi här talar om. Om inte så finns riskenatt man, som många andra i vårt samhälle har gjort,hamnar i en skuldfälla om man lånar till de minst 75procent som förutsätts i det förslag som vi snart får se.Anf. 45 Arbetsmarknadsminister ()Herr talman! Jag hoppas att de flesta kommunal-politiker och de personer som sitter med i bostadsföre-tagens styrelser och som planerar att göra en investe-ring utnyttjar möjligheten att tidigarelägga sin inves-tering om staten erbjuder en rabatt på . Jag hop-pas alltså att de flesta som har ansvar för pengar ut-nyttjar nämnda möjlighet och att det inte är en vanligföreteelse att man - om man ändå skall göra en inves-tering och kan tidigarelägga denna - tackar nej baradärför att pengarna kommer genom en uppgörelsemellan och Socialdemokraterna, för detkan inte vara förnuftigt.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1994/95:276 om principervid tillsättning av tjänst som domprostAnf. 46 Civilminister ()Herr talman! har frågat mig eftervilka principer regeringen hanterar tillsättning av entjänst som domprost, t.ex. vilken vikt regeringen läg-ger vid jämställdhet inom områden där bristen påjämställdhet är så tydlig.Vid tillsättningen av en domprosttjänst skall rege-ringen enligt kyrkolagen fästa avseende bara vid sak-liga grunder såsom förtjänst och skicklighet. Skick-ligheten skall sättas främst om det inte finns särskildaskäl för något annat.Strävan att främja jämställdhet mellan kvinnor ochmän är en omständighet som har accepterats som ensaklig befordringsgrund. Finns det likvärdiga sökandeav båda könen skall det underrepresenterade könet haett visst försteg.