prot · GI0957 · 1995-02-08 00:00:00 — 35 ()Herr talman! Privatisering är inte den enda vägennär det gäller att förnya offentlig verksamhet. Menerfarenheten säger att alternativa driftformer ofta ärutomordentligt bra verktyg för att man skall få tillstånd förändring och förnyelse.Att resurser skulle rinna ut ur landstingen för attmänniskor har fått tillfälle att själva välja vårdgivareär naturligtvis en myt. Resurser rinner ut i landstingeni den meningen att landstingen är skyldiga att överfö-ra landstingsskatt till dem som verkligen producerarvården. Men att systemet totalt sett skulle innebäranågot resursslöseri är en myt. Sanningen är den mot-satta. Alternativen har lett till en högre effektivitet.Alternativen har faktiskt också varit bra för de verk-samheter som finns kvar i den offentliga sektorn. Manhar fått exempel på hur verksamheten kan förnyas.Ingvar sade i en tidigare replik att detverkade som om vi från borgerligt håll aldrig hadevarit i närheten av . Den anklagelsen kan ivarje fall inte gälla mig, eftersom en stor del av minainlägg gick ut på att vi mycket gärna hade velat varakvar i . Vi har varit beredda att ta ansvar förden politik som verkligen behöver.Det oroar oss att det är så uppenbart att Sverigesgrundläggande problem förblir olösta trots att vi nubefinner oss i en högkonjunktur, i en stark ekonomiskuppgång. står fortfarande utanför arbetsmarkna-den. Detta kräver en helt annan inriktning av politikenän den som skapas i skärningspunkten mellan Social-demokraterna, . 36 ()Herr talman! Jag är överens med att det behövs stabilitet, fasthet och långsiktighet ipolitiken, inte minst i den ekonomiska politiken. Där-för har vi sagt att vi är beredda att diskutera lösningarnär det gäller detta med regeringen. Det handlar omlösningar som ger stabilitet och långsiktighet. Vi villgärna klara av så många beslut som möjligt föresommaren, även om inte alla skall träda i kraft föresommaren.Vi får se hur det går med detta. Men jag kan sägaatt det blir svårare och svårare att delta i besparingarnär regeringen viftar i i väg miljarder utanatt ha täckning för det. Det blir svårare för oss attuppfylla löftet om att spara 3 miljarder inom familje-politiken när 3 miljarder av de 5 som kommer attanvändas till RAS, anställningsstödet, kommer att gåtill arbeten som i alla fall skulle ha blivit utförda.Om man får en täckning på när det gällerden här åtgärden, som arbetsmarknadsministern säger,innebär det i praktiken att 3 av dessa 5 miljarder inteanvänds till någonting annat än till jobb som skulle hablivit gjorda i alla fall. Då är det svårt att samtidigtspara 3 miljarder på barnbidragen, flerbarnstilläggenoch bostadsbidragen till barnfamiljerna. Detta måsteregeringen förstå, som en bakgrund till kommandediskussioner.Vi kritiserar den här åtgärden, men vi gör det frånen helt annan utgångspunkt än vad de borgerliga gör.Deras modell för att bekämpa arbetslösheten är totalavreglering av arbetsmarknaden och skattesänkningarför höginkomsttagare. Det tror inte vi på, och det trorförhoppningsvis inte heller regeringen på. Därföranser vi att det ändå finns en gemensam grund att föradessa diskussioner på.Detta ville jag säga om den här frågan. Den är än-då utagerad. vidtar nya frågor. Jag skulle vilja taupp en annan. Den gäller bankerna. Jag har inte fåttnågot svar från regeringen. Jag anser att den vredesom finns hos stora delar av den svenska befolkning-en över hur den frågan har hanterats är mycket berät-tigad. Bankerna går bra . De gör vinster.Jag läste en artikel i därHandelsbankens VD menar att rän-temarginalerna nog kan minskas. Men han säger sam-tidigt att han fullt och fast litar på finansminister och statssekreterare om att det inte blir en bankskatt. Jag hoppas atthan inte kan lita på detta. Om han har rätt i att han kanlita på det skulle jag gärna vilja veta varför regeringenresonerar på det viset. Varför vill inte regeringen attbankerna skall betala tillbaka? Det är den ena frågan.Den andra handlar om Nordbanken. Det har ju funnitsförslag om att via åtgärder som gäller Nordbankenfinansiera det här anställningsstödet. Jag vill säga attVänsterpartiet tycker att Nordbanken skall vara kvar istatlig ägo. Vi tycker dessutom att regeringen bordeanvända Nordbanken till att föra en offensiv ränte-sänkningspolitik och på det sättet få i gång konkur-rensen inom bankväsendet. Det står stilla i dag.Många beklagar det. Det beror på att det är en sådanmaktkoncentration. Man konkurrerar inte fast manborde det.Jag vet att också vill ha sänktaräntor. Varför kan då inte ägarinflytandet användastill att få i gång en konstruktiv räntesänkningspolitik?Anf. 37 Statsminister ()Herr talman! När det gäller bankfrågan tror jag attminsta eftertanke gör att man inser att det inte riktigtär så lätt som framställer det. Det ärinte särskilt länge sedan hela bankväsendet hotade attgå över styr. Vi fick gå in med stora insatser ochgarantier för att förhindra att hela systemet kapsejsa-de. Då är det inte möjligt att efter en mycket kort tidtro att bankerna vadar i pengar och att vi skulle kunnalösa en stor del av de statsfinansiella problemen ge-nom att ta ut avgifter eller skatter.Sanningen är dessutom den att vi har gått in medde stora pengarna, nästan hela beloppet, när det gällerGotabanken och Nordbanken, där vi har ett ägarskap.Vi skall naturligtvis se till att vi gottgör staten, äga-ren, så långt det över huvud taget är möjligt. Men detskall ske , då vi vid en försäljningt.ex. får ut det mesta möjliga.Det andra som vi gör är att vi håller på att förbe-reda en avgift på banksystemet för att värna om fram-tidens bankkunder. Det kommer att byggas upp enfond på , . Det är inga små belopp. Men det gäller att göradetta successivt, så att det inte skapas problem urstabilitetssynpunkt. Det slår tillbaka mot låntagare ochlångivare.Det tredje som skall göras är att vi skall se till attkonkurrensen fungerar, att det blir ettsådant ägarsystem att det blir en konkurrens och ennedpressning av ränteskillnaderna.Detta är tre åtgärder i regeringens politik, och detär en rimlig och riktig politik.Det förvånar mig att går emot vårsatsning mot arbetslösheten. Jag ser dessutom inte attVänsterpartiet har något bra alternativ. Detta är ensatsning för att människor som annars är arbetslösaskall få arbete och att de snabbt skall komma in påarbetsmarknaden. Det är nämligen bråttom, GudrunSchyman. Det är väldigt bråttom. Vi har inte tid atttveka.Det handlar inte om att vifta bort miljarder. Dethandlar om att stimulera företag att nyanställa männi-skor som annars skulle vara arbetslösa. Det är en klokekonomisk politik också för samhället. Får vi bara40 % verkningsgrad av detta kommer pengarnasnabbt tillbaka. jämför detta medlöpande konsumtionsutgifter. Det är mjukt uttryck ettganska allvarligt tankefel.Anf. 38 ()Herr talman! Pengarna måste tas från någonstans,. Jag har ännu inte hört varifrån nitänker ta pengarna till åtgärdspaketet som kallas förRAS. Någonstans ifrån måste de tas. Som det harsagts tidigare i debatten är det fråga om att om peng-arna tas någonstans ifrån måste utrymmet i sin tursänkas någon annanstans. Det är inte alls huvudlöst attgöra denna jämförelse. Jag tror dessutom att mångamänniskor utanför denna lokal gör denna jämförelse.På samma sätt är jag övertygad om att mångamänniskor utanför denna lokal ställer sig den berätti-gade frågan varför bankerna inte kan vara med ochbetala nu när de har kommit på grön kvist. Det gäller,, inte bara Nordbanken och Gotaban-ken. De andra bankerna har i och med räntegapettillgodoräknat sig vinster. De har också fått garantier.Det finns de som menar att det är fråga om likamycket pengar som har utlösts av bankgarantierna. Vimenar att det inte bara är fråga om dessa banker, utandet är fråga om samtliga banker.Det är självklart, sunt förnuft: Har man fått hjälpför att hålla sig över ytan, skall man betala så sakteli-ga när det börjar gå bättre.Så vidare till frågan om konkurrensen i bankerna.Den är bra. Vi behöver konkurrens i bankerna. Menvarför kan inte staten som ägare var med och skapaden konkurrensen? Varför kan det bara bli konkurrensom Nordbanken säljs ut till någon privat ägare? Detär privata ägare i de andra bankerna. Det blir ingenkonkurrens. Varför inte ta litet initiativ och visa litetframåtanda också i denna mycket viktiga fråga?Anf. 39 Statsminister ()Herr talman! berörde inte medett ord det faktum att denna bransch fram till heltnyligen var så svag att vi fick gå in med statliga ga-rantier, stora insatser i Nordbanken och ,för att klara situationen. plötsligt skall de vara enmjölkkossa för att hjälpa oss att klara en mängd andrastatsutgifter. Det är tyvärr inte det positiva läget. Detvore bra om det var så, men det är inte det.Ett sätt att ge tillbaka till skattebetalarna de pengarde har legat ute med är genom en försäljning avNordbanken. Försäljningen skall göras vid rätt tillfälleså att pengarna sedan kan användas för att tillfälligthjälpa till att minska budgetunderskottet. Däremot haringa pengar utgått till de övriga bankerna. Det ärviktigt att åstadkomma konkurrensen så att räntegapetminskas. Det är det på lång sikt allra viktigaste förlåntagarna.Vi lägger på en avgift för framtidens låntagare,som skall garantera dem en trygghet. Det är en avgiftsom kommer att samlas ihop till en fond på 10 miljar-der kronor.Det är ett tankefel, , att ställalångsiktiga besparingar i budgeten mot de engångs-satsningar som vi gör i det uppåtgående konjunkturlä-get för att sänka arbetslösheten - för att få så mångamänniskor i arbete som möjligt.Eftersom har varit bra på att ställaupp på att fatta svåra beslut, förvånar det mig att maninte var med om göra denna nya satsning - ett initiativför att bekämpa arbetslösheten. I vilket fall som helstkommer det att beröra åtskilliga tiotusentals arbetslö-sa som därmed kommer att få ett jobb. Det är godsocialdemokratisk politik, och det är därför vi driverfrågan så hårt.Anf. 40 ()Herr talman! Det har varit en ganska intensiv de-batt. En del har varit konstruktiva, andra har varitmindre konstruktiva. Jag tycker att tuppfäktningenmellan herrarna om vem som an-svarar för vad börjar bli något tjatig. önskarjag att vi som politiker tar ett större ansvar för helhe-ten . Vi är ändå som människori ett samhälle delansvariga för det som sker.Jag gladde mig dock när sade atträttvis fördelning är viktig för socialdemokratin. Jaguppfattar detta som att det ger möjlighet till att disku-tera de fördelningspolitiska förslag som inte ärsärskilt rättvisa i bemärkelsen att de svaga gruppernakommer att tvingas söka socialhjälp. Det finns bättrefördelningsmodeller.Jag är förvånad över att säger attungdomarna inte skall få KAS. Är man under 20 årfår man inte KAS. Däremot har man varit berättigadtill a-kassa om man har arbetat och betalat in till den,precis som alla andra som arbetar. Jag tycker att detär orimligt av en socialdemokratisk regering att miss-gynna den lilla grupp ungdomar, som kanske är stu-dietrötta och inte vill studera, och som lyckas medden svåra uppgiften att få ett jobb, och lyckas behålladet att de kan betala in till a-kassanoch alltså är berättigade till arbetsmarknadsstöd. Jagtror att det är fel slag mot fel grupp.På samma sätt är jag kritisk till förslaget att dra inCSN-kortet. Det utgör visserligen en kostnad som detkunde finnas skäl att spara in på. Men skallman veta vilken uppgift ur inlärningssynpunkt . Våra ungdomar lär sig att åka tåg och lär sigatt använda ett färdmedel som ur miljösynpunkt ärpositivt. Jag tror att det är bra för inlärningen att be-hålla kortet. Jag tillhör dessutom en av dem som tyck-er att det är bra att barnen kan komma hem till mam-ma och pappa ibland - även om de har blivit litetäldre.Jag skulle vilja ha en förklaring angående dessaungdomssatsningar, som jag anser är snedvridande urrättvisesynpunkt.Jag har en fråga om skatteväxlingen. Det har längevarit tal om en skatteväxlingskommitté som skulle taupp framtidsfrågorna. Framför allt miljöforskare hartalat om vikten av skatteväxling både ur miljösyn-punkt men också ur arbetsmarknadssynpunkt. Det blirfler jobb. har vi inte sett att någon sådankommitté har tillsatts. Det är hög tid. Jag har enkänsla av att den var på gång redan under den borger-liga regeringen. Men det hände inte något då heller,trots tal om vikten av skatteväxling.Sedan har jag en fråga om kärnkraften. Det sägsatt det är dags för en ny kärnkraftsomröstning. Jag blirmycket upprörd och orolig över detta. Det kan väländå inte vara meningen att bara för att de ekonomis-ka konsekvenserna av en avveckling av kärnkraftenblir för höga skall man överväga att behålla kärnkraf-ten? Det var ur säkerhetssynpunkt som vi bestämdeatt kärnkraften skulle avvecklas. Det var vidare urmiljösynpunkt - uranbrytning, avfallsförvaring ochandra frågor är fortfarande inte lösta - som folketbeslutade att avveckla kärnkraften. Jag hoppas att detkravet står kvar. Jag skulle gärna vilja se ett datum förnär avvecklingen skall påbörjas.Anf. 41 ()Herr talman! Jag kan inte låta bli att anknyta litetgrand till vad både och var inne på. Jag tycker att det är en generandedebatt när vi försöker framställa svåra eko-nomiska situation som om den började i oktober 1991och att Socialdemokraterna kan nästan svära sig friafrån situationen . Alla som vill vara ärliga vetdetta. Det är bara att fråga vilken ekonom som helst.Sverige har inte skött sin ekonomi under de senaste20-25 åren.Vi kan nämna . Från 1950 och framåthar vi inte fått något nettotillskott på industrijobb.Om vi hade följt genomsnittet i ekono-miska utveckling - det är itiden - hade hushåll i genomsnitt haft140 000 mer att disponera över och att levautifrån.Det är litet tråkigt att inte har nå-gon debattid kvar så han kan gå upp i talarstolen ochförklara vad han menar med påståendet att vi utlovarnya statsutgifter. Jag kan ha respekt för att IngvarCarlsson inte hinner läsa alla partiers ekonomisk-politiska motioner när han arbetar i FN och far runt ivärlden. Men han kan inte få stå här och säga någotsom inte är sant och riktigt.Ingvar sade vidare att kds skyller sin till-bakagång i valet på socialdemokraterna. Och jagtycker att det hade varit oförskämt att inte tillstå attsocialdemokraterna, när de med sina enorma resurserdrar i gång sin väldiga apparat, hade lyckats i någotavseende. Avseendet var ju att pressa kds tillbaka, attstampa oss ur . I det avseendet lyckades nitill en del med hjälp av era resurser; det måste jagvara ärlig och säga.Men det förvånar mig oerhört att kunde ta avstånd från en del av de snaskerier somförekom från socialdemokratiskt håll i valrörelsenutan i stället bad mig att ta avstånd från vad Expres-sen sysslar med - precis som om jag hade med dentidningen att göra.Både och måsteförstå att man blir litet förvånad när det rapporterasatt applåderna på Socialdemokraternas valvaka varmer intensiva när kds låg än när Socialde-mokraterna återvann regeringsmakten.Ingvar sade vidare: Det var inte vi, utanni, som inledde neddragningen i flerbarnstilläggen.Och det är ju rätt! Det har jag aldrig nekat till. Det varnog så smärtsamt. Men ni socialdemokrater fortsätterju med det. Ni kombinerar dessutom det med att sän-ka barnbidragen också för de ekonomiskt sämst ställ-da barnfamiljerna. Ni har tagit bort vårdnadsbidragetoch sänker föräldraförsäkringen. Det är detta sam-mantaget som gör att man blir så förvånad över detsom kallas fördelningspolitik.Ingvar blir irriterad och aggressiv när vipåminner honom om vad han själv sade ioppositionsställning. Men det får han finna sig i att vierinrar honom om. Knappast någon har här i dagkritiserat för besparingar, utan vierinrar honom om att han under sin oppositionstid inteville veta av besparingar. Han röstade nej till ca 60miljarder kronor i besparingar. Trots att Socialdemo-kraterna är ett så stort och mäktigt parti och vill hamonopol på det mesta, måste vi ju ha rätt att bli för-vånade över att ni gjort helt om, dvs. vridit er från180 .Det är inte besparingarna som vi är förvånade överutan över den skepnad som ni har för fördelningspoli-tiken när det gäller barnbidragen, flerbarnstilläggen,vårdnadsbidraget - som togs bort - och det sätt somni behandlat pensionärerna. säger atträttvisa är en hörnsten. Men observera att däreftersäger : Välkomna till sparbastionen.Anf. 42 () replikHerr talman! Temat för denna debatt har varit spa-randet. Vi moderater är bäst på att spara; det visasbl.a. av att jag är den som har mest taletid kvar. Detvill jag utnyttja till att rekapitulera vad som sagtstidigare. Eftersom inte har någonrepliktid skall jag inte komma med något som fordrarnya repliker.Det som inträffat under de senaste fyra månadernaär att socialdemokratin valt väg åt vänster. Det blevinte den breda samverkan som man hade förespeglatunder valrörelsen, utan det blev litet av det som jagmed en tillspetsad formulering kallade rödgrön röra.Det blev en här och en där och enSundström som försökte överleva mitt i det hela. Detblev inte den trovärdiga politik som krävs för attskapa förutsättningar för de nya jobb som såinnerligt väl behöver, och som vi måste ha.Detta är beklagligt. Jag tror nämligen att detkommer att sätta sin prägel på en betydande del avmandatperioden. Om regeringen gör sig föreställning-en att det går att slingra sig fram och tillbaka alltförmycket - visst utrymme finns alltid - tror jag att re-geringen begår ett strategiskt misstag som kommer attkosta ganska mycket framöver.Det som regeringen i sak har åstadkommit ärmassiva skattehöjningar. Det har man gjort inte baraför företagare, vilket är illa nog, utan också för samt-liga löntagare. Fattig eller rik, ingen har kunnat und-komma den socialdemokratiska skattechocken. Tittanärmare på lönebeskedet för januari månad! Då ser nivad det inneburit. Det står inte en ekonom att upp-ringa - utanför LO måhända - som inte anser att dettaär fel för . Därtill kan vi lägga de dogmatiskaåterställarna och återregleringarna av bl.a. arbets-marknaden. Det finns inte en ekonom som går attuppbringa i eller i utlandet som inte anser attdetta försvårar möjligheten till nya jobb, framför allt ide småföretag som är så beroende av.Detta innebär dess värre att vi, trots att vi befinneross i en kraftig ekonomisk uppgång 1995 och 1996 -har citerat mycken statistik, som i alltväsentligt säkert är rätt - lever farligt med tanke påframtiden. Vi har en ekonomisk politik som är heltoch totalt utan någon som helst marginal för finansiel-la störningar utifrån. Och vi har en sysselsättningsut-veckling som riskerar att bli för svag, nu när vi har dethistoriska tillfället.Detta illustreras kanske allra tydligast i den dis-kussion som vi haft omhuruvida socialdemokratin verkligen har någon politikför jobb och sysselsättning. Före valet var ju detta såosannolikt uppblåst. Det fanns planer och program.Arbetslösheten skulle ned till . Och det skulle skepraktiskt taget omgående, i alla fall - möjli-gen 1996. Därefter blev det bara tomt och tyst frånArbetsmarknadsdepartementet. Ingen tror på en sådanpolitik. försöker regeringen rädda den med herrSchlaug. En sådan seger till och ärförlorad!Anf. 43 () replikHerr talman! Jag fick inget svar av om kärnkraftsavvecklingen. Mitt svar till IngvarCarlsson i samma fråga är att vi fullföljde energiöver-enskommelsen mellan , och Soci-aldemokraterna . Det verkar som omIngvar beklagar det. Det är något förvånan-de.Anf. 44 () replikHerr talman! Det är två saker jag vill säga. TillIngvar vill jag säga att t.o.m. tidningen uppmärksammade på sin ledarsida i gåratt hade ett mer ansvars-fullt och mindre kostsamt förslag. Jag hoppas att nisocialdemokrater också läser den tidningen.Till vill jag säga att illustrationen på hurmoderaterna sparar var bra, nämligen så att ni självafår mest kvar. hade tre minuterkvar; vi andra hade litet mindre. Det är just er spar-taktik.Avslutningsvis vill jag säga att denna debattformvisat sig vara bra. Men jag önskar att vi kunde föradebatter i denna kammare om mer framtidsinriktadefrågor. Jag blir oerhört trött på att höra allt tjat omvem som gjorde vad sett bakåt i tiden. Jag tänker påde historiska beskrivningarna, de historiska nätterna.Jag tror att vi var ända tillbaks i LarsLeijonborgs tal. Vi måste väl kunna for-mulera politiska tankar och visioner om framtidenfrån denna talarstol. Vi måste kunna tala om att detkommer efter det att besparingarna är gjorda.Vi skall ju klara av dem. Eller hur, ?Vi skall klara arbetslösheten. Vi skall kunna hållaett solidariskt samhälle vid liv, som värderar varjemänniska lika. Det är ju vår ambition. Men vi måsteockså tala om hur framtiden skall se ut, vilka visionervi ser framför oss, vilka värderingar som skall präglasamhället . Den debatten lyser ofta med sinfrånvaro i den här kammaren. Jag försökte ta upp deni budgetdebatten, för att just visa på att ekonomi intehandlar om bara decimaler, utan också om våra livoch vår självständighet. Jag hoppas att vi får åter-komma.Anf. 45 ()Herr talman! Det är bra att sparar påtaletiden. Jag önskar att han gjorde det litet oftare ochi flera sammanhang. Men det kan vi diskutera enannan gång.När man läser Från Riksdag & Departement blirman litet beklämd, därför att där verkar det som omdet vore och som skulle hjälparegeringen att få igenom de flesta sparförslagen, fram-för allt på den sociala sidan.Vi i har gått före på en mängd områ-den, och vi tänker vara föregångare i fortsättningenockså. Jag har tittat på de miljöförslag som vi ladefram i 1988 och framåt. En hel del av demhar gått igenom, trots att de avslogs då. Det har hänten del på miljöområdet, tack vare att vi har funnitsmed och tryckt på i debatten.Ingvar har inte någon taletid kvar, menjag vill säga till honom att jag hoppas att han harskissat på förslaget till , såatt vi kommer till skott och får börja jobba med skat-teväxlingsförslaget. Vi måste få i gång den viktigaåtgärden att växla skatten på arbete mot skatt påenergi och råvaror. Då får vi också i gång de nya,viktiga framtidsjobben. Då blir det lönsamt medenergieffektiviseringar och investeringar i energisnålasystem. Då blir det lönsamt att ha folk i arbete, spe-ciellt inom vård och omsorg - som kostar förmycket och innebär att man inte har råd med personal,trots att det finns ett behov. Jag önskar att vi skall tittautanför den här kammaren, på hur människor har det,och värna om deras miljö och om vård och omsorg.Anf. 46 ()Herr talman! Jag tänker inte polemisera, utan jagvill bara understryka ett par punkter i mitt huvudanfö-rande. Jag vill verkligen inte polemisera, utan jagsade att vi alla nu borde se till att vi kan komma bortfrån det som vi möter i tidningarna jämt och ständigt,dvs. att människor inte får den vård de har rätt till ochden omsorg de behöver. Vi vet väl alla att den typenav reportage och skriverier alltid har funnits och kan-ske alltid kommer att finnas, men det finns ändå ten-denser här och var - vi behöver inte kasta skulden pånågon - som gör att detta måste tas fram mer i aktuali-tetens ljus. Det är naturligtvis ingen rim och reson iatt cancersjuka eller barn som behöver operationerskall skjutas åt sidan eller få vänta.Jag vill återigen understryka att jag inte läggerskulden på någon, utan jag menar att vi måste klara avdetta tillsammans. Väldigt mycket av det vi har talatom här handlar om friska, aktiva människor, omdem som kan tala för sig, om grupper som har röst-styrka. Men det finns andra, svaga grupper, som intefår hamna vid sidan om.Herr talman! Vi vet att är mer än stats-budgeten. är ofantligt mycket mer än det sombeslutas i den här kammaren när det gäller ekonomi.Något som rör sig ute bland svenskafolket är ett resonemang om hur vi skall få ett varmareoch tryggare samhälle. Finns det någonting vi kangöra, någonting vi kan uppamma av motkrafter motvåldsutvecklingen?