prot · GI09111 · 1995-05-30 00:00:00 — De ökningar somman gjorde av avgifter och liknande är nog riktig,men det innebär att de 100 miljonerna hade behövtsändå, om vi skall kunna säkerställa gränserna.Dessutom hände det som jag inte trodde var möj-ligt, nämligen att man kan anlända till överyttre gräns utan att passera tull. Två resenärer frånWashington till gjorde två helt olika upple-velser. Den ena reste från till , därtull och narkotikahund synade. Den andra kommer tillArlanda och frågar var han kan hämta sitt bagage. PåLandvetter, blir svaret. Han hämtar alltså sitt bagagepå inrikesterminal utan att tull har varit ikontakt med honom.Anf. 80 Finansminister ()Fru talman! Om det sista är en riktig beskrivninghar det inte fungerat i tullen. Då skall ansvariga myn-digheter agera och se till att saker och ting sköts pårätt sätt. Där har vi ingen skild uppfattning, jag ochFanny Rizell.Vad gäller den första delen av diskussionen, densom rör tullens resurser, slutade med riksdagensställningstagande att tullen får 75 miljoner utöver vadregeringen hade föreslagit. hade i sittalternativ uppfattningen att tullen skulle få 100 miljo-ner mer. Det är dessa 25 miljoner som skiljer oss åt.Det är ett nytt budgetår som börjar . Detinnebär att det vi nu diskuterar egentligen inte gällerresursfrågan utan ovanan att hantera de nyarutiner som medlemskapet har medfört. Där finns detanledning, om det är en riktig beskrivning som gettsav , att de ansvariga myndigheterna på om-rådet tar till sig kritiken och rättar till sina rutiner.Anf. 81 ()Fru talman! Tullen hade redan innan det här varaviserat bantat sin organisation . Jagkan hålla med om att det gäller en del organisations-förändringar som kommer att sätta sigså att vi får en bättre situation.Men jag vill ändå fråga: Tror finansministern attvi med nuvarande möjligheter för tullen - jag skallinte ta in föregående fråga, för det är onödigt att venti-lera den igen - kan skydda vårt land från ökat narko-tikainflöde? Vad säger om vårt bristfälliga sätt attbevaka våra yttre gränser? Hur kommer den svenskagränskontrollen att se ut när den beslutade budgetför-ändringen träder i kraft?Anf. 82 Finansminister ()Fru talman! Vad vi nu diskuterar är alltså 25 mil-joner kronors skillnad i årsanslag. Jag tror att det ären för liten skillnad i en så stor organisation för attmåla upp något slags väsensskild uppfattning omtullens uppgifter. Dessa 25 miljoner på marginalen ärvisserligen inte att försumma, men de förändrar inte igrunden tullens organisation och förutsättningar.Vi skall inte bara sträva efter, utan vi skall ha enordentlig tullkontroll. Det är en förutsättning. Ingaandra signaler skall gå ut från detta hus eller rege-ringskansliet som går ut på att vi sänker ambitionsni-vån. Inga andra signaler skall gå ut från detta hus vadgäller EU:s uppfattning om vår yttre gräns. Det ärnågonting som i så fall skall beläggas innan man på-står en sådan sak från denna talarstol. Jag har intemött några som helst synpunkter av det slaget somansvarig fackminister.Anf. 83 ()Fru talman! Jag känner mig trygg om jag vet attjag har finansministerns ord på att det inte kommer attbli någon förändring. Jag hoppas att finansministernsom ytterst ansvarig för det här kommer att se till attde brister som finns i kunnande under övergångsperi-oden och bristerna i budgeten åtgärdas framöver, fördet här är oerhört viktigt. Jag anser att perioden medbesvärligheter måste bli väldigt kort, annars fördärvarvi läget i landet vad gäller narkotikabevakning. Vi fårin mängder som vi sedan inte kan styra.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1994/95:519 ombeskattningen av statsministerns boende iSagerska palatsetAnf. 84 Finansminister ()Fru talman! har frågat mig vad jagavser att vidta för åtgärder för att lösa frågan ombeskattningen av statsministerns tjänstebostad.Som bakgrund till frågan vill jag först nämna föl-jande.Bestämmelserna om beskattning av fri eller delvisfri bostad innebär att en sådan är en skattepliktigförmån som vid inkomsttaxeringen värderas medledning av det hyrespris som gäller på orten.I beslutet att inköpa och använ-da detta som tjänstebostad för landets statsministerdeltog samtliga i represen-terade partier. Huset har sedan det köptes in iord-ningställts, och stora resurser har lagts ned på attuppfylla de krav på säkerhet som måste gälla beträf-fande statsministerns person. Beskattningskonsekven-serna av beslutet om att inrätta en tjänstebostad förstatsministern blev aldrig föremål för någon diskus-sion när beslutet fattades.Ett beslut av skatterättsnämnden om att statsminis-terns tjänstebostad utgör en skattepliktig förmån harnyligen refererats i massmedierna.När det gäller beskattningen av av som tjänstebostad villjag först nämna att frågan ännu inte slutligt avgjortsav berörda myndigheter och att det inte ankommer påmig att uttala mig om vilken bedömning som börgöras i ett enskilt fall. Det bör också påpekas att ettbeslut från rättsnämnden liksom ett beslut i taxerings-frågan endast gäller för den beslutet rör.Jag kan emellertid konstatera att i den debatt somföljt med anledning härav har företrädare för flertaleti representerade partier framfört åsikten attdet inte är rimligt att statsministern skall förmånsbe-skattas för tjänstebostaden.Frågan om vilka regler som bör gälla för beskatt-ning av statsministerns tjänstebostad övervägs förnärvarande, och jag är inte beredd att för dagen uttalamig om vilka eventuella åtgärder som bör vidtas.Anf. 85 ()Fru talman! Jag tackar finansministern för svaret.Det var fylligt. Jag antar att finansministern är ange-lägen om att den här frågan löses i samförstånd i riks-dagen.Personligen anser jag att det är orimligt att landetsstatsminister behöver betala hyra för dubbel bosätt-ning. I detta fall rör det sig tydligen om imånaden för boendet eftersom statsminister behåller sin ordinarie bostad i det finns även andra grupper som befinnersig i en liknande situation. Jag kan nämna landshöv-dingar som behåller sin ordinarie bostad, präster somkänner sig tvingade att bo i prästgårdar - som kanvara ganska stora och beskattas för bostadsdelenenligt den här förmånsbeskattningen; det kan bli väl-digt dyrt - och det kan vara vissa ledande företags-chefer.Min fråga till finansministern är: Kan finansminis-tern tänka sig en speciallag som omfattar främst deoffentliga yrkesföreträdare som jag här nämnde?Anf. 86 Finansminister ()Fru talman! Jag kan hålla med om den beskrivningsom gör av det sakliga läget i detspeciella fall som vi nu diskuterar. Fallet har påmånga sätt väckt reaktioner av det slag som GötheKnutson beskriver. Det är naturligtvis det vi har tagitintryck av och vi funderar på vad det skall resultera iför åtgärd. Dock kan jag bara konstatera att det härfallet är föremål för behandling hos demyndigheter som har att hantera frågan.Om man sedan vill vidga diskussionen och föra innya kategorier i debatten - företagsledare, landshöv-dingar, kyrkoherdar, biskopar; man kan naturligtvistänka sig flera grupper - då blir frågan genast av enhelt annan karaktär, och det är inte den typen av lös-ningar jag har sett framför mig.Anf. 87 ()Fru talman! Jag antar dock att finansministern in-stämmer i min beskrivning - jag tyckte mig höra det -att det finns företrädare för andra yrkesgrupper, om änsmala sådana, som befinner sig i den här situationen.De behåller sin ordinarie bostad, och det kan medföraminst samma boendekostnad som statsministerns, dvs.7 000 kr för lägenheten i , har detsagts, och en förmånsbeskattning på förSagerska palatset.Vanliga präster på landsbygden kanske inte fårkostnader i den storleksklassen, men biskopar ochlandshövdingar kan få det, och då är det väl rimligt attjust ta upp även dessa grupper. Frå-gan måste ju till , såvida inte skattemyndig-heten kommer med ett annat besked än det förhands-besked som har kommit. Det är alltså en komplette-rande fråga till finansministern.Anf. 88 Finansminister ()Fru talman! Jag har ingen ny kunskap om myndig-heternas ställningstagande i den här frågan och harheller inte sett någon anledning att skaffa mig sådankunskap. Det ligger utanför mitt revir.Vad jag markerade tydligt för varatt jag inte ser någon anledning att vidga diskussionentill nya grupper med anledning av det här problemet.Att statsministern har en speciell ställning i det härsammanhanget tycker jag understryks framför allt avsäkerhetsfrågorna, som ju var dominerande vid dettillfälle då man bestämde sig för att skaffa det Sagers-ka huset som statsministerbostad. Att det sedan finnsrepresentativa uppgifter som ligger utöver det vanligaför en statsminister jämfört med andra grupper i sam-hället behöver heller inte betvivlas.Jag vill varna för att föra den här diskussionen ividare kretsar. Vi skall nu sikta på att, precis somGöthe sade, över partigränserna hantera detproblem som här har uppstått.Anf. 89 ()Fru talman! Vad jag ville säga från början, och jaghoppas att jag uttryckte det rätt, var att frågan börlösas i samförstånd. Såvida nu inte skattemyndighetenkommer till en annan slutsats än den har kommit till isitt förhandsbesked, då bör ju frågan rimligen kommatill . Då finns det ett par olika vägar att gå:dels ett utskottsinitiativ, dels att finansministern läg-ger fram en proposition om en speciallag gällandeenbart statsministern. Men då tycker t.ex. jag att detkan vara bra att också föra in andra grupper, varssituation har likheter med statsministerfallet.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1994/95:529 om beskattningav handelsgödselAnf. 90 Finansminister ()Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att fullt ut säkra kon-kurrensneutraliteten för produktion och försäljning avhandelsgödsel. Frågan har ställts mot bakgrund avriksdagens beslut om vissa ändringar i lagen om avgiftpå gödselmedel som träder i kraft i år.Enligt uppstår skillnader i kon-kurrensen mellan inhemsk tillverkning och import,eftersom en återförsäljare vid köp från en svensktillverkare debiteras gödselmedelsskatten direkt me-dan vid köp utifrån skatten tas ut först när gödselmed-let säljs till slutkonsumenten.De regler som gäller innebär att viss uppbördav gödselmedelsskatten sker vid gränspassering,nämligen för de mindre importörerna av gödselmedelsom inte är registrerade som skattskyldiga. En sådanreglering kan vi som medlemmar i inte ha kvar.Riksdagen har därför, efter förslag från regeringen,fattat beslut om att ändra lagen i denna del.I sak innebär beslut att de som impor-terar gödselmedel i mindre omfattning - exempelvistill sitt eget jordbruk - erlägger skatt först när deanvänder sig av gödselmedlet. För de större importö-rerna - dit de återförsäljare som till måste höra - innebär de nya reglernaingen förändring. Dessa hade redan i det tidigaresystemet möjlighet att skjuta upp beskattningen tilldess försäljning skedde till slutkonsumenten. Riksda-gens beslut innebär således endast marginella föränd-ringar jämfört med vad som gäller i dag.Större importörers möjlighet att skjuta upp be-skattningen har funnits ända sedan lagen trädde i kraftden utan att, såvitt jag vet, några starkaröster har rests mot det. Mycket talar alltså för attnågra nämnvärda problem inte heller kommer attuppstå efter . Jag är i vart fall inte be-redd att ta något initiativ till ändringar innan det somIngvar tar upp i sin fråga verkligen visar sigvara ett problem.Anf. 91 ()Fru talman! Jag vill tacka finansministern för sva-ret på min fråga.Jag blir litet konfunderad av svaret, då statsrådetinte tycks ha samma information om problemet somjag har. Finansministern talar om "marginella föränd-ringar". Ja, det kan gälla enskilda lantbrukares inför-sel, men då det är fråga om just återförsäljare harindustrin uppfattat det så att man måste erlägga skat-ten direkt när man importerar eller när man får detfrån svensktillverkande företag eller . Om man däremot importerar från utländskaföretag eller från tredje land får man senarelägga denhär införseln och betalningen av skatten. Det är tydli-gen det som vi har olika uppfattningar om.Nu säger finansministern att han inte är be-redd att vidta några åtgärder förrän han ser att minafarhågor besannats. Jag känner viss oro för det. Omdet skulle vara så som jag befarar, kan det hota sys-selsättningen inom svensk gödselindustri. Därförhoppas jag att statsrådet tar det här på allvar ochsnabbt vidtar åtgärder om så skulle visa sig vara fallet.Anf. 92 Finansminister ()Fru talman! Jag har ingen anledning att medverkatill en så orimlig situation som den på. Min information från de myndigheter somär underställda och som har atthantera de här frågorna i praktisk verklighet är avannat slag. Det är möjligt att det kan råda ett missförs-tånd någonstans - man skall inte vara tvärsäker inågot avseende i dessa dagar.Det här är den information som jag har tillgänglignu, och om den skulle visa sig vara felaktig - precissom jag säger i slutet av svaret - är det på intet sättnågon politisk fråga, i den meningen att den är parti-politisk, eller en fråga som är prestigefylld. Här skallvi uppbära skatt på ett sådant sätt att vi inte snedvri-der konkurrensen - det är självklart. Om det visar sigatt har rätt skall jag agera. Men desom har att vårda dessa system påstår att så inte ärfallet, och därför avser jag inte att ta något initiativnu.Anf. 93 ()Fru talman! Jag tackar för det kompletterande sva-ret. Jag har inte heller den uppfattningen att det skullevara en partiskiljande fråga, utan det här är en prak-tisk fråga som kräver en praktisk lösning.Det som oroar mig är att man inom återförsäljar-kåren har uppfattningen att det blir en snedvridandekonkurrens. Jag tar statsrådets svar som ett belägg föratt man är beredd att göra ett snabbingripande om såskulle vara fallet. I så fall skulle inte de här proble-men uppstå. Det är ju väldigt angeläget att vi får kon-kurrensneutralitet mellan svensk tillverkning ochimport från annat land. Jag hoppas att statsrådet ärberedd att vidta dessa åtgärder.Hur snabbt kan man vidta en åtgärd? Om det nuskulle vara så som jag befarar, kan statsrådet då utanriksdagsbeslut genomföra en sådan förändring?Anf. 94 Finansminister ()Fru talman! Jag vill inte stå här i kammaren och pårak arm svara på sådant som jag sedan skall varaskyldig att genomföra. Jag vill nog ha litet bättreberedningstid innan jag svarar på den typen avmycket knepiga frågor som ställer.Invar får nöja sig med det politiska sva-ret, som vi tycks vara överens om. Det är en praktiskfråga. De myndigheter som finns på skattesidan häv-dar att detta icke är något problem. Till dess det visar sig att hansinformation överflyglar skattemyndighetens agerar viinte; därefter agerar vi snabbt.Anf. 95 ()Fru talman! Jag kan ha förståelse för finansminis-terns problem att utställa löften, men jag tar ändå detsista yttrandet som nära nog ett löfte om att så snabbaåtgärder som möjligt skall vidtas om det visar sig attjag har rätt i det jag befarade när jag ställde min fråga.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1994/95:536 ombankgarantinAnf. 96 Finansminister ()Fru talman! har frågat mig om ivilket tidsperspektiv jag ser det som realistiskt att tabort bankgarantin mot bakgrund av den påtagligaförbättring som skett av bankernas situation sedan devärsta krisåren.För att först anknyta till återhämtningen i banksys-temet har den varit betydande under de senaste åren.Kreditförlusterna har fortsatt att sjunka och är på vägned mot normalare nivåer. Intjäningsförmågan förekreditförluster har över lag varit god även om margi-nalerna har börjat pressas som följd av ökad konkur-rens. Banksektorns soliditet har stärkts avsevärt.Bilden är förvisso inte problemfri. Kvardröjandeproblemengagemang kommer fram-över att sätta sina spår i resultat- och balansräkningar-na. Även om vissa bakslag inte skall uteslutas bör dekunna hanteras av bankerna. I grunden synes utveck-lingen gå mot en fortsatt stabilisering.Vad så gäller tidsperspektivet för den generellabankgarantin vill jag ta detta tillfälle att kort redogöraför den fortsatta hanteringen. Garantin är ett mycketlångtgående åtagande som fyllde en nödvändig funk-tion i det utomordentligt allvarliga läge som uppkomunder 1992. Den behövdes då för att säkra stabiliteteni betalningssystemet och trygga kreditförsörjningen.Staten har även fortsättningsvis anledning att be-vaka att betalningssystem och kreditförsörjning fun-gerar. Det nu gällande åtagandet är dock inte förenligtmed ett mer normalt läge. Åtagandet är som bekanttemporärt och skall avvecklas när fordringsägarnasintressen inte riskeras. Mot bakgrund av den stabilaresituationen i banksystemet har ett beredande arbete nuinletts inför en avveckling.Jag har inte någon bestämd uppfattning omnär en avveckling bör ske. Jag vill dock markera atten avveckling bör beredas genom en tydlig och förut-sägbar process. Avvecklingen skall inte komma somen överraskning. Förutsättningarna skall analyserasnoga och diskuteras med berörda myndigheter. Ettvisst remissförfarande kan komma att ske för att sä-kerställa en tillräcklig genomgång av frågan. Jag villdock inte nu binda mig för tekniken för den nödvän-diga beredningen.Regeringen kommer sedermera att lägga fram enproposition till med förslag om avveckling-en. Regeringen avser också samråda med de fornaregeringspartier som tillsammans med socialdemokra-terna 1992 kom överens om att införa bankstödsåta-gandet.I detta sammanhang vill jag också göra helt klartatt det system för insättningsgaranti som är underberedning inte är kopplat till statens nuvarande gene-rella bankstödsåtagande eller till avvecklingen av detåtagandet. Insättningsgarantin är en del av , och jag planerar att lägga fram en propositionhärom så att den kan träda i kraft den 1 januari 1996.Anf. 97 ()Fru talman! Jag håller med finansministern om attdetta var absolut nödvändigt , både förinsättarna och för hela systemet. Om inte detta hadegjorts hade det kunnat få konsekvenser som vi i vårvildaste fantasi inte kan överblicka.Det är bra att finansministern lämnar besked i frå-gan. Jag hade hoppats att finansministern skulle angeett datum. Men när jag funderat kan jagförstå att finansministern inte kan göra det.Det folkliga missnöjet är stort. Det grundar sig iatt man först kastade ut pengar. Man gjorde dåligakreditbedömningar och systemet bröt samman. Närdet hela gick åt skogen fick skattebetalarna gå in ochsäkra det hela. börjar det gå bättre för de flestabanker delvis på grund av garantin. Då får de bredafolklagren höra att det måste göras nedskärningar ijust de system som har stor betydelse för dem. Jag harstor förståelse för att man blir irriterad.Just därför är det bra att finansministern nu lämnarbesked om att detta skall bort när man nu fått mernormala förhållanden.Anf. 98 Finansminister ()Fru talman! Jag har ingen annan beskrivning änArne Kjörnsbergs av den allmänna opinionens in-ställning när det gäller bankfrågan. Det är få sakersom upprört svenska folket så djupt som det man settinom banksektorn.Å andra sidan får man hålla isär den diskussionenfrån vad som skulle ha inträffat om vi inte över parti-gränserna hade tagit detta extraordinära ansvar förbetalningssystemet. Om vi inte hade gjort det 1992hade framför allt insättarnas pengar varit i fara förut-om vad som gällde som bankkris i övrigt. Den funk-tionen har detta haft.Nu återstår för staten att återvinna det som dettahar kostat skattebetalarna; inte insättargarantin, utanräddningen av de krisartade bankerna. 65 miljarderhar pumpats ut ur statskassan för att rädda det morassom skapats. Det arbetet ligger framför oss. De peng-arna skall tillbaka på ett eller annat sätt. Det arbetetbedrivs med full kraft. Det utesluter inte att den härprocessen går parallellt med den. Vi går in i ettmer normalt förhållande. Vi skall välja den tidpunktsom är den rätta med tanke på det finansiella syste-mets trygghet och stabilitet för att börja en normali-sering.Anf. 99 ()Fru talman! Jag förstår att man måste välja denrätta tidpunkten. Jag inser att det annars kunde fåoanade konsekvenser. Om kommer vi attha denna insättargaranti. Då kvarstår frågan om sys-temet.Det verkar som om det med mellanrum blirsådant här debacle. Frågan är då hur systemet förframtiden lär sig något av detta. Insättargarantinkommer inte att klara av det när erfarenhe-terna är bortglömda. Det finns alla skäl i världen attföra den diskussionen så att inte kommande skattebe-talare skall behöva ställa upp på samma sätt.Anf. 100 Finansminister ()Fru talman! Insättargarantin är en försäkringslös-ning. Den lever sitt liv. Vi har haft bankgarantin efter-som vi riskerade en utomordentligt farlig situation isvensk ekonomiskt liv 1992. Jag sätter inte likhets-tecken mellan avveckling av bankgarantin och intro-duktionen av den nya insättargarantin. De kan mycketväl komma att överlappa varandra.Insättargarantin är utformad så att om det i framti-den skulle uppstå fallissemang i systemet kommerkostnaderna att bäras av banksystemet självt och inteav skattebetalarna. Det är den långsiktiga konstruk-tionen i insättargarantin vid sidan av att den ger entrygghet för småsparare och deras pengar.Det är en sund konsekvens av det regelverk som vifick med EU-medlemskapet. Det är värt att framhålla.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1994/95:541 om ABTipstjänsts ställningAnf. 101 Finansminister ()Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att Tipstjänsts positionoch utveckling även framgent blir sådan att bolagetdels genererar ett överskott till statskassan dels tillföridrotten nödvändiga medel.Stig nämner som bakgrund till fråganatt gav den borgerliga regeringen mandatatt sälja Tipstjänst till svenskt föreningsliv och attavsikten med försäljningen var att stärka Tipstjänstsamt att tillföra föreningslivet ökade intäkter.Han pekar också på det olyckliga i att tillsättandetav den arbetsgrupp som såg över spelmarkna-den inte ledde till några förslag.Bo Lundgren ställde en liknande fråga tillmig. Jag svarade då att jag inte såg någon anledningatt fullfölja förhandlingarna om en försäljning avTipstjänst på grund av det statsfinansiella läge vibefinner oss i. Kort därefter återkallades det förhand-lingsuppdrag om en försäljning som den borgerligaregeringen hade beslutat om.Jag ansåg då och anser fortfarande att det voreorimligt att skänka framtida vinster från Tipstjänst tillidrotten i när regeringen föreslagit och aviseratbesparingar och skattehöjningar som drabbar allamedborgare i syfte att komma till rätta med budge-tunderskottet.I fråga antyds att en försäljning avTipstjänst skulle skapa stora mervinster för före-ningslivet och staten att dela på. Det finns inget somtyder på att så är fallet. Den borgerliga regeringensförsäljningsupplägg gick ut på att skänka framtidaförväntade inkomstökningar från Tipstjänst till före-ningslivet. Det kallades statsfinansiellt neutralt. Jagmenar att en sådan uppgörelse innebär negativa stats-finansiella konsekvenser. Detta i synnerhet som för-väntningarna om högre inkomster inte skulle kommatill uttryck i en eventuell köpeskilling samt att statenskulle stå för risken om Tipstjänst skulle utvecklasnegativt, vilket var tanken med den förra regeringensuppläggning.Slutligen vill jag framhålla att det faktum att ar-betsgruppen lades ner inte innebär att marknadensaktörer skall leva i en osäkerhet om marknadensframtida utveckling. Vi för inom regeringen en dis-kussion i spelmarknadsfrågor och jag avser att verkaför dels att spelmarknadens aktörer erhåller störreklarhet i de långsiktiga marknadsförutsättningarnadels att idrott och föreningsliv samlat erhåller ettrimligt statligt stöd även framgent.Anf. 102 ()Herr talman! Jag känner naturligtvis till Bo Lund-grens fråga .