prot · GJ0936 · 1995-12-12 00:00:00 — Den formen av be-skattning stimulerar faktiskt ett beteende som skadarmiljö, hälsa och naturresurser, som förbrukas när mankör.Det här är något som sticker i ögonen inte bara påmiljörörelsen utan också på vanligt folk. Det är litetsvårt att begripa vad som hindrar ett bättre förslag,vad som är problemet. Finansministern måste tala omdet för oss innan dagens debatt är slut.Liksom mina meddebattörer noterar jag att tonen ifinansministerns inlägg i debatten var mer positiv änden i det skrivna svaret. Vi har förhoppningar om attkunna få en lösning på det här problemet inom detnärmaste halvåret, och vi hoppas också att vi kanmedverka till en sådan lösning.Anf. 34 ()Fru talman! Vi är många deltagare nu som kankonstatera att det är bättre att höra finansministern änatt läsa finansministern.Finansministern sade att om det blir fråga omsnedvridande effekter är han villig att göra något åtdet. är det fråga om sådana snedvridande effekter,så då är vi alltså överens.Finansministern sade sedan att han inte har någotbesked . Det har jag respekt för. Han talade ock-så om sina möjligheter att hinna lägga fram en pro-position. Ja, det hinns nog. Det här är nog en fråga omhur mycket folk man avdelar för att lösa uppgiften.Uppgiften är heller inte jättesvår. Professor har t.o.m. skickat med författningstext. Hanmenar att detta skall vara konsekvent med inkomstbe-skattningsprinciper, enkelt och överskådligt, lättad-ministrerat för företag och uppbördsansvariga. Så detfinns möjligheter, två alternativ som jag tror att fi-nansministern kan låta sina tjänstemän och politisktsakkunniga titta på i detalj.Det italienska exemplet som jag tog upp är väldigtviktigt. Vi vill ju ha en ändring, så att vi får rätt skattpå rätt sätt, för miljöns skull, för folk i allmänhet menockså för företagens skull. Marginalkostnaden, extra-kostnaden för att åka till med förmånsbil var junoll för den bankman från som jag talade om,men för banken var kostnaden minsann inte noll, utanbanken fick betala en massa extraresor som är heltonödiga.Det här är alltså inte bara en vanlig, traditionellrättvisefråga och inte någon vanlig, traditionell miljö-fråga. Nej, det är t.o.m. bra för företagen om vi får ettannat system, så att företagen slipper betala för kost-nader som de inte har någon anledning att betala.Också det är en väldigt viktig poäng, när vi nu skallsatsa på stimulanser för näringsliv och företag.Så nog skall man hinna med det här, . Det vore en fin avslutning på finansministertidenatt hitta en lösning på den fråga som gick betpå, eller hur, finansministern?Anf. 35 Finansminister ()Fru talman! Det sista sade ärnästan oemotståndligt som argument - att få överträf-fa i ämbetsutövningen.Alla frågar varför inget har gjorts. Den som läserprotokollet från den här interpellationsdebatten kom-mer att se att jag nu har fått goda råd från engageraderiksdagsledamöter, som vet hur detta rimligen bordeutformas.Man börjar med att slå fast att jag har rätt i att detskall vara stabilt och robust, det skall vara något somhåller för framtiden och som vi inte behöver ändra.Det är bra. Sedan har jag noterat följande krav på denhär justeringen, framförda i debatten. Det skall inteslå mot svensk bilindustri. Det var en ledamot i riks-dagskören som förde fram det argumentet. Det skallvara rättvist - det är lätt att ställa upp på. Det skallvara enkelt. Det skall ha en miljöprofil. Det skallpremiera trafiksäkerhet. Det skall vara neutralt sombeskattning i förhållande till om de som får förmåneni stället hade valt att ta ut motsvarande förmån i formav högre lön. Det skall inte höja skattetrycket totaltsett, utan det skall vara en omfördelning. Det kommeratt medverka till att förbättra jämställdheten. Det skallockså ansluta till skattereformens grundläggandeprinciper.Det här är några av de små "medskick" jag har fåttinför att detta förslag nu skall utformas snabbt i Fi-nansdepartementet för att möta beställ-ning.Jag har naturligtvis inget emot att försöka klara avdet här. Jag skall göra vad jag kan. Det är möjligt attdet bland de här målen kan finnas en och annan mål-konflikt, och i så fall får man väl välja. Jag är emel-lertid inte alldeles säker på att , när manskall formulera beställningen till regeringen, kommeratt kunna enas omkring vad som är viktigast och vadsom skall gälla i den typen av målkonflikter. Låt miggöra ett försök, så skall jag sedan komma tillbaka tillriksdagen.Jag är, fru talman, inte så väldigt imponerad avMats Odells argument. Han säger att jag hänvisar tillskatteprinciper och att det inte har gällt i andra sam-manhang, då principlösheten har varit total och dethar gått att klippa till med de mest fantastiska skat-teuttag på fastigheter, att göra om beskattningen påkommuner, osv. Det är möjligt att tyckeratt det är principlöshet. Jag har en annan uppfattningom detta. Om nu tycker att det är prin-ciplöshet, bör det rimligen inte vara ett argument föratt man skall uppträda principlöst på andra områden,utan då skall man väl i så fall bättra sig. För övrigt villjag bara erinra om att den fastighetstaxering vi nu hargenomfört genomfördes på grundval av beslut fattadei den regering som själv tillhörde. Jag harinte tillfört något annat än en förändring av skattesat-sen, som är neutral för hushållen och statsfinansiellt.Karin vidgar debatten till att handla ocksåom biltullar och avgifter i . Jaghar inte betraktat frågan utifrån den utgångspunkten,och jag bedömer det så att det rimligen bör vara varjeenskild trafikants uppgift att erlägga dessa tullar ochavgifter, såvida inte resan utförs i tjänsten med enförmånsbil. Jag inser att det kan finnas gränsdrag-ningsproblem, stora gränsdragningsproblem, och detgör i så fall inte frågan lättare att hantera. Då bör detväl också föras upp på listan över krav på det nyaskattesystemet att det skall ge stabila signaler ocksåvid uttagande av eventuella framtida biltullar ochavgifter.Jag är villig att ta på mig uppgiften, fru talman.Jag kastar mig glatt över arbetet, med förhoppningenatt kunna redovisa en produkt för i sådan tidatt ni åtminstone tidsmässigt blir nöjda. Om sedanledamöterna vad gäller innehållet kommer att kännasamma lycka sprida sig i kroppen återstår att se.Anf. 36 ()Fru talman! Debatten har varit väldigt konstruktivoch trivsam. Det tycks vara lott att fåfullfölja den förra regeringens politik på område efterområde, och det är bra om han också visar sin erkäns-la för det när nu de goda resultaten trillar in på olikaområden.Jag anser, fru talman, att syftet med den här inter-pellationsdebatten har uppnåtts. Vi har belyst den härfrågan, som inte är lätt. har också fåttett stort antal parametrar, som skall kalibreras, ochvi överlämnar med varm hand det arbetet till finans-ministern.Anf. 37 ()Fru talman! Också jag tycker att det här har variten ovanligt konstruktiv interpellationsdebatt. Om vihade haft ett par replikomgångar till hade vi kanskehunnit ytterligare en bit på väg mot att klara upp denhär problematiken. Jag tycker nämligen att positio-nerna för varje replikomgång flyttas fram och blirklarare.Det är bra att finansministern säger att det kom-mer ett förslag, att det kommer snabbt och att hanskall ta hänsyn till de förslag och synpunkter som harkommit fram under bl.a. den här interpellationsdebat-ten men också tidigare. De krav som upp som han borde ta hänsyn till är inte oför-enliga. Det kan finnas ett och annat som kan vara litetsvårt att förena, men de allra flesta torde vara ganskalätta att förena i ett sådant här system. I den alternati-va utredning av , som bl.a. hänvisade till förut, finns ett par förslag, och idet ena av de förslagen tillgodoses de allra flesta avde grundläggande krav som redovisa-de.Låt mig ytterligare en gång hänvisa till principenatt skatt bör tas ut i relation till värdet av en förmån.Då måste vi i princip lämna schablonmodellen ochfinna ett system där detta står i relation till hur mycketman använder bilen privat, dvs. hur stor förmånen är.Om bara lever upp till den principentror jag att vi kommer att få uppleva att lyckan spridersig i kroppen när propositionen läggs på riksdagensbord, och det är något jag verkligen ser fram emot.Anf. 38 ()Fru talman! Jag skall väl sälla mig till kören avtacksamma riksdagsledamöter som ser att det nu efterdebatten finns mycket större möjligheter att få ett braförslag. Jag vill bara skicka med finansministern attdet kanske inte är möjligt att i ett och samma förslagom skattefrågorna kring förmånsbilar tillgodose helakravlistan. Jag skulle från sida framförallt vilja peka på att just trafiksäkerhetsfrågor och stödtill den svenska bilindustrin inte är sådant som i förstahand bör med användande av inkomstskattereg-lerna. Sådant kan hanteras i annan ordning.Även om inte skattesystemet för förmånsbilarskall utformas med tanke på hur man skall lösa fråganom biltullar, tror jag att det är oerhört angeläget att fåden stora förändring som jag hoppas kommer genom-förd innan biltullarna kommer till stånd. Då kommermånga att ha hamnat i en annan privatekonomisksituation än den som de befinner sig i. Detkommer att bli lönsamt först vid en mycket högreförmånsvärdesnivå för en förmånsbil. Med en sådannivå skulle många avstå från förmånsbilen och istället köpa sig en privatbil, kanske en mycket litensådan, och börja anlita tunnelbanan.Mot denna bakgrund är det angeläget att åtgärder-na kommer fort, och som det verkar skall så också blifallet.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1995/96:28 om fastig-hetsskattenAnf. 39 Finansminister ()Fru talman! har, mot bakgrund av denallmänna fastighetstaxeringen av småhus 1996 samtinförandet av en årlig omräkning av taxeringsvärdena,frågat mig om regeringen har uppdragit till Lantmä-teriet att prova andra modeller än en rent automatiskuppräkning av redan befintliga system.Allmän fastighetstaxering av småhus sker vartsjätte år enligt i fastighetstaxeringslagen fastställdaregler. Taxeringsvärdet skall vid taxeringen bestäm-mas till ett belopp som motsvarar av marknads-värdet. I förberedelsearbetet inför en allmän fastig-hetstaxering deltar såväl som , och modellerna förfinas fortlöpande bl.a.med beaktande av utfallet av föregående allmännafastighetstaxering. Omräkningen av taxeringsvärdenasom införs innebär att det basvärde som åsättsvid den allmänna fastighetstaxeringen räknas omårligen med hänsyn taget till prisutvecklingen fram tillden året före taxeringsåret. Jag vill påpeka attsystemet inte innebär en automatisk uppräkning avvärdena. Om prisutvecklingen varit negativ kan om-räkningen leda till sänkta värden.Som svar på fråga kan jag säga attregeringen inte gett något sådantuppdrag som efterlyser.Anf. 40 ()Fru talman! Det hör till god ton att man skall tackaför det svar som man har fått, och därför gör jag nuockså formellt detta - när jag nu äntligen, finansmi-nistern, får svar på den fråga som ministern inte sva-rade på tidigare.Men vad är det som står i svaret? Det är bara attkonstatera att om man har litet att säga, blir det inteheller mycket.Fastighetsskatteutredningen slår fast att fastighets-skatten inte skall motverka de bostadspolitiska målenparitet och neutralitet liksom inte heller en allmänbostadssocial målsättning om bra bostäder till rimligakostnader. Vad kan vi nu konstatera? Höginkomstta-gare köper fastigheter dyrt, ofta mycket dyrt. Medel-och låginkomsttagare köpte sina fas-tigheter till rimligare priser men får nu vara med ipriskarusellen när de råkar bo i de s.k. expansivaregionerna. De välsituerade får nu med den socialde-mokratiska regeringens hjälp ett ännu bättre greppöver de s.k. mest attraktiva områdena. Regeringenhjälper dem t.o.m. att skriva ned sina förmögenheter.Låt mig ge några exempel. varköpeskillingen för ett hus medanföreslaget nytt taxeringsvärde är 1,51 miljoner kronor.Efter upprustning för åtskilliga blirdet nya taxeringsvärdet kanske någonstans mellan 1,8och 2,5 miljoner kronor.En annan köpeskilling, , uppgick till 9,1miljoner kronor. Det nu gällande taxeringsvärdet är1,67 miljoner kronor.Inte trodde jag att en socialdemokratisk regeringaktivt skulle medverka till en sådan segregation. Bortmed pensionärer, låg- och medelinkomsttagare och inmed välsituerade i de mest attraktiva områdena! Ärdetta det som kallas allmän bostadssocial målsättningoch bra bostäder till rimliga kostnader?De nya taxeringsvärdena skall motsvara avmarknadsvärdet på varje fastighet, men stämmerdetta? På t.ex. Älgö i har i ett värde-område 23 av de ca 400 husen bytt ägare sedan 1992.Det föreslagna taxeringsvärdet för varje fastighetborde motsvara av försäljningsvärdet, om manutgår från att försäljningsvärdet är lika med mark-nadsvärdet. Så var förhållandet i ett fall. I resten avfallen varierar det föreslagna taxeringsvärdet mellan121 och , med ett genomsnitt på 69 %.Lantmäteriet har delat in landet i 7 300 värdeom-råden. Närmare 126 000 köp av bebyggda småhusen-heter i landet har legat till grundför värdenivåer som föreslås för landets olika de-lar. I informationen från Lantmäteriet står bl.a. föl-jande:"Det säger sig självt att det alltid finns osäkerhet iprognoser av detta slag, särskilt om ortprisunderlagetär begränsat. Uppgifter om taxeringsvärdeförändring-ar där ortprisunderlaget understiger 100 köp har där-för satts inom parentes, för att markera den relativtstora osäkerhet som råder i dessa fall. "Detta motsäger den säkerhet, för att inte sägastöddighet, som vissa enskilda tjänstemän har visat iuttalanden från Lantmäteriet.Det gällde alltså ca 126 000 köp inom 7 300 vär-deområden. Det ger faktiskt ett genomsnitt om bara17 försäljningar inom varje område. Jag vågar påståatt det är över 100 köp inom ett ytterst litet antal vär-deområden, kanske i omkring 100. Osäkerheten äralltså mycket större än vad Lantmäteriet har velat gesken av.Inom Älgö finns det tre värdeområden. Det störstavärdeområdet där hade endast 23 försäljningar. Lant-mäteriet har tydligen otillräckliga metoder för atträkna ut taxeringsvärdena på våra hus, trots att man såsjälvsäkert påstår motsatsen. Verkligheten stämmerinte överens med kartan, och då är det tydligen kartansom gäller.Oenigheten vid senaste styrel-semöte blixtbelyser också svårigheten att sätta rättvisataxeringsvärden. Där fastställdes omräkningstalen förden nya rullande taxeringen. Med minsta möjligamajoritet - 5 röster mot 4 - höjde styrelsen taxerings-värdena för jordbruksfastigheter med 4 %.Enligt lagen skall landet delas in i prisutvecklings-områden för den rullande taxeringen. Lantmäterietoch har lyckats hitta 133 sådana förvanliga småhus. För hyreshus och bostäder på jord-bruksfastigheter lyckades man däremot på grund avför få köp inte fastställa några prisutvecklingsområ-den. På hyressidan resulterade det i sänkta värden ochpå lantbrukssidan resulterade det i höjda värden. Ettgenomsnitt säger ingenting om spridningen. Somnågon har sagt: Har man huvudet i frysen och fötternai ugnen, kan genomsnittstemperaturen ändå framståsom behaglig.Jag har frågat om man har räknat på California-modellen. I blev det revolt eftersomsmärtgränsen nåddes. Här är smärtgränsen redanöverskriden. Vilket svar får jag? Man har inte ensbrytt sig om att titta på denna modell för att se vilkapositiva och negativa effekter den har. Jag är mycketbesviken på hur man ser på landets egnahem.Anf. 41 BO ()Orsaken till denna interpellation är sannoliktegentligen inte teknisk. Orsaken är att effekterna avdet som sker är så allvarliga att många människorriskerar att komma i kläm. Jag skulle gissa att det ärdet som gör att vi får den i sig viktiga diskussionenom hur man bär sig åt för att beräkna fastighetsskatt.Problemet har två orsaker. Den ena orsaken är attvi över huvud taget har en fastighetsskatt. Den andraär hur man beräknar fastighetsskatten.Om man ser på det svenska skattesystemet serman att det egentligen inte finns något skäl att ha ensärskild extra beskattning av fastigheter utöver denbeskattning som sker för vanlig näringsverksamhet,om man jämför med hyresfastigheterna. Det finnsvanlig beskattning plus en extra beskattning genomfastighetsskatten. När det gäller småhusen finns detöver huvud taget inga skäl till en fastighetsskatt. Detgrundläggande problemet är att vi har en skatteformsom inte passar in i vårt system.Det andra problemet är det sätt på vilket beskatt-ningen är uppbyggd. Det finns anledning att diskuteradet. Ingen kan sannolikt säga att vi skall kunna slopafastighetstaxeringen , för att uttryckadet milt.Om vi begränsar oss till småhusen är grunden föratt över huvud taget på ett löpande sätt beskatta små-husen att man vill beskatta avkastningen av det kapitalsom är nedlagt i huset - i fastigheten. Det är det somär grundtanken. Det är den tanke som matchas av attvi har en avdragsrätt för de ränteutgifter förlån som är nedlagda i fastigheten. De två sakernahänger samman. Tar man bort det ena bör man rimli-gen ta bort det andra.Från början, fram till , beskat-tades småhusen konventionellt. Man försökte göra enrejäl uppskattning. Vad var egentligen värdet? Man fick dra av samtliga kostna-der.Sedan schabloniserades detta. Man fick då baradra av ränteutgifter och tomträttskostnader. Schablo-niseringen ersattes slutligen av en ren fastighetsskattpå av det samlade taxeringsvärdet. Enligt Gö-ran , regeringen och riksdagsmajoriteten är det1,nästa år.Under hela perioden har taxeringsvärdet i sin hel-het varit grund för beräkningen av själva fastighets-skatten eller tidigare den schabloniserade intäkt somtogs till beskattning. Det är det ena problemet. Vad ärdet som säger att hela den värdeökning som tillkom-mer och som oftast manifesteras i att markvärdet ökarskall tas till beskattning, om man skall bedöma av-kastningen och det nedlagda kapitalet för en somköpte fastigheten för ?Den Californienmodell som hänvisartill ryms här. Man har en gång lagt ned ett kapital.Man skall kanske öka det genom att renovera huset.Då har man ytterligare kapital nedlagt. Detta konstitu-erar en avdragsrätt. Det är det som skall ligga tillgrund - inte värdeökningar som beror på att omgivan-de hus ökar i värde. Den californiska modellen har isig svagheter med inlåsningseffekter. Den kritiserasjust i Californien.Kan man hitta ett bättre underlag och ett bättresätt? Ja, det kan man sannolikt göra genom att åtmins-tone i ett första steg rensa bort just markvärde somunderlag för beskattning. Där ligger väldigt mycket avdet regionala problem som finns för närvarande.Fru talman! För att ytterligare en gång ge GöranPersson några råd - jag tycker att det är viktigt, förhan tar dem så sällan - vill jag säga att han bör inledaett arbete för att kunna slopa fastighetsskatten.Den passar inte in i det svenska skattesystemet omman inte, som Socialdemokraterna antagligen vill, villanvända alla skatteformer för att få så höga skattersom möjligt.Man kan vidta åtgärder . Det finns ettutredningsförslag som faktiskt visar hur man för små-husen bör gå över till en schablonintäktsberäkning. Idet sammanhanget kan man välja att lägga beräkning-en av schablonintäkten så att man rensar bort mark-värdet, t.o.m. i sin helhet. Det är fullt möjligt.I avvaktan på det kan man låta en begränsad deltas upp till beskattning.Det är nivån som är det andra problemet. Nivån påskatteuttaget, sammantaget med andra effekter somt.ex. förmögenhetsskatt, är så stor att det leder tillorimliga konsekvenser för enskilda människor ochhushåll. har sagt - inte i ,men utanför kammare efter en debatt - kanske skall titta på problemet och göra något åtdet. Det man funderar på är att göra avgränsade om-råden där man skall ha speciella regler av något slag, istället för att göra en generell lösning.Även här, i det tillfälliga, finns det all anledningatt välja tekniken att inte genomföra fastighetsskatte-höjning och att se till att på ett rejält sätt reduceramarkvärdet som underlag för beskattningen. Sannoliktbör man i det sammanhanget ha ett tak, med tanke påen del helt orimliga konsekvenser som annars skulleuppstå. Man bör naturligtvis också justera förmögen-hetsskatten som sådan.Det skulle vara intressant att höra finansministernssäkert mycket genomtänkta syn på hur fastighetsskat-ten och underlaget för fastighetsskatten - så länge denexisterar - skall utformas för att undvika de problemsom har tagits upp av i interpellationenoch som finns i den allmänna debatten.Anf. 42 ()Fru talman! Frågan om fastighetsbeskattning är juen djupt engagerande fråga. Interpellan-ten har starkt snävat in frågeställningen till att gällafrågan om visst uppdrag till Lantmäteriet. Finansmi-nisterns svar har till följd av frågans utformning blivitutomordentligt kortfattat.Jag vill emellertid ställa en fråga till finansminis-tern när det gäller en nyans i svaret. Jag citerar enmening nederst på s. 1: "Om prisutvecklingen varitnegativ kan omräkningen leda till sänkta värden." Ärdet inte så, finansministern, att omräkningen kommeratt leda till sänkta värden om prisutvecklingen varitnegativ?I frågans vidare bemärkelse finns det anledning tillett djupt engagemang såväl från allmänhetens sidasom från berörda politiker. Jag tycker att det är ange-läget att påpeka att taxeringsarbetet ännu inte harkommit till sin avslutning.Det finns emellertid anledning att förmoda att detäven efter det att taxeringsarbetet avslutats kommeratt finnas kvarstående icke önskvärda effekter.För det första kommer det att finnas brister i un-derlaget, bl.a. när det gäller indelningen i värdeområ-den. I vissa fall är det betydande variationer i värdenainom respektive värdeområde. Det tydligaste exemp-let på det har just berörts av . Hela landetkommer att utgöra ett enda värdeområde. Självfalletkommer det att inom detta geografiskt stora områdefinnas betydande värdevariationer.För det andra kommer det att finnas låsningar tillstrikta stereotypa statistiska sifferuppgifter utan till-räckligt hänsynstagande till specifika individuellaförutsättningar.För det tredje - för att inte bli alltför långrandig -kommer det att bli svårartade effekter för permanent-boende i för fritidsboende attraktiva områden.Som exempel på allt detta kan jag berätta att vi,vid en fördjupning som vi har gjort inom vårt parti, idet statistiska underlaget - köpeskillingsstatistiken -funnit ett exempel där köpeskillingen befanns vara4,06 gånger det hittillsvarande taxeringsvärdet, för attvara exakt. När fastigheten i fråga identifierats i verk-ligheten befanns det vara på det sättet, att fastighetenjust före försäljning varit föremål för en betydandeupprustning och förbättring.Detta visar i blixtbelysning att det i detta enskildafall i realiteten inte var samma fastighet som jämför-des vid å ena sidan tidigare taxeringstillfälle och åandra sidan försäljningstillfället, på sätt som förutsättsi underlaget. Det medverkar till felaktiga nya taxe-ringsvärden.En anledning till att detta exempels orimligheterkan passera tämligen obemärkt är att den lokala för-troendemannamedverkan helt harborttagits. Vi motsatte oss det när det genomfördes,och har vi facit av den åtgärden. Byråkratisk stel-benthet har ersatt förtroendemännens lokalkännedomoch sunda förnuft och det mått av ödmjukhet somsådana frågor tarvar.Jag vill mot bakgrund härav fråga finansministernom han är beredd att överväga förtroendemannamed-verkan i det framtida taxeringsarbetet.Anf. 43 ()Fru talman! Det låter på oss här i kammaren somom samtliga villaägare i landet skulle kvida under envåldsam börda. Så är det faktiskt inte. Många av osshar inte så dyra hus, och inte heller har de blivit såupptaxerade att det är något vi klagar över. Men detfinns allvarliga undantag - flagranta övergrepp, skullejag vilja säga - i form av felaktig taxering. De missta-gen måste kunna rättas till.Vad som har blivit mycket uppmärksammat är deattraktiva fritidshusområdena, där man kan sälja enynka sjöbod för och liknande. Dethar visat sig nästan omöjligt för människor med van-liga inkomster att bo kvar och kunna betala skatten.Nu kan man inte anse att det är någon större kata-strof för de människor som bor där att de blir miljonä-rer när de säljer sitt hus.