prot · GI09101 · 1995-05-09 00:00:00 — Har prästen begått ett brottsom visar att han uppenbarligen är olämplig att innehasin anställning får hon eller han avskedas. Frågor omåtalsanmälan och avskedanden prövas av domkapitleti det stift där prästen har sin anställning.Det ankommer alltså inte på mig som kyrkominis-ter att undersöka om präster bryter mot gällande lag-stiftning och därefter vidta åtgärder mot dem.Vad gäller just asylsökande vill jag dock under-stryka att det inte är brottsligt att låta asylsökandevistas i en kyrka. finns det inte enligt gäl-lande lagstiftning några särskilda frizoner där ingri-panden inte kan ske mot personer som eftersöks.Som jag ser det finns det bland oss svenskar enutbredd respekt för kyrkorummets helgd. Jag trorockså att många upplever det som positivt att männi-skor verksamma inom kyrkan utifrån det kristna bud-skapet stöder asylsökande i deras utsatta situation ochsom ett led i detta upplåter sina kyrkor.Anf. 84 ()Fru talman! Jag tackar för svaret. Det innehöll in-ledningsvis mycket brödtext som inte hade med minfråga att göra. Men à la bonheure, jag godtar det.Vad det konkret handlar om är att många utanfördetta hus är irriterade över att präster utan någon formav konsekvens själva kan ta lagen i egna händer ochgömma eller dölja människor som, trots att vi harEuropas mest generösa asyllagstiftning, inte får lov attstanna här. Det handlar inte om att upplåta kyrkansom någon form av bostad, som statsrådet har sagthär. Man gömmer dem för att man tror att de på detsättet är oåtkomliga för myndigheterna. Detta är jupoängen i det hela, för annars kunde de ju gömma sigi vilken lokal som helst. Poängen är att man tror attkyrkorummet skall vara heligt under alla omständig-heter.Jag vill fråga statsrådet: i regeringen är detegentligen som är representativ i denna fråga? Jag harnämligen hört andra statsråd som inte delar Ulvskogsuppfattning i den här frågan. Exempelvis har haft sina fajter med mig i medierna, där hanhar uttryckt en exakt motsats till den skrivna text somi dag föreligger i kammaren.Fru talman! Slutligen någonting om konsekvens:Om t.ex. en präst anser att en person, som har begåttett allvarligt brott, har gjort fel, skall han då kunnagömma denna person i kyrkorummet?Anf. 85 Statsrådet ()Fru talman! Jag vill börja med att säga att dekyrkligt aktiva personer som på olika sätt har ageratför de asylsökande inte tar lagen i egna händer. Det ärnämligen inte brottsligt att gömma flyktingar. Det ärdet ena.När det sedan gäller vad som gäller tror jag nogatt jag och säger ungefär samma sak.Vi rättar oss nämligen efter vad som står i utlänning-slagen, 10 kap. 3 §. Där står följande: Den som ge-nom att dölja en utlänning eller genom en annan så-dan åtgärd försöker hindra verkställighet att ett beslutom avvisning eller utvisning döms till fängelse ellerböter om gärningen skett i vinningssyfte.Har gärningen icke skett i vinningssyfte, är denalltså icke brottslig. Detta är vad som är vägledandeför både och mig i den här frågan.Anf. 86 ()Fru talman! Jag har trots allt bara genomgått fem-årig folkskola, men jag är ändå läskunnig. Jag har lästi tidningar, hört på radio och sett på TV hur LeifBlomberg har deklarerat en helt skild uppfattning motden som statsrådet framför.Jag vet mycket väl att det inte är brottsligt attgömma flyktingar, om det inte sker för egen vinningsskull. Men även statsrådet borde inse att en del flyk-tingar som misstänker att de inte får sin asylansökanbeviljad söker sig till kyrkorummet av ett enda skäl,nämligen att de har ingivits uppfattningen att de där äroåtkomliga för myndigheterna. Anser statsrådet attmin tolkning i detta avseende är fel?Anf. 87 Statsrådet ()Fru talman! Jag kan inte tolka hur asylsökande,som kommer hit och som inte känner det svenskasamhället, resonerar. Det vill jag inte ge mig in på.Däremot kan jag nämna att denna fråga naturligtvis ären fråga som sysselsätter de kyrkligt aktiva i hög grad.Ärkebiskopsämbetet har i en arbetsgrupp, i vilkenäven representanter för Polisen har ingått, utrett frå-gan om hur man skall förhålla sig till asylsökande somsöker sig till kyrkan. Arbetsgruppens förslag har nuremissbehandlats, och biskopsmötet kommer att taställning till förslaget . Eftersom det inteär brottsligt att gömma flyktingar, är det viktigt attkyrkan tillsammans med Polisen diskuterar frågan.Det tycker jag är alldeles utmärkt.Jag vill avsluta med att meddela en personlig syn-punkt. Jag tror nämligen att det i ett humant samhälleåtminstone måste finnas någon form av moralisktfredade zoner.Anf. 88 ()Fru talman! Jag kan rent teoretiskt hålla med omprincipen. Men i det här fallet har detta satts i system.Det finns vissa präster som tydligen älskar att fram-träda i medierna som något slags övermänniskor somkänner mer för de asylsökande än vad alla vi andragör.Jag vill tala om för statsrådet att denna fråga intebara sysselsätter kyrkligt aktiva, utan även folk utan-för är mycket förvånade över en delprästers självsvåldiga tilltag.Jag undrar: Varför skall man göra skillnad mellanatt jag som präst gömmer en flykting i en kyrka ochatt jag gömmer en flykting i mitt kök hemma i Mal-mö?Anf. 89 Statsrådet ()Fru talman! Detta har naturligtvis granskats ge-nom åren, därför att det har ju förekommit ingripan-den från polisiära myndigheter i kyrkor. Därför harJustitiedepartementet haft anledning attgranska dessa frågor.Det är helt enkelt så, att man visst kan genomföragripanden i en kyrkolokal utan att det strider moträttegångsbalken eller mot polislagens regler. Men etttvångsmedel får aldrig göras mer ingripande än vadsom är nödvändigt med hänsyn till syftet med åtgär-den, som det heter.Det vägledande är att tvångsanvändning i kyrko-lokaler måste vägas mot andra samhällsvärden ochhanteras med försiktighet och omdöme. Det tycker jagskall vara vägledande också för ett humant samhälle.Anf. 90 ()Fru talman! Jag vill bara mycket kort konstateraatt om jag som ledamot av riksdag eller somvanlig svensk medborgare tycker att en person ärorättvist behandlad och att han eller hon borde erhållaasyl i och jag vill gömma personen i minkällare, på min vind eller i mitt kök, så kan polisen gåin där. Det accepterar statsrådet. Däremot kan enpräst, som har samma uppfattning som jag i den ak-tuella frågan, gömma personen i kyrkorummet. Dettakan inte polisen förhindra med stöd av konventioner.Anf. 91 Statsrådet ()Fru talman! Slutligen: Det finns en del lokaler somvi behandlar annorlunda än garageeller källare. Det gäller kyrkolokaler, tidningsredak-tioner och ytterligare ett fåtal lokaler.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1994/95:480 omlönegarantiAnf. 92 Statsrådet ()Fru talman! har frågat mig omlönegarantireglernas tillämpning vid beslut om löne-garantimedel.Bakgrunden till frågan är den s.k. karensregelnsom infördes i lönegarantilagen. Re-geln innebär att en arbetstagare, som inom de tvåsenaste åren före konkursbeslutet har beviljats ersätt-ning genom lönegarantin för lönefordringar som hu-vudsakligen har uppstått i samma verksamhet, inte harrätt till lönegaranti för sina lönefordringar i den senas-te konkursen. Från regeln finns endast ett undan-tag, nämligen om arbetstagaren har anvisats anställ-ningen av offentlig arbetsförmedling.Svaret på denna fråga är att regeringen redan harvidtagit åtgärder för att ändra karensregeln.I proposition 1994/95:180 Löneskydd vid uppre-pade konkurser föreslår regeringen att karensregelnskall ändras så att det alltid skall vara möjligt att be-akta omständigheterna i det enskilda fallet. I praktikenkommer den föreslagna ändringen att innebära attarbetstagare som råkar ut för att verksamheten där deär anställda går i konkurs upprepade gånger i normal-fallet har samma rätt till lönegaranti som andra arbets-tagare vars arbetsgivare försätts i konkurs.I denna proposition har regeringen pekat på attäven andra regler som har betydelse för skyddet avarbetstagarnas fordringar vid arbetsgivarens konkurskan behöva övervägas på nytt. Arbetet med att utfor-ma direktiv till en sådan utredning pågår för närva-rande inom Arbetsmarknadsdepartementet.Anf. 93 ()Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för detta svar.Jag är tacksam för att regeringen har lagt framförslag som innebär förbättringar för dem som kom-mer att bli drabbade. Men jag skulle vilja ställa enföljdfråga.Är det möjligt att de som redan befinner sig inne isystemet skulle kunna komma i åtnjutande av de nyaregler som skall träda i kraft?Anf. 94 Statsrådet ()Fru talman! Jag vet inte riktigt vad menar med frågan.Avser frågan en situation då man inte har fått er-sättning därför att det är arbetsgivarens andra konkursoch karensregeln med tvåårsgränsen har slagit till?Frågar om man då skulle kunna fåersättning enligt de nya reglerna - ett slags retroaktivlagstiftning - är svaret på frågan nej.Anf. 95 ()Fru talman! Jag är medveten om principen. Jagtycker bara att det är tråkigt att ett antal människor harblivit så orättvist drabbade. De har inte varit medvet-na om att det nya arbetet skall ha anvisats av våraarbetsmarknadsmyndigheter, och de hade kanske barapå någon dag när kunnat undvika att omfattas avkarensen.Jag önskar att man från regeringens sida trots allttittar på situationen. Det blir orimliga konsekvenserför ett antal människor.Anf. 96 Statsrådet ()Fru talman! Jag delar i grunden denna uppfattningoch insikten om de svårigheter som kan drabba en-skilda människor beroende på den lagstiftning som förnärvarande gäller.När vi gjort vårt förslag - det ligger på riksdagensbord sedan ungefär en månad - har vi tagit sikte på attfå en ny lagstiftning att träda i kraft . Detinnebär att lagen, som i de allra flesta fall, har enframåtriktande och inte retroaktiv verkan.Förslaget har redan lagts fram. Vi har ingamöjligheter eller avsikter att göra något annat meddenna lagstiftning än vad som föreslagits.Anf. 97 ()Fru talman! Jag har förstått det, men jag lämnarändå synpunkten att man borde titta över hur mångamänniskor detta gäller. prövas dessa fall rätts-vägen, om jag har förstått det rätt. Det är ingen lyckligsituation för någon av oss.Anf. 98 Statsrådet ()Fru talman! Jag har egentligen ingenting mer attsäga i denna fråga. Jag tycker som många människor oförskyllt har hamnat i klämberoende på en tidigare lagstiftning. Det är bl.a. avdet skälet som vi nu försöker förändra lagen. Den fåren framåtriktande verkan. Det är det som har varitavsikten. Någon retroaktiv verkan finns inte.Sedan inser jag också att det i sin tur innebär endel svårigheter för vissa människor.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner1994/95:A31-A49 till arbetsmarknadsutskottet1994/95:Bo10 till bostadsutskottet22 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänknaden1994/95:KU45, KU46 och betänkande1994/95:FiU26Skatteutskottets betänkanden1994/95:SkU20, SkU21, SkU29 och betänkanden1994/95:JuU20 och betänkanden1994/95:UU25Socialutskottets betänkanden1994/95:SoU18 och betänkanden1994/95:JoU18 och betänkanden1994/95:AU9 och AU1723 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionermed anledning av prop. 1994/95:181 Vissa ändringari miljölagstiftningen till följd av EU-medlemskapet1994/95:Jo37 av m.fl. (mp)med anledning av skriv. 1994/95:217 Samlade åtgär-der mot den ekonomiska brottsligheten1994/95:Ju20 av m.fl. (kds)1994/95:Ju21 av ()1994/95:Ju22 av och ()1994/95:Ju23 av Per och ()1994/95:Ju24 av m.fl. (m)1994/95:Ju25 av m.fl. (m)med anledning av prop. 1994/95:218 En effektivarearbetsmarknadspolitik m.m.1994/95:A50 av och ()1994/95:A51 av m.fl. (s)1994/95:A52 av m.fl. (m)1994/95:A53 av m.fl. (fp)1994/95:A54 av m.fl. (kds)1994/95:A55 av m.fl. (v)1994/95:A56 av m.fl. (mp)1994/95:A57 av ()betänkanden1994/95:FöU4 Försvarspolitiken 1995/961994/95:FöU5 Beredskapsbudget24 § Anmälan om frågaAnmäldes att följande fråga framställtsden 8 maj1994/95:484 av () till socialminis-tern om socialbidrag till turisterFrågan redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 16 maj.25 § Kammaren åtskildes kl. 16.14.Förhandlingarna leddes av talmannen.