prot · GI09107 · 1995-05-17 00:00:00 — föreslås därför begära av rege-ringen att den återkommer med förslag tillåtgärder som gör att överenskommelsens ekonomiskaförutsättningar tryggas.Utskottet tillstyrker vidare regeringens förslag attytterligare statliga garantier på 150 miljoner kronorställs ut för en fortsättning av arbetet med Görte-borgsöverenskommelsen.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden medhänvisning till bl.a. överväganden som regeringenförutsätts göra om eko-nomi och genomförande samt till den beredning somför närvarande pågår om det s.k. tredje spåret överRiddarholmen.Jag vill redan nu yrka bifall till utskottets hemstäl-lan.Om vi ser till dagens situation och först ser påDennisöverenskommelsen i visar den attkollektivinvesteringarna som Lokaltrafikansvarar för i stort sett genomförs som planerats, elleri en snabbare takt än vad överenskommelsen förutsät-ter.Planeringen av snabbspårvägen och förlängningenav tunnelbanan är dock försenade. På vägsidan pågårdet utbyggnad av yttre tvärleden. En del av Haninge-leden har dock försenats. Utbyggnaden av Ringen ärkraftigt försenad. Utbyggnaden av be-räknas bli försenad med , vilket innebär att deninte kan öppnas för trafik i stället för somplanerat 1997.I pågår också planeringen i huvudsakefter planerna.För trafiköverenskommelsen i harenligt budgetpropositionen statliga bidrag utbetalatsgenom i enlighet med överenskommentidsplan. länskollektivtrafik har därmed redovisat att regeringensåtagande inom ramen för den s.k. Malmöhusöverens-kommelsen är säkerställt. trafik har konsta-terat vissa förseningar vid genomförandet av åtgär-derna, men man beräknar att dessa förseningar skallkunna återhämtas. Hela programmet beräknas därmedkunna genomföras ,dvs. under 1998.I utskottets bedömning ingår att det är nödvändigtatt förbättra trafik- och miljöförhållandena i stor-stadsområdena. Jag vet inte om alla ledamöter riktigtär på det klara över hur stor mängd av bilar som fak-tiskt färdas i våra storstadsregioner, framför allt underrusningstrafik.Jag hade själv möjlighet att i går besöka Göteborg.I närheten av det nya passerar 60 000-70 000 fordon . På det sättet avskiljs hamnenoch därmed vattnet från resten av stan. Det är klart attdetta inte är acceptabelt.Det gäller för alla dessa tre städer att de ligger vidhamnar. Det innebär också att mycket tungt godskommer in i stadskärnorna och skall passera genomdem. Det gäller i , i och i Stockholm.När man talar om trafik- och miljöförhållandenahar man inte talat så mycket om den tunga trafiken.För dem som bor i stadskärnorna är detta en storfråga. Utbyggnaden av och Södra län-ken i baseras ju på att förhållandena skallförbättras för de boende i dessa områden. Man skallse till att tung trafik inte färdas där människorna bor.Detta har naturligtvis historiska betingelser. Stä-derna har placerats där de har placerats på grund avatt de var hamnstäder. Det är detta som har givit för-utsättningarna för och skönheten åt städerna men somnu också har inneburit problem.I alla tre städer har det förts kommunalpolitiskadiskussioner om hur man på lång sikt skall komma tillrätta med förhållandena. Tittar man i backspegeln kanman också konstatera att de beslut som har fattats harvarit för kortsiktiga. Det har ofta fattats beslut om enväg eller en del av en väg. Några helhetslösningar harinte varit vid handen. Det är detta som är bakgrundentill de diskussioner som har förts i våra storstäder. Omgreppet sedan blev för stort eller om man gick förlångt kommer historien att visa. Men bakgrunden ärentydig. Det gjordes felinvesteringar och kortsiktigainvesteringar som inte var till fördel för vare sig mil-jön eller trafikutvecklingen i våra storstäder.I kom förhandlingarna att gälla inte ba-ra miljö, utan det var miljö, tillgänglighet och struktursom var de nyckelord som fanns med i överenskom-melsen. Miljö var nyckelordet för att vi skulle fåbättre förhållande i storstäderna. Tillgänglighet varnyckelordet för att de som bor i storstäderna skulle hamöjlighet att utnyttja olika delar av storstaden ochmöjlighet att komma till sina arbeten.Jag vill erinra kammaren om att det faktiskt är så,att i storstadsområdena har människorna de längstarestiderna till sina arbeten. Det är inte en slump attockså tillgängligheten tas upp i en storstadsöverens-kommelse.Slutligen är det naturligtvis intressant att se hurman strukturellt kan påverka en stad som har sin kär-na vid en hamn på ett sådant sätt att strukturen i siginnebär bl.a. miljöförbättringar och en bättre närings-struktur.Alla de här tre städerna utgör också regionala ochcentrala centrum. Därför är det också angeläget förinvånarna i det övriga landet att bry sig om hur det serut i dessa tre centrum. Om de fungerar de dåligtkommer detta att påverka också andra funktioner dehar gentemot det övriga landet. Jag vill därför påståatt detta är en riksangelägenhet.Ofta diskuterar man vad som sker i utlandet ochhänvisar till detta. Det sägs att motorvägar där innebärökad trafik, och att en storstadsöverenskommelse somDennisöverenskommelsen automatiskt skulle få sam-ma följd här hemma.I har man försökt göra något annat.Man har bestämt sig inte bara för en vägutbyggnadutan för en kombination av kollektivtrafikutbyggnadoch vägutbyggnad. Det är detta som är det unika ochdet som förhoppningsvis skall ge andra effekter ändem som man fått om man bara hade valt den enametoden.När man hör debattörerna tala om storstädernaskulle man kunna uppfatta det så att alla medborgaredär tar bilen, t.ex. till jobbet. Så är det inte. I Stock-holm har vi en mycket hög kollektivtrafikstan-dard och en mycket hög andel kollektivt resande. Frånde ytterstadsområden som ligger bäst till färdas irusningstrafik in till av deresande med kollektivtrafik.När man talar om att trafiken kommer att öka skalldessa resande ses som något som det är möjligtatt uppnå. En del bilåkande kommer vi aldrig attkomma ifrån, en del nyttotrafik vill vi ha och en delbil- och lastbilstransporter är nödvändiga för vårförsörjning. Det handlar alltså inte om att gå ifrånbilåkande till kollektivtrafikåkande. Tvärtom är det enfråga om att behålla det kollektivtrafikåkande vi har,och i bästa fall öka det. framställs det som omdet handlade antingen om det ena eller det andra.I bedömningen av kollektivtrafikglöms ofta bort att ett stomnät av kollektivtrafik iinnerstaden också redovisats. Betydelsen av dettastomnät och dess begränsande effekter för har kanske inte uppfattats av alladebattörer, och inte heller av alla medborgare. Faktumär att man i vill ta bort ett körfält från debästa och bredaste vägarna i staden och göra om dettill kollektivtrafikfält, vilket skulle innebära en väldigtkraftig fysisk begränsning av biltrafiken. Detta upp-märksammades så sent som för ett par månader sedanav Handelskammaren i , som då naturligt-vis också protesterade mot förslaget.Jag tror att varken medborgare eller en del debat-törer riktigt har insett hur kraftiga de åtgärder påmiljöområdet som föreslås i paketet är, och vilkaeffekterna kommer att bli. Trafiken kommer att tving-as ut ifrån innerstaden. Dessutom tillkommer tullarnaoch deras effekt för att bidra till att miljön i Stock-holm blir bättre.Vad menar med demokratiskt för-ankrad? Jag har redan redovisat att kammaren tidigarefattat sådana beslut liksom de beslutande församling-arna i , och . Vad är detför demokratiska beslut som förväntarsig att vi skall fatta utanför parlamenten? Detta för-slag är förankrat i de beslutande församlingarna.Någon talare nämnde att det finns ett ytterstads-problem i storstadsområdena. Personligen tycker jaginte att detta problem har uppmärksammats tillräck-ligt. Det som redovisas till medborgarna i Stockholmär ofta det s.k. centrum- eller innerstadssnittet. Enligtdetta har trafiken ökat med från 1976fram till . Men vi mäter också det s.k. region-centrumsnittet, som innefattar hela kom-mun och . Där har trafiken undersamma period ökat , och där finns ocksåfler bilar. rör sig 710 000 bilar i region-centrumsnittet, mot 541 000 bilar i innerstadssnittet.Ju glesare det blir, desto svårare blir det att kollektiv-trafikförsörja. Det är vårt dilemma. Ju längre ut vikommer, desto svårare är det att klara trafiken medkollektivtrafikmedel.De överenskommelser som är träffade är en kom-bination av begränsningar i innerstaden för att tvingabiltrafiken bort från innerstaden och satsningar påkollektivtrafikområdet. Men det nya, som inte går attjämföra med världen i övrigt, är att vi här söker enkombination av olika åtgärder. Det är det som skiljerdet här paketet från paket som tidigare redovisats iandra länder.Ekonomin är, som jag sagt, bekymmersam när detgäller dessa överenskommelser. Utskottet har pekatpå det och bett regeringen att komma tillbaka med enredovisning. Vi får i anledning av det återkomma tilldiskussionen.Herr talman! Än en gång yrkar jag bifall till ut-skottets hemställan.Anf. 5 ()replikHerr talman! säger att det intefinns några pengar och att det är anledningen till attdet inte kan göras nya satsningar, t.ex. det som jagsjälv föreslog. Då skulle jag vilja poängtera att pro-blemet inte är att det inte finns några pengar. Uppen-barligen finns det pengar att satsa på Dennispaketet.Problemet är felsatsningar.Ingen har sagt att all trafik skall varakollektivtrafik eller att stockholmarna inte an-vänder kollektivtrafikmedel. Däremot är det ganskaklarlagt att ökade satsningar på vägar ger ökad bilism.Varför skulle gentemot alla andra städervara ett undantag? Det kan jag inte förstå.Uppfinnare flyr därför att de inte fårsina uppfinningar erkända och inte får något stöd. Detär ett stort problem när vi har så stor kapacitet. Vi kanfråga oss hur vi egentligen förvaltar det intellektuellakapitalet när vi inte satsar på nytänkande, vilket integörs i Dennispaketet.Vad gäller den finansiella frågan har själv påpekat att det finns oklarheter om hurfinansieringen av Dennispaketet skall gå till. Jag und-rar vem som här inne är beredd att ta på sitt ansvar attkostnaderna rusar i väg ytterligare och att skattebeta-larna skall få stå för dem i slutändan, vilket vi aldrighar uppfattat skulle vara avsikten.Vad gäller den trafik som faktiskt skall till Stock-holm, godstrafik och liknande, finns det flera lösning-ar. Det finns en väldigt bra hamn i somskulle kunna överta en del av godsmottagningen.Endast 7 % av trafiken är genomfartstrafik. Det göratt det finns ökade möjligheter att satsa på kollektiv-trafik.Anf. 6 () replikHerr talman! Jag har redovisat hur stor del av demsom åker till redan åker kollektivt. Pro-blemet är inte att hitta på nya lösningar, utan proble-met är att klara ekonomiskt de kollektivtrafiklösning-ar som redan har föreslagit och som ingår i paketet.Det görs en stor satsning på kollektivtrafik i Dennis-paketet.Jag har sett att i sin reservation sägeratt man skall klara lika mycket trafik på spår som påväg. Jag vill påstå att man gör det. Den delen i Miljö-partiets reservation är redan tillgodosedd och visar påatt inte sett att det ingår kollektivtrafik-satsningar i paketet.Anf. 7 ()replikHerr talman! Självklart har vi i sett attdet görs kollektivtrafiksatsningar. har,som mycket väl vet, varit oerhörtaktivt vad gäller Dennispaketet. Men det är inte dettafrågan gäller, utan det handlar om ökade satsningaroch framför allt om en medveten satsning åt ett vissthåll. Så länge socialdemokraterna inte är beredda attgöra det tycker jag att vi har väldigt olika syn på kol-lektivtrafiken.Anf. 8 () replikHerr talman! talar om ökade satsningar, inte om omfördelningar.Kammaren i övrigt diskuterar faktiskt om att klaradetta inom den ekonomiska ram som gäller.Anf. 9 () replikHerr talman! Jag måste fråga socialdemokraterna egentligen står i dessa frågor.I och i överenskommelsen har man sagt vill ha miljöprövning. Men här tycks det intenödvändigt.Jag vill instämma i vad sadeom ekonomin. Det handlar om väldigt stora summor,och de läggs fel. Det finns alternativ - var inne på dem. De behöver inte bli dyrare,men det behövs en omfördelning av pengarna.Jag vill även ta upp frågan om ytterstadsområdenavars trafikbehov inte är tillgodosedda i Dennispaketet.De som bor utanför tullarna i har rätt storaproblem att få bra och fungerande kommunikationer.Då funderade jag på möjligheterna till telekommuni-kationer, att telependla. Tjänstemän kunde stannahemma någon dag . Det skulle kunna innebä-ra en betydlig minskning av biltrafiken till Stockholm.Ingemar säger att många åker kollektivti dag. Men det är fortfarande en alldeles för stor andelsom väljer bilen och gör det i rusningstrafik. Vi kaninte satsa på mer bilism, det har vi inte råd med. Vitalar mycket om de ekonomiska kostnaderna, men vimåste faktiskt också ta upp de ekologiska kostnader-na, som ju blir avsevärda och höjs med anledning avDennispaketet.Anf. 10 () replikHerr talman! Miljöprövningen görs lokalt. Lag-stiftningen innebär att den skall ske lokalt. Den kom-mer att genomföras och har redan till stora delar ge-nomförts. som vi jobbat med paketet harmiljöprövningen varit en hand i handsken; vi harparerat och undersökt miljöfrågorna.Eva har däremot rätt när det gäller yt-terstadsdelen. Det är i första hand en innerstadssats-ning som görs. talar om tjänstemänsom kunde stanna hemma. Det är nog snarare så attdet just är många av LO-medlemmarna som bor iförorterna, och de har inte en möjlighet att utföra sittarbete via telekommunikationer, utan arbetet måsteutföras med händerna. Man behöver uppmärksammaockså dem som bor längst bort och har arbeten inne istaden som måste utföras med händer. De har intemöjligheter att använda telekommunikationer.Anf. 11 () replikHerr talman! Jag hävdar ändå att socialdemokra-terna talar med kluven tunga. Man säger att man bådevill satsa på Dennispaketet och värna miljön.Var är regeringen i den här debatten? är talesman för utskottsmajoriteten, men detär regeringen som vill tillskjuta medel. Där har vi fåttolika besked från olika ministrar. Det vore intressantatt höra uppfattning om tredje spåret.Hon har gått ut offentligt och haft tunga synpunkter.Men regeringen har valt att inte vara med i den härdebatten just därför att man går ut med dubbla bud-skap.Anf. 12 () replikHerr talman! Tack, , för en braredovisning. Vi skiljer oss dock i slutändan. Som jagser det är betänkandet egentligen ett underkännandeav uppgörelsen. Men utskottet väljer att skydda upp-görelsen. Det hade varit riktigare att ge allaen chans att sätta sig på nytt och diskutera frågan frånbörjan. Det hade underlättat att lösa många knutar.Ingemar frågade vad jag menar meddemokratin i detta sammanhang. Utgångsläget i dis-kussionerna är en överenskommelse mellan tre partierdär man säger att statsmakterna vid godkännandet avöverenskommelsen klart uttalat att de i överenskom-melsen ingående järnvägs- och vägprojekten är avmycket stort nationellt intresse och att därmed inga avde i överenskommelsen ingående projekten skallkunna förhindras genom kommunalt veto. Om manhar en sådan tanke bakom det hela då bäddar man förförseningar, problem, ökade kostnader, stenar påvägen. Det vore bättre om man öppnade dörrarna ochtillsammans diskuterade från nolläget - jag vet attproblem finns - hur man får fram ett hållbart programför trafiken och miljön inom de ekonomiska ramarna.Det är ekonomin som det i första hand handlar om,vid sidan om miljön givetvis. Man får rätta munnenefter matsäcken.Jag är rätt övertygad om att vårt ekonomiska lägenu och framåt inte tillåter projekt av den härtypen där kostnaderna galopperar okontrollerat. Därtror jag att vi har samma uppfattning.Anf. 13 () replikHerr talman! När det gäller överenskommelsen förStockholm kom jag själv som borgarråd att snabbtföra den till fullmäktige för beslut. Därefter har detvarit fler mellanliggande val, vilket gör att männi-skorna haft möjlighet att ta ställning till de partiersom står för olika typer av överenskommelser.Vad gäller fortsättningen vill erinra om vad utskot-tet säger, nämligen att utskottet för sin del anser attdet är önskvärt att regeringen tillsätter en styrgrupp,en samordnare eller motsvarande för att underlätta endiskussion mellan staten och regionen om olika frågorrörande Dennisöverenskommelsen.Jag vill påstå att det har varit ett problem att statenoch kommunerna, regionerna, har olika system. Dethar varit väldigt svårt att komma vidare i den härdiskussionen mellan de olika parterna. Den lokaladelen har fått flera olika besked av den centrala myn-digheten, och det har varit väldigt svårt att riktigt vetavad staten har velat.Det är en lärdom som jag tror att vi skulle kunnata till oss i kommande överenskommelser. Statensförslag bör göras tydligare när man skall fortsättabereda en överenskommelse. har faktisktockså ensidigt ändrat på överenskommelsen å statensvägnar, vilket naturligtvis inte heller underlättar idiskussioner med en region och kommuner.Anf. 14 () replikHerr talman! Jag är den förste att erkänna att dethär inte är några lätta saker att handskas med. Men enförutsättning för sådana här stora projekt är ändå attde som bor i området så långt som möjligt måste haen chans att påverka utvecklingen. Det tar tid, visstgör det det, men den grundförutsättningen måste fin-nas.Jag är glad att vi under resans gång har kunnat på-verka det här projektet också från sida. Detblev ett delat Dennisprojekt. är Österled ochVästerled inte med under statsgaranti än så länge ialla fall. Vi fick särskilda anslag till miljöinvestering-ar, tre och en halv miljard till kollektivtrafiken, ensärskild utredning om vägtullarna och inrättande av ennationalstadspark.Jag är rädd för att det, när det gäller ekonomin,blir precis så som sade: Vi kan hagjort felinvesteringar, vi får lära av det. Vi kan hatagit kortsiktiga beslut, vi får lära av det. Men låt ossdå lära av detta och sätta stopp ett slag, genomföraomförhandlingar och inte anslå nya pengar förrän ettnytt projekt finns.Anf. 15 ()Herr talman! Huvuddelen av den del av proposi-tionen och det betänkande vi behandlar handlar omStockholmsöverenskommelsen, så jag kommer attkoncentrera mig till den.Jag vill börja med att stryka under att förslaget ihuvudsak gäller statliga garantier, dvs. att det intehandlar om att staten skall bekosta huvuddelen avdessa investeringar.Genom Stockholmsöverenskommelsen kommerman att genomföra ganska storainvesteringar i trafiksystemet. Det är tänkt att vägut-byggnaderna skall finansieras helt genom avgifter påvägtrafiken. Kollektivtrafiken skall finansieras i vissadelar gemensamt av och staten. Till ut-byggnaden av kollektivtrafiken går också staten inmed ett extra investeringsbidrag. Man tar också medelur flerårsplanen för vägar, som man överförtill kollektivtrafiken.För att en överenskommelse skulle kunna kommatill stånd, herr talman, krävdes det en hel del komp-romissvilja från de olika parterna och klargörandenfrån statsmakternas sida. Från parternas sida i regio-nen var man överens med regeringen om att de före-slagna investeringarna skulle ses som en helhet. Sam-tidigt var det viktigt att spelreglerna gentemot stats-makterna var klara.Den preliminära överenskommelsen redovisadesför i en proposition.Riksdagen uttalade sig också positivt, bl.a. om helhe-ten, och ansåg att det var angeläget att den utvecklingman skissade verkligen fullföljdes eftersom det skullefrämja en utveckling av såväl regionen som landet iövrigt.Utbyggnaden av trafiklederna, en komplett ringledrunt innerstaden och en yttre tvärled, miljöförbättran-de åtgärder i inner- och ytterstad, ettstomnät för busstrafiken i innerstaden och infartspar-keringar är enligt överenskommelsen avsedda att heltfinansieras genom avgifter på vägtrafiken.Sedan är det ju så, och det är naturligt, att miljö-frågorna har diskuterats ganska ordentligt i sambandmed just Stockholmsöverenskommelsen. Låt migdärför slå fast att detta Dennispaket, som man kallardet, ger positiva effekter för såväl miljön vad gälleravgaser som miljön vad gäller buller. Det vet ju allaatt stillastående eller trögflytande bilköer ger mycketstora utsläpp. Med bättre vägar får man en jämnarehastighet i trafiken, och därigenom minskar ocksåavgasutsläppen betydligt.Man räknar med att de här satsningarna kommeratt medföra att trafikarbetet i innerstadminskar med fram jämförtmed hur det skulle ha sett ut annars.Herr talman! Köerna och avgasutsläppen kommeratt minska med de föreslagna investeringarna. Det görockså bullret och trafikarbetet i innerstad.Om man också ser på vad som har beräknats vadgäller samhällsekonomiska nyttoeffekter och s.k.intäkter, framgår att det har beräknats att värdet av dekortare restiderna, som kommer att bli resultatet,uppgår till någonstans i intervallen 10-20 miljarderkronor. Om man ser på de regionala ekonomiskaeffekterna, dvs. hur effekterna blir i olika delar avStockholmsregionen, framgår att det har beräknats attde positiva effekterna är värda mellan 25 och 30 mil-jarder kronor.Det finns mycket som talar för det här paketet, såjag yrkar bifall till utskottets hemställan och avslag påreservationerna.Jag vill också kommentera en del av det som harsagts i debatten och det som har nämnts i reservatio-nerna till betänkandet.Det antyds och det sägs att den här formen avsatsningar, bl.a. på nya vägar, skulle generera merbiltrafik. Då kan vi se hur det ser ut i verkligheten. Vikan fråga exempelvis dem som bor i närheten avNorra om de har märkt att det blivit merbiltrafik när man har öppnat en del av Norra länken.Nej, biltrafiken har minskat betydligt och förts övertill den här delen av . Om man ser påhela det trafikarbete som har förts över och räknarihop alla resor, kan man inte påvisa att resandemäng-den har ökat mer, just därför att man har byggt enbättre väg. Det resonemang som har förts här hålleralltså inte.Vi har läst i tidningen att det i går var en träffmellan regeringen och parterna i regionen. Det visadesig att problemet framför allt fanns i stadsmajoritet. Men jag kan med glädje säga, efter att haläst tidningen, att det sändes positiva signaler om attde nu skall försöka klara den tidsplan som finns. Detär viktigt att så sker, och jag välkomnar de här nyasignalerna.Jag har också några frågor, som jag tycker skallställas till dem som framför kritik mot den här över-enskommelsen. Det är framför allt tre frågor.Den första frågan är: Hur skall man lösa regionenstrafikproblem? Jag pratar då om både kollektivtrafikoch vägtrafik.Den andra frågan är: Hur skall man se till attminska trafiken i ? Det kan varabra att få ett svar på den frågan också.Den tredje frågan är: Om man nu pratar om storasatsningar, vilket man gör bl.a. på kollektivtrafiksi-dan, hur skall man finansiera dessa satsningar? I denöverenskommelse som ligger är det framför allt väg-trafiken som går in och finansierar kollektivtrafik-satsningarna. Men om man inte har någon trafik att taavgifter från, hur skall man då finansiera stora kollek-tivtrafiksatsningar?Anf. 16 () replikHerr talman! talar om de positiva ef-fekterna av Dennispaketet. Jag kan instämma med JanSandberg så till vida att den satsning på kollektivtra-fik som görs är mycket positiv och nödvändig. Densatsning som görs på motorleder och vägdelar iStockholms län har däremot inte de positiva effektersom talar om. Jag vill i högsta grad istället lyfta fram de negativa effekterna av de sats-ningarna.Vi talade tidigare om ytterområdena i Stockholmslän, där det finns gröna kilar, dvs. De kommer att starkt påverkas av den härutbyggnaden.Jag vill också hävda, att med utbyggnaden av tra-fiklederna kommer ökad bilism - det har klart konsta-terats. De positiva effekter i trafiken som talar om beror väldigt mycket på en förfinadteknik, utvecklade avgassystem för bilar och en radandra saker. På det sättet blir det minskade utsläpp.Vi har varit inne på frågan hur detta skallfinansieras, och vi i anser att pengarnaskall gå till de kollektiva trafiksatsningarna. Det be-höver inte kosta mycket mer än vad man från rege-ringens sida och från kommunernas sida nu är villigaatt lägga på vägutbyggnad.