prot · GI09105 · 1995-05-15 00:00:00 — Vad gäller arbetsdokument kommer vi vidare -parallellt med ansträngningarna att i ökande grad fåfram svenska texter - att verka för att användningenav engelska och franska jämställs i praktiken, så attrådsdokument i engelsk version utkommer samtidigtmed den franska texten.Vad beträffar andra fråga - om vilkaåtgärder regeringen tänker vidta för att underlättatillgången till EU-handlingar på svenska - vill jagrikta uppmärksamheten mot det beslut som regeringenfattade om Översättningsdelegationen.Delegationen ges möjlighet att på uppdragsbasis utfö-ra översättningsarbete åt EU-institutionerna.Bristen på översättningsresurser inom EU är förnärvarande stor, och uppbyggnaden av sådana resur-ser kan beräknas ta upp till för att nå en god-tagbar nivå. Regeringen har därför beslutat att geÖversättningsdelegationen möjlighet att - mot ersätt-ning från EU:s gemensamma resurser - under entvåårsperiod åta sig uppdrag från EU-institutionerna.Detta beslut har fattats mot bakgrund av att delegatio-nen kommer att avsluta sitt uppdragatt översätta hela från tiden före den 1januari 1995.Samtidigt som regeringen understryker EU:s an-svar för översättningsverksamheten och nödvändighe-ten av att institutionerna inom EU fullföljer dettaansvar, bibehålls och utnyttjas den unika samladekompetens som delegationen har. Detta gör det möj-ligt att snabbare få framsvenska texter, av högre kvalitet än vad som annarsskulle varit fallet.Förutom en bättre tillgång till EU-dokument påsvenska ger denna lösning också fortsatt inflytandeöver översättningsarbetet och därmed också över detsvenska regelverkets utveckling i språkligt och redak-tionellt hänseende. Regeringen är angelägen om attverka för att de principer och riktlinjer för begripligaoch enkla författningar som följs i ocksåbeaktas i författningsarbetet inom EU. Det gäller bådenär förslagen utarbetas, i allmänhet på franska ellerengelska, och när dessa källtexter översätts till svens-ka. Den kunskap som finns bl.a. hos regeringskansli-ets språkexperter, hos delegationens översättare och ide olika text- och termbaser som byggts upp underöversättningsarbetet bör därvid tas till vara.På tredje fråga - angående förstärktautbildningsinsatser - vill jag peka på följande. Rege-ringen vidtar åtgärder såväl på kort som på lång siktför att komma till rätta med bristen på kvalificeradeöversättare och tolkar. måste vi vara med-vetna om att det handlar om att bygga ut en mycketkrävande utbildning för att få fram ett antal specialis-ter med mycket hög kompetens. Det största problemetär inte otillräckliga medel, utan snarare den bristandetillgången på kvalificerade lärare. Detta är huvudskä-let till att frågan måste betraktas i ett längre tidspers-pektiv och att den - där det är möjligt - bör lösas isamverkan med EU-institutionerna.Som framgår redan av propositionen om Sverigesmedlemskap i anslogs /94 sär-skilda medel för den första internationella konferen-stolkutbildningen i . Dessutom har för inneva-rande budgetår vidStockholms universitet, som har ett nationellt ansvarför utbildningen av tolkar och översättare, tillförtsmedel för planering och genomförande av viss ut-bildning av konferenstolkar och översättare.För att så snabbt och effektivt som möjligt avhjäl-pa bristen på konferenstolkar inrättar regeringen entolkskola i Sverige förlagd till universitet.Antagning till denna utbildning höstterminen 1995har just avslutats.För att långsiktigt öka tillgången på översättareplanerar regeringen att kraftigt förstärka resursernasom bl.a. avser utbildning av översättare och somkanaliseras till universitet och högskolor via Tolk-och översättarinstitutet.Herr talman! Det svenska språket har genom EU-medlemskapet fått en starkare ställning i det interna-tionella samarbetet än tidigare. Regering-en kommer att se till att denna starkare formellaställning fullt ut får genomslag också i EU:s dagligaoch praktiska samarbete. Detta kommer att ske genomen konsekvent språkpolitik gentemot EU-institutionerna, genom samverkan med andra med-lemsländer och genom målmedvetna åtgärder på detnationella planet.Anf. 71 ()Herr talman! Jag vill börja med att tacka statsrådetMats för det välvilliga svar som jag har fåttpå min interpellation om svenska som EU-språk.Jag förstår att regeringen har mycket bra intentio-ner, och det är utmärkt. börjar docksitt svar med att framhålla att svenskan i och med EU-medlemskapet fått en formellt starkare ställning i detinternationella samarbetet. Men jag anser att det ock-så är viktigt att se på svenskans reella ställning. Moti-vet till att jag skrev interpellationen, för drygt en ochen halv månad sedan, var att det vid samma tidpunktförekom en debatt i tidningarna om svenskans reellaställning i EU. Denna debatt fördes främst av EU-parlamentarikerna ochMargaretha af Ugglas.Man kunde i en tidning läsa en beskrivning av huren session går till, den som hölls i den 25-27april. Det framkom att denna session höll på att slut ifullständigt kaos. Det material som skulle behandlaskom i flera fall fram före parlamentetssammanträde, och flera av materialen var inte likaöversatta till alla språk.Herr talman! har beslutat att allasvenskar skall kunna tala och använda svenska obe-hindrat i EU. Men hur har det fungerat i praktiken?Vissa möten har tolkats till samtliga språk utom tillsvenska.Sverige har visserligen protesterat, men någrasvenska politiker har tagit egna konsekvenser av denbristfälliga tolkningen och översättningen. Exempel-vis har förra utrikesministern sig av engelska vid utskottsmöten, trots att detförekommit översättning till och från svenska. NärAnita höll sin första presskonferens som EU-kommissionär talade hon engelska. Det var t.o.m. såatt pressmeddelandet fanns på franska och engelskamen inte på svenska.När den blivande EU-revisorn av talade han engelska.Det här är exempel på hur svenska politiker ochäven ämbetsmän löst frågan om svenska språketsreella ställning i EU. De talar engelska trots svens-kans officiella ställning och trots påbud.Herr talman! Jag kan inte låta bli att tycka att MatsHellströms svar på min första fråga låter litet motsä-gelsefullt. Han säger att den grundläggande utgångs-punkten när det gäller tolkning är att vi inte godtarnågon särställning, vare sig positiv eller negativ, förenskilt språk.Vad gäller arbetsdokument sade man kommer att verka för att användningen avengelska och franska i praktiken jämställs, så att råds-dokument i engelsk version utkommer medden franska texten.I mina öron låter detta praktiskt, men ändå som ensärbehandling av de två stora språken engelska ochfranska.När det gäller svaret på min andra fråga vill jagsärskilt beakta svenska språkets ställning i . Jag utgår från en promemoria som ärdaterad och som domaren står bakom. Promemorian är tillställdgruppledarna för de svenska medlemmarna av . Den behandlar budgeten för 1995 i samband med de nya medlemssta-ternas anslutning.Jag skall koncentrera mig på de äskanden och be-slut som jag anser berör svenska språkets reella ställ-ning i . Det handlar naturligtvis omantalet tjänster.Av 142 äskade tjänster erhölls 100. Man lyfterfram att konsekvenserna av detta blir att utred-ningskapaciteten avseende svensk rätt och svenskadomstolars tillämpning av EG-rätten bortfaller. Vida-re skriver man att publicering av den svenska utgåvanav löpande domsamling riskerar attförsenas.Herr talman! Jag tycker att det är allvarligt närman påpekar att den svenska översättningsavdelning-en vid har ett mindre antal tjänster änövriga jämförbara länder. Konsekvensen sägs bli attutrymmet för medverkan av översättningsavdelningeni utgivningen av en svensk version av de historiskarättsfallen saknas helt. I detta arbetemåste man förlita sig till externa tjänster.Översättningarna av de historiska domarna tar fle-ra år. Exempelvis har ännu inte översatt allt,trots att man började - alltså för nio årsedan.Vidare sägs det i promemorian att domstolens ut-redningskapacitet avseende svensk rätt begränsas. Detär i och för sig inte en direkt språkfråga, men det ärändå en indirekt sådan. Utredningsenheten har bl.a.till uppgift att på begäran av domstolens ledamöterutföra rättsutredningar om rättsläget i medlemsländer-na och följa EG-rättens tillämpning. För närvarandehar en dansk tjänsteman hand om dessa uppgifter.Jag har en del annat att säga, men tiden rinner iväg. 72 Statsrådet ()Herr talman! Jag tycker att det är väldigt bra attSiv Holma tar upp denna fråga i interpellationen. Detär en viktigt fråga. Jag kan dela många av de åsikterSiv Holma har när det gäller målsättningarna. Jag harkanske litet andra uppfattningar om hur vi praktisktgår till väga, men det är viktigt att frågan om svens-kan verkligen tas upp och att den diskuteras också häri riksdagen.Jag vill göra några kommentarer till det har sagt.Jag tror att vi alltid kommer att få leva med pro-blemet att översättningar kommer att vara olika. Jaghänvisar till debatten i om . Detfinns en berömd resolution, som har ansetts vara denviktigaste som någonsin har antagits om MellerstaÖstern i , där den engelska och denfranska texten alldeles uppenbart betyder olika saker.Den har man av något skäl lyckats leva med politiskt iFörenta nationerna. Det har t.o.m. ibland ansetts somen fördel att det har varit olika tolkningar.Skämt åsido kommer vi att få leva med detta i alltinternationellt samarbete. Jag har ofta stött på - intespecifikt i EU, utan i andra internationella organ - slåss om bisatser som betyder väldigt olika sakerpå spanska och franska eller tyska och svenska.Det jag tar upp i interpellationen om att det hand-lar om det svenska språkets kvalitet är viktigt. Detkommer givetvis att ta tid, men vi måste verkligenarbeta med den frågan. Vi kan inte bara rekryteraöversättare osv., utan vi måste arbeta med att det skallvara kvalitet på de texter som översätts till svenska.När domstolstexter och lagtexter översätts från despråk de ursprungligen är skrivna på till svenska ärkvalitetsfrågan viktig. Det håller jag i högsta gradmed om.När det gäller svenskans reella ställning vill jagsäga att det förekommer, och att det säkert ocksåkommer att förekomma , att svenska före-trädare talar engelska. Den stora skillnaden är ju att vitidigare i internationellt samarbete alltid gjorde det.Engelska var alltid det språk på vilket svenskar kom-municerade i internationella sammanhang. Det viktigaär att grundregeln nu är att vi faktiskt talar svenska.Jag tycker själv att det känns ganska positivt attverkligen kunna göra detta. Det är litet ovant att utgåfrån att motparterna tar till sig vårt språk när vi arbe-tar internationellt. Men så är det. Det är en omställ-ning som kommer att ta tid, men jag är övertygad omatt det kommer att vara bra för alla de svenskar somdeltar i samarbetet. Givetvis kommer man även iframtiden i en ordväxling eller en debatt att ta tillnågot annat språk.När det gäller domstolen och den svenska doma-rens skrivelse vill jag säga att jag tycker att det ärutmärkt att Hans Ragnemalm går in snabbt, hårt ochkraftfullt och kräver resurser för att stödja svenskansställning i domstolen. Det är utmärkt att de svenskaföreträdarna visar just den kraften när det gäller atthävda svenska språket.Det finns utan tvekan barnsjukdomar. Arbetet ärsom jag har sagt i svaret inte alls färdigt, och det harinte gjorts tillräckligt på några månader.De frågor som har tagit upp är allaviktiga. Rekryteringsfrågorna håller nu på att lösas.De är på väg att lösas. Det är en av de frågor som SivHolma tog upp.När det gäller de historiska domarna hoppas jagatt det beslut som regeringen har fattat om Översätt-ningsdelegationen skall kunna vara till god hjälp.Anf. 73 ()Fru talman! Jag vill titta litet mer på rättsläget -alltså EG-rätten.Konsekvenserna av att inte ha tillräckliga resurserär faktiskt att underlaget inte blir fullständigt ochrättvisande i principiellt viktiga mål. Det blir det inteheller när det gäller rättsläget i . Man har intekunnat säkerställa en riktig uppföljning eftersom maninte har dessa resurser.Utifrån ett medborgarperspektiv är dessa förhål-landen oacceptabla. Det handlar ju om den enskildesrättssäkerhet. Det handlar också om att kunna ta tillvara de rättigheter man fått genom EG-rätten införsvenska domstolar.Jag skulle vilja fråga på vilket sättregeringen kan agera för att EU-medel tillförs så attsvenska språkets reella ställning garanteras och så attvi åtminstone får lika mycket resurser som andraländer. Vi är ju trots allt såvitt jag förstår nettobi-dragsgivare.I detta sammanhang vill jag också lyfta fram frå-gan om tillgång till rättsdatabas för EG-rätten.Såvitt jag har förstått finns det en rättsdatabas förden svenska lagstiftningen. Man kan använda den påett relativt enkelt sätt genom s.k. sökord. Det krävsinte att man har speciellt djupa juridiska kunskaper.Kan detta vara en fråga som den svenska rege-ringen skulle kunna driva? Användargruppen skullekunna utökas. Man skulle inte behöva tillhöra enspråklig eller juridisk elit för att få tillgång till dennarättsdatabas. Svenska politiker skulle exempelviskunna använda den i sitt politiska arbete och t.ex.skriva motioner om ändringar i EG-rätten.I svaret på min tredje fråga konstaterade att det största problemet inte är otillräckligamedel utan snarare den bristande tillgången på kvali-ficerade lärare. Jag kan inte heller i detta samman-hang låta bli att tolka det som att man har saknatframförhållning. Bristerna i tolkutbildningen har tyd-ligen varit långvariga. Det är en brist som inte harblivit åtgärdad i förberedelserna inför EU-medlemskapet.För övrigt tycker jag att en god tolkservice är vik-tigt mot bakgrund av den ökade internationalisering-en. Den frågan borde ha blivit åtgärdad oavsett EU-medlemskap eller inte.Anf. 74 Statsrådet ()Fru talman! Det var faktiskt inte förrän den 13 no-vember som vi med säkerhet visste att skullebli medlem i den europeiska unionen. Framförhåll-ningen kunde kanske varit bättre. Men människorfastnade väl inte för en viss typ av arbete innan manvisste att faktiskt skulle bli medlem i deneuropeiska unionen och att vårt behov av tolkar ochöversättare skulle öka mycket kraftigt. Det finns ju enmänsklig verklighet i detta också.Jag tycker nog att det framgår av svaret att sedanSverige blivit medlem arbetar regeringen mycketpraktiskt på olika vägar för att se till att vi får en till-fredsställande situation när det gäller det svenskaspråket och att vi skall kunna komma över de barn-sjukdomar som vi har . Jag har pekat på en lång radinsatser för detta som svar på interpella-tion.Vi i den arbetar självfallet föratt EU:s budget skall innehålla ett utrymme för vårtspråk. Ett exempel på medel ur EU:s budget är detolkutbildningsresurser som jag nämnde förut.Sedan gällde det förslaget om en mer folklig rätts-databas. har man gått ett steg genom att EG:srättsakter finns på svenska. De finns nu i regerings-kansliets PC-nät med stor täckning. Jag kan självfalletinte på rak arm ta ställning till förslag,men det är givetvis något som vi skall studera och gåigenom i departementet.Anf. 75 ()Fru talman! Det är positivt att statsrådet tar medsig förslaget om en rättsdatabas.När det gäller detta med framförhållningen vill jagsäga att det faktiskt var ett löfte från ja-sidan att detsvenska språket skulle vara officiellt och fungera somett sådant språk också. Det är speciellt viktigt ur de-mokratiaspekter. Jag tycker att det som jag fått höraom EU-parlamentarikernas arbetssituation inte harvarit speciellt tillfredsställande. Jag hoppas att det intetar alltför att få detta att fungera för dem. Detfår inte vara så att det är viktigt att man kan språk föratt kunna fullfölja ett sådant här uppdrag.Anf. 76 Statsrådet ()Fru talman! kommer också attstarta en tolkutbildning från hösten.Vi får inte ge intrycket att detta är en situation därdet inte talas svenska. i internatio-nella sammanhang talas det huvudsakligen svenska.Det finns barnsjukdomar. Jag har pekat på dem, ochSiv Holma och jag har diskuterat dem här. Men detnya är faktiskt att EU-parlamentariker, statsråd ochandra som deltar i EU:s verksamhet i huvudsak talarsvenska i de internationella sammanhangen.Låt oss se till att vi kan öka tolkresurser och över-sättarresurser med praktiska medel. Vi har redanbörjat med det. Men det viktiga är att från den 1 janu-ari spelar svenskan en större roll än tidigare.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 1994/95:108 om prin-ciperna för anställning i EU m.m.Anf. 77 Statsrådet ()Fru talman! har frågat mig om jagär beredd att ta initiativ till en genomgripande dis-kussion om principer för personalrekrytering ochanställningsvillkor för EU-anställda.Regeringen anser att det är viktigt att svenskatjänstemän med hög kompetens får tjänster på allanivåer inom . SvenskaEU-tjänstemän med gedigna erfarenheter av sam-hällsliv, näringsliv och folkrörelser kommer att tamed sig svensk kultur, förvaltningstraditioner ochsvenska erfarenheter till EU. Detta bör på ett positivtsätt sätta sin prägel på EU:s verksamhet.Det finns skäl att vara kritisk mot inslag i EU:spersonalpolitik. Det gäller särskilt det regelverk somstyr denna politik. Enligt min uppfattning leder det tillonödig byråkrati och skapar hinder för den personellarörligheten. Det försvårar en effektivisering av EU:sinstitutioner.Dessutom finns det inslag av elitism i antagnings-förfarandet som bör ifrågasättas. Jag kan t.ex. inteförstå varför akademisk grundexamen skall vara ettbehörighetskrav för att över huvud taget få delta ikonkurrensen om chefs- och handläggartjänster. Detär även motiverat att överväga ett slopande av ålders-gränser till vissa EU-tjänster. Det finns exempel pååldersgränser som särskilt diskriminerar kvinnor ef-tersom kvinnors karriär och livsmönster ofta skiljersig från männens.Sverige har tillsammans med tagit initia-tiv för att göra mer jämställd. Denextremt låga andelen kvinnor på chefs- och handläg-gartjänster inom EU:s institutioner är ett stort pro-blem. Som exempel kan nämnas att endast en avEU-kommissionens 50 generaldirektörer är en kvinna.Därför bör EU ägna extra energi åt att öka kvinnore-presentationen. har tagit fram enplan för hur dessa förhållanden skall kunna ändras.Regeringen kommer att vara mycket uppmärksam påhur det arbetet fortskrider.I regeringens eget arbete har vi försökt att föregåmed gott exempel. Till de tjänster vi har kunnat på-verka - de högsta chefsnivåerna - har vi nomineratkandidater som representerar en jämn könsfördelning.I det sammanhanget kan noteras attEU-kommissionen har tillsatt en särskild arbetsgruppför jämställdhetsfrågor. Gruppen leds avEU-kommissionens ordförande och bland medlem-marna finns den svenska EU-kommissionären . Regeringen har stora förhoppningar om attdenna grupp skall ge ett effektivt bidrag till ökadjämställdhet inom EU:s institutioner.När det gäller frågan om anställningsvillkoren förEU-anställda har jag tidigare uppmärksammat destora löneskillnaderna mellan EU-tjänster och mot-svarande tjänster här hemma. Det finns anledning attstudera hur helhetsbilden av EU-anställdas anställ-ningsvillkor ser ut. När det gäller omotiverade skill-nader kommer jag att ta upp detta med företrädare förEU-kommissionen i syfte att få till stånd förändringarsom minskar dessa skillnader. Det är också viktigt attdenna typ av frågor tas upp EU:s revisionsrätt.Fru talman! Regeringen arbetar aktivt för att höjaEU-kompetensen och med att erbjuda förberedandeutbildning till de personer som skall genomgå EU:santagningsprov för yngre handläggare. Den verksam-heten handhas inom av Forum Eu-ropa.Jag kan försäkra att regeringen äruppmärksam på de problem som tas upp i interpella-tionen och kommer att fortsätta att ta initiativ för attrekryteringen till EU-tjänsterna och förmånerna fun-gerar på ett sätt som gör att EU blir en effektiv, enkeloch öppen organisation.Anf. 78 ()Fru talman! Jag vill tacka för sva-ret. Det är bra att regeringen ser kritiskt på rekryte-ringssystemet inom EU och har tagit en del initiativ,bl.a. för att öka andelen kvinnor i olika EU-organ.Om det europeiska projektet skall bli framgångsriktkrävs det att medborgarna kan känna samhörighet ochrespekt för organisationen. Då spelar personalen enviktig roll.I departementets handlingar inför de riktade an-ställningarna i EU står det: "De flesta som anställs avEU-institutionerna stannar för en livstidskarriär oftastinom en och samma institution. Eftersom livstidskar-riär är uppmuntrar man till rörlighet inomförvaltningen. "Jag var faktiskt tvungen att läsa det två gånger föratt tro att det var sant. Jag var tvungen att titta en gångextra på omslaget för att se att det verkligen stodoktober 1994. Unga människor går in i EU-jobb - påvissa tjänster får man inte vara minus endag - och förväntas stanna där hela livet.Såvitt jag förstår har EU:s principer för personal-politiken slagits fast för . De harformats av kommissionen, kanske utan någon bredaredebatt i medlemsstaterna.De närmaste åren kommer olika EU-organ att re-krytera ett tusental svenskar. Några hundra av demblir handläggare inom kommissionen. Som MatsHellström säger i svaret är syftet med den riktaderekryteringen att svenska EU-tjänstemän med gedignaerfarenheter av samhälls- och näringsliv och folkrö-relser skall kunna ta med sig svensk kultur, förvalt-ningstradition och svenska erfarenheter, och det tyck-er jag är viktigt. Vårt lands erfarenheter skall präglautvecklingen av ett gemensamt projekt.Men blir det verkligen så med de grunder EU harför sin rekrytering. De som börjar som handläggare iEU-karriären skall vara högst 32 eller . De måsteha en fyraårig akademisk utbildning, de skall ha godaspråkkunskaper, de skall svara på en massa standardi-serade frågor om EU, men det krävs inte att de vetsärskilt mycket om sitt eget land. Är det verkligen ettrekryteringssystem som gynnar dem som är dugligaoch har skaffat sin duglighet via arbetslivserfarenhetoch folkbildning.Var finns de som har hunnit skaffa sig erfarenhetav livet och av det svenska samhället? Det är kanskeinte någon slump att den tvingasupprätta uttagningstillfällen i , och NewYork eftersom tjänsterna varit speciellt attraktiva förutlandssvenskar och deras barn.Jag är glad över att ministern har tagit upp fråganom rekryteringsprinciperna och att den svenska rege-ringen känner oro över dem. Men hur är det med densvenska rekryteringen? Det är för sent att göra försökmed andra principer. Det kan gälla formella krav, menockså ålderskrav.Den grundläggande frågan är kanske framför allt:Gynnar EU som samverkansorgan att den som an-ställs i organisationen anställs med förutsättningen attanställningen är för livet? Är det till gagn för Sverigesom nation att det nu anställs en grupp per-soner, väldigt många i samma ålder, kanske ganskamånga med ungefär samma livserfarenhet, medan deti framtiden kommer att tillföras ganska få svenskar tillde olika EU-organen?Jag har förstått att anställningsprinciperna inomEU delvis beror på att man vill skapa en grundläg-gande lojalitet med organisationen, skapa goda euro-péer. Det kanske inte var en så tokig tanke när EUbyggdes upp. Men är det bra när EU som orga-nisation är så etablerad? Är det bra när vanliga män-niskor i medlemsstater, även om de tror på EU-idénsom sådan, ändå känner visst avstånd och viss främ-lingskap?Förs det en aktiv diskussion i kommissionen omhur anställningsförhållandena påverkar de anställda?Hur mycket svenska erfarenheter har t.ex. den ungakvinna eller man som flyttar till att tillföra närhon eller han kommer in väldigt ung, får en hög lön,som bara blir högre och högre , kanske giftersig med en EU-tjänsteman och sätter barnen i särskil-da skolor och som på sin höjd bara har sommarstugankvar som minne av ?Fru talman! EU är en demokratisk organisation.Det förs en ständig debatt om verksamheten. Därförär det naturligtvis att ta i om man jämför med öststa-ternas nomenklatura. Men de bistra erfarenheter somvi har av den borde ändå göra att det är viktigt att manvärnar sig mot allt som kan göra att de EU-anställdablir en klass litet grand vid sidan av de andra grup-perna i .