prot · GJ0922 · 1995-11-14 00:00:00 — Min fråga till är nu: Finns detinte, utifrån de erfarenheter av våld bland bl.a. ung-domar, skäl att också i lagen ta hänsyn till risken föromgivningen i anslutning till dessa bedömningar? Detär bl.a. ett sådant krav som vi har ställt ifrån moderathåll.Anf. 17 Socialminister ()Herr talman! Jag sade i ett tidigare inlägg att detalltid finns skäl att gå in och titta på verkliga händel-ser. Men att av en händelse dra slutsatsen att lageninte fungerar tycker jag är att dra en förhastad slutsats.Jag tycker också att det med den lag vi har finns möj-lighet att se till helheten.Men det finns naturligtvis ett mycket djupare syn-sätt bakom fråga, och vi har helt olikasynsätt när det gäller vilka åtgärder man skall vidtaför att förhindra unga människor att skada andra,skada sig själva och falla in i kriminalitet som är tillnackdel för både dem och deras omgivning.Anf. 18 ()Herr talman! Min fråga är inte föranledd av baraett fall. Som jag tidigare sade skrev vi så sent som ijanuari månad en motion, där vi pekade på detta pro-blem.Jag vädjar till socialministern: över LVU, så attsocialnämnden får större möjlighet att i ett tidigareskede se till att ungdomar inte hamnar i den djupakriminalitet som blir risken om man sätter in åtgär-derna för sent.Anf. 19 Socialminister ()Herr talman! I anslutning till att vi nu diskuteraroch behandlar förslag omsocialtjänstlag samt en del andra frågor som rör so-cialtjänsten, kommer naturligtvis frågan om social-tjänstens möjligheter att arbeta med individ- och fa-miljeomsorg att stå i fokus. Därav finner jag inte i dagnågon anledning att just se över lagen om tvångsvårdav unga. Däremot finns det säkert anledning att seöver möjligheter att över huvud tagetarbeta mer aktivt för att delta i att skapa goda miljöerför unga människor och förhindra att de faller in ikriminalitet.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1995/96:94 om ökning avantalet professurerAnf. 20 Utbildningsminister ()Herr talman! har frågat migom vad jag avser att göra för att den politiska inten-tionen om ökat antal professurer vid de mindre ochmedelstora högskolorna fullföljes.Som följd av ett förslag budgetproposi-tion är det numera möjligt för mindre och medelstorahögskolor att ansöka om att få inrätta professurer. Ipropositionen anfördes att den forskningsmiljö somfinns vid högskolan måste hålla erforderlig veten-skaplig nivå för att "professorsrättigheter" inom ettvisst område skall kunna ges. Det ankommer enligtpropositionen på att göra denna be-dömning.Under första arbetsdag, den3 , inkom ansökningar från högskolorna iKalmar, , och om nära 40professurer. Verket har tillsatt en beredningsgruppbestående av fyra professorer under ordförandeskapav , professor vid , för att granska de inkomna ansök-ningarna. Beredningen skall fastställa kriterier förbeviljandet av professurer och skall enligt planernafatta beslut om de ansökningarsom kommit in. Först därefter kommer senare inkom-na ansökningar att behandlas. Övriga mindre ochmedelstora högskolor har informerats om detta, ochhögskolorna har, med undantag av ,därför väntat med sina ansökningar.Till dags dato har emellertid endast en ansökanfrån kommit in till Högskoleverket.Denna ansökan är daterad och gälleren professur i ämnet organisk kemi. Ingenting hindraremellertid att komma in med fler an-sökningar och få dessa prövade.Regeringens och intentioner om att demindre och medelstora högskolorna skall få möjlighetatt inrätta professurer fullföljs alltså enligt planerna.Anf. 21 ()Herr talman! Jag ber att få tacka utbildningsminis-tern för svaret. Jag noterar i svaret en positiv hållningtill de små och medelstora högskolornas ambitioneratt inrätta professorstjänster.Utbildningsministerns svar leder dock fram till enföljdfråga eller kanske snarare ett klarläggande. Isvaret hänvisas till den beredningsgrupp som skallfastställa kriterierna för forskningsmiljön och kvalite-ten på forskningen för att professorstjänster skallinrättas. Följdfrågan blir då närmast: Är det den ak-tuella högskolans totala forskningsmiljö som skallprövas, eller är det forskningsmiljön inom det aktuellafakultets- eller ämnesområdet som skall prövas?Anf. 22 Utbildningsminister ()Herr talman! Enligt propositionen, som ju god-kändes av , bör det ankomma på , numera , att bedöma huru-vida den forskningsmiljö som finns för högskolanhåller en vetenskaplig nivå för att professorsrättighetinom ett visst område skall ges.Det måste nu ankomma på att gö-ra sin bedömning av vad detta innebär. Jag föreställermig naturligtvis att man i första hand inriktar sig påde aktuella ämnena. Men det är klart att man måste taviss hänsyn till resurser och forskningsmiljö ocksåutanför dessa ämnen, t.ex. tillgång till informations-teknik, forskningsbibliotek och liknande. Jag förestäl-ler mig att man inte uteslutande kan titta på det aktuel-la ämnet.Jag vill emellertid understryka att regeringen ärmycket positiv till en utveckling av de fasta forsk-ningsresurserna vid de mindre och medelstora hög-skolorna, och jag är övertygad om att prövningenkommer att ske med utgångspunkt från vetenskapligakriterier och med inriktning på en positiv hantering avärendena.Anf. 23 ()Herr talman! Jag är glad över klarläggandet attdetta huvudsakligen handlar om den totala forsk-ningsmiljön vid den . Det får juinte leda fram till någon moment 22-situation, somskulle kunna bli risken om man enbart ser till forsk-ningsmiljön i ett aktuellt ämne. Hur skall man kunnaha en hög forskningskvalitet innan man har en profes-sorstjänst i ett ämne? Det är ju just forskningskvalite-ten som professorn skall vara en garant för.Jag är som sagt tacksam för klarläggandet att ut-bildningsministern avser den aktuella högskolanstotala miljö.Låt mig bara avslutningsvis konstatera att man vidMitthögskolan har uttalade ambitioner att inrättaprofessorstjänster för nätverkspedagogik, cellulosa-teknik, systemvetenskap, informatik och regionalutveckling m.m.Jag tackar utbildningsministern för de klarläggan-den jag har fått och det positiva svaret.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1995/96:91 om kodressöreroch djurhälsanAnf. 24 Jordbruksminister ()Herr talman! har frågat mig omvilka åtgärder jag är beredd att vidta med anledningav en doktorsavhandling som visar att kodressörer harenbart positiva effekter för djurhälsan.Patrik har två gånger tidigare ställt unge-fär samma fråga om kodressörer till min företrädareKarl-Erik Olsson.Det är utan tvivel så att en rätt installerad och jus-terad kodressör bidrar till att hålla båsplatsen ren, ochdärmed bidrar den också till att minska förekomstenav klövsjukdomar, t.ex. klövröta. Det finns emellertidandra, mindre tekniska lösningar, som man kan an-vända sig av för att förbättra klövhälsan. Det finnsdessutom nackdelar med kodressörer som inte uppvä-ger deras fördelar. Därför är det enligt 15 § i djur-skyddsförordningen förbjudet att använda dem.Efter det att den här frågan senast besvarades, vil-ket skedde , har i okto-ber 1994 lagt fram en rapport om elektriska kodressö-rer. I arbetsgrupp ingick, förutompersonal från verket, forskare från och representanter för LRF och fördjurskyddsföreningarna. En av forskarna som ingick igruppen är den forskare vars . arbetsgruppförordar att man behåller djurskyddsförordningensförbudsbestämmelse. Enligt arbetsgruppen bör bris-tande hygien och/eller klövhälsoproblem i djurstallar istället tillrättaläggas med andra åtgärder än med in-stallation av elektriska kodressörer. Rapporten visaratt problemen bör kunna lösas genom t.ex. gummi-mattor, riklig strö, regelbunden klövvård, båsavskilja-re, individuellt justerbara forderbordsgrindar ochanpassad utfodring.Det är ytterst tveksam om det från etisk synpunktär försvarbart att använda el för att dressera djur så attde anpassar sig till vissa tekniska begränsningar. Vibör i stället anpassa systemen till djurens biologiskaförutsättningar. Från praktisk synpunkt är det ocksåtveksamt om man kan förutsätta att kodressörer somen gång installerats på ett korrekt sätt förblir finjuste-rade i längden. Här finns uppenbara risker. Jag ämnardärför inte vidta någon åtgärd i anledning av dendoktorsavhandling som hänvisar till.Anf. 25 ()Herr talman! Jag vill överlämna en bild till jord-bruksministern som täcker den doktorsavhandlingsom jag hänvisar till i min fråga. Det är en rättskrämmande bild, och det är lätt att förstå att djurenlider med sådana klövar. Bilden visar alltså bl.a. enklöv som är fotograferad underifrån. Man kan lättförstå hur svårt det här djuret måste ha det.Det är riktigt att jag har ställt den här frågan tidi-gare två gånger. Det har jag gjort därför att vi har enlagstiftning som jag anser vara felaktig. Har vi enfelaktig lagstiftning, skall vi naturligtvis ändra den.Att vi har en sådan lagstiftning kan bero på att det intefanns tillräckligt med forskning eller på andra skäl.Men finns det vetenskapliga belägg för att vi börändra lagen i det här hänseendet, anser jag.Jordbruksministern tar upp en del frågor. Hon sä-ger att en rätt installerad och justerad kodressör bidrartill djurhälsan. Men jordbruksministern säger ocksåatt det finns nackdelar. Jag kan inte riktigt se vilkanackdelarna är förutom de etiska synpunkterna. Jord-bruksministern motiverar det hela med att det inte ärförsvarbart att använda el för att dressera djur. Detkan man ju tycka, men används det sedan tidigareel. Nästan alla djurägare som har nötkreatur och ävensvin använder sig av elstängsel. Den lilla del el somanvänds för kodressörer är mycket mindre än den elsom redan används.Jordbruksministern tar också upp att det är tvek-samt om installationen görs på korrekt sätt och omkodressören blir finjusterad i längden. Detta ärmycket enkelt att klara av då veterinärer och kontrol-lassistenter besöker ladugårdarna nästan varje vecka.Anf. 26 Jordbruksminister ()Herr talman! hävdar att det finnsvetenskapliga belägg som styrker hans åsikt i frågan.Om jag förstår saken rätt skulle dessa belägg ha fram-kommit , eftersom det nu skulle varadags för en förändring. Jag förstår också att dennadoktorsavhandling skulle utgöra ett led i denna för-ändrade syn.Men jag vill bara påpeka att det egentligen intehar framkommit någonting nytt i sak i och med dok-torsavhandlingen. En av de artiklar som ingår i denoch som jag antar att hänvisar tillfanns publicerad redan tidigare, dvs. när den tidigareborgerliga regeringen tog ställning. Min företrädareKarl-Erik hade då samma uppfattning som jag.Artikeln, som är , publicerades i utredning Elektriska kodressörer, som redovi-sades sedan.Jag vill också påpeka att den person, KristerBergsten, som har gjort denna doktorsavhandling sattockså med i arbetsgruppen, som jag tidigare sade.Han har varit med om att rekommendera den hållningsom djurskyddslagen nu ger uttryck för. Jag förståralltså inte vad det är för nytt i sak som har fram-kommit. Men det vore intressant att höra det.Anf. 27 ()Herr talman! Vad som är nytt i sak är naturligtvisden vetenskapliga bevisningen. Digniteten på denundersökning som har gjorts har höjts. Den har upp-höjts till en vetenskaplig avhandling. Opponenter harhaft möjligheter att framlägga sina synpunkter. Ingafelaktigheter har framkommit i de undersökningarsom är gjorda.Jag har litet svårt att förstå statsrådets synpunkthär. Bägge två tycker vi väl att vi skall ha så högdjurhälsa som möjligt i . Där kan vi inte skiljaoss åt.Statsrådet har profilerat sig i djurhälsofrågor utepå kontinenten. Då vore det väl konstigt om vi i Sve-rige inte skulle kunna ha bra djurhälsa och utnyttja demöjligheter som finns. Här finns ett hjälpmedel somvetenskapligt bevisat inte har några negativa effekterpå djuren. Det enda som statsrådet anför är en etisksynpunkt, och jag tycker inte att det räcker. Här har viett djurlidande som på ett enkelt sätt går att åtgärda.Anf. 28 Jordbruksminister ()Herr talman! Jag tycker att litetgrand negligerar den etiska aspekten. Jag är fullstän-digt övertygad om att den dimensionen på djurom-sorg, men också på andra politikområden, kommer attbli allt starkare. Människor kommer att bli mer ochmer intresserade av att framhålla just den etiska as-pekten. Detta är någonting som inte har diskuteratseller som har funnits med i beslutsfattandet tidigareåtminstone på det här området.Patrik säger vidare att det bara finns för-delar. Ja, fördelarna är ju att korna blir renare och attrisken för olika typer av klövsjukdomar minskar. Detsäger en del medan andra hävdar att man inte kan senågon skillnad. Vissa hävdar att dressörer ger försäm-rad djurhälsa och försämrad fruktsamhet. Andra sägeratt korna förblir opåverkade eller att de t.o.m. får enförbättrad djurhälsa. Det är klart att inom vetenskapen- det ligger så att säga i vetenskapens natur - finnsdet motsättningar. Och det är vår uppgift attfatta ett politiskt beslut.Anf. 29 ()Herr talman! Det är helt rätt, statsrådet, att vi skallfatta beslut på vetenskapliga grunder. Men i den häravhandlingen finns det ingenting motsägande. hitta någonting som är felaktigt i avhand-lingen? Där är det vetenskapligt belagt att kodressörerhar enbart positiva effekter på djurhälsan. Då har jagmycket svårt att förstå varför.Jag vill inte binda mig för att man skall använda eltill kodressörerna. Jag är övertygad om att man kanhitta andra lösningar som har ungefär samma funk-tion. Jag vill då fråga statsrådet om hon är villig attmedverka till att försöka att hitta andra lösningar medsamma funktion. Det tror jag att man kan forska fram.Detta är betydelsefullt för djurhälsan. Jag vill inte gemig på den punkten. Och jag vore tacksam om jord-bruksministern ville hjälpa mig att öka djurhälsanmed de hjälpmedel som finns tillgängliga.Anf. 30 Jordbruksminister ()Herr talman! Ja, det skall jag gärna göra. Jag trod-de att dessa hjälpmedel var kända för ju själv är jordbrukare.Det handlar om att ha en intensivare renhållning,om att ha en intensivare klövövervakning med regel-bunden klövvård, om att ha gummimattor under kor-na, om att lägga rikligt med strö på golvet, om attundvika cementgolv, om att använda båsavskiljareoch om - som rekommenderar - attge korna fotbad.Anf. 31 ()Herr talman! börjar vi komma in på teknikali-teter. Det kan bli litet svårt att fotbadahundra kor som är uppbundna.De saker som jordbruksministern nu räknade uppkänner varenda jordbrukare till. Men det hjälper inte.Det finns ändå svårigheter med fotklövarna, särskiltdå på uppbunda djur. Eftersom detta hjälpmedel exis-terar, finns det ingen anledning att inte använda det.Jag vädjar till jordbruksministern att tänka om i dethär fallet och försöka hjälpa till att hitta en lösning såatt det blir en bättre djurhälsa och klövhälsa.Anf. 32 Jordbruksminister ()Herr talman! säger att varendabonde använder dessa metoder. Om varenda bondegjorde det, skulle vi inte ha det här problemet medklövarna.Men problemet är ju att bönderna inte använderdessa metoder och att det är mycket enklare, billigareoch effektivare att använda denna elsak. Men jagkommer inte att ändra mig på den här punkten, ochför min del är denna debatt slut.Andre vice talmannen medgav ytterligare ett in-lägg.Anf. 33 ()Herr talman! Det är en rätt allvarlig anklagelsemot jordbrukarna, att de inte sköter sina djur. Dendebatten kan vi gärna ta . Tack såmycket, jordbruksministern.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1995/96:82 om FN:s barn-konventionAnf. 34 Statsrådet ()Herr talman! har frågat statsminis-tern om regeringen har för avsikt att inkorporera hela,eller delar av, i svensk lag. Fråganhar överlämnats till mig.FN:s konvention om barnets rättigheter är ett vik-tigt instrument för att förbättra barnens situation ivärlden. har aktivt verkat för dess tillkomst,och vi tillhörde de första länderna som ratificeradeden.Genom ratificeringen har iklätt sig enfolkrättslig förpliktelse att följa konventionens be-stämmelser. Därmed har vi åtagit oss att garanteradessa rättigheter för alla barn och ungdomar i vårteget land. Det innebär - enkelt uttryckt - att även omkonventionen inte har ställning av svensk lag så skalldomstolar och myndigheter kontrollera attbeslut de fattar som berör barn och unga inte skall ståi strid med konventionen.I propositionen (1989/90:107) om konventionensratificering gjordes en genomgång av konventionensartiklar och motsvarande svenska förhållanden. Detkonstaterades att tillträdet till konventionen inte föran-ledde några ändringar i gällande lagstiftning.Frågan om att ge de internationella konventioner-na på området för mänskliga rättigheter ställning avsvensk lag behandlades i samband med införlivandetav den europeiska konventionen om de mänskligarättigheterna.Europakonventionen ansågs då ha en sådan sär-ställning - bl.a. genom sitt preciserade innehåll - attden till skillnad mot övriga konventioner direkt kundeinförlivas med svensk rätt. Detta har emellertid skettså att vi ännu inte har några verkliga erfaren-heter av hur en sådan åtgärd verkar.Mot bakgrund av detta tycker jag att det är bra attfrågan om formerna för ett införlivande av FN:s kon-vention om barnens rättigheter i det svenska lagsys-temet nu prövas i av socialutskottet ochkonstitutionsutskottet.Jag delar självfallet positiva synpå . Det viktigaste är nu att fortsättaarbetet med att sprida kunskap om konventionen, attfå människor att bli medvetna om den och att få dessanda att sprida sig till alla dem som har inflytandeöver barns och ungdomars vardag. Detta bör skeoavsett hur konventionen hanteras rent juridiskt.Socialdepartementet planerar att, i arbetet med attnationellt följa upp FN:s sociala toppmöte, anordnaen konferens för kommunala företrädare.Vid den konferensen skall vi också ta upp andra åta-ganden vi har gjort inom FN:s ram, t.ex. barnkonven-tionen.Till budgetpropositionen 1996 förbereder rege-ringen en barnbilaga, vilket också skall ses som enambition att sätta barnen i centrum i konventionensanda.Anf. 35 ()Herr talman! Jag tackar statsrådet försvaret. ratificerade FN:s barnkonvention1990. En granskning gjordes där man fann att densvenska lagstiftningen helt och hållet var i överens-stämmelse med och att inga änd-ringar därmed måste göras.Under årens lopp har man dock funnit att det ärnödvändigt att göra förändringar. Exempelvis serlagutskottet nu över barnens rätt att komma till talsoch den flyktingpolitiska kommittén föreslår ändring-ar i utlänningslagen, bl.a. en höjning av åldersgränsenfrån 16 till . Man vill också lagreglera barns rättatt yttra sig i asylärenden. Dessa förändringar föreslåsdärför att man har upptäckt att svensk lagstiftning intestämmer med barnkonventionen.Jag tror att vi även framöver kommer att upptäckafel och brister som leder till att blir tvingadatt utreda frågorna innan en lagändring kommer tillstånd. Detta tar mycket , och farbarn illa.Statsrådet säger att domstolar och myndigheterskall kontrollera att deras beslut inte står i strid medkonventionen. Om det vore så skulle lagstiftningenegentligen inte behöva ändras. Men så är det ju fak-tiskt inte. I stället genomför vi transformeringar vi -det är det vi gör nu genom att reparera lagarna. Vimärker att det läcker någonstans och så sätter vi på ettplåster.Vänsterpartiet har som enda parti länge motioneratom att skall inkorporeras i vårlagstiftning. behöver endast anta en lagsom består av fyra ord: är svensklag. Så har vi gjort med Europeiska konventionen ommänskliga rättigheter - även det efter ett mångårigtmotionerande från Vänsterpartiet.I början av 1993 framförde Committé on theRights of the Child kritik mot , och i sin rap-port föreslår man att skall inkorporera kon-ventionen. Nästa utvärdering kommer under 1997.Thomas har varnat för att , bl.a.genom beslut i utlänningsären-den, kommer att bli prickat då också.Det vore därför lämpligt om inkorporerarkonventionen innan dess.Anf. 36 Statsrådet ()Herr talman! Som säger funderarman på vissa områden kring frågorna om hur vi villatt lagstiftningen med hänsyn till barnen skall se ut,även om lagstiftningen i och för sig inte direkt står istrid med barnkonventionen.Den flyktingpolitiska kommittén utreder nu en avfrågorna, och slutbetänkandet kommer ganska snart.Enligt vad som framgår av vad kommittén harsagt i sitt principbetänkande verkar det som att mankommer att föreslå att utlänningslagstiftningen skalläga företräde, men att tillfälliga uppehållstillståndskall kunna ges när det är viktigt att vård inte avbryts.På så sätt konkretiseras på ett område hur vi anseratt vi bör förhålla oss i förhållande till barnen och tillbarnkonventionens anda. Inkorporerandet av självakonventionen i vår lagstiftning är en fråga om huruvi-da det är så vi vill att konventionerna skall hanteraseller om vi vill att de skall gälla ändå, vilket annars ärfallet. Det är ju inte fråga om annat än att barnkon-ventionen är ett mycket viktigt rättesnöre i den svens-ka rättstillämpningen.Anf. 37 ()Herr talman! Jag delar statsrådets uppfattning omvikten av , och det är därför jag harställt frågan. Jag önskar att det var så att domstolaroch myndigheter verkligen i besluten talade om varförbeslutet har fattats. Det finns förstås en orsak till attjag ställer frågan just , och det är med anledning aven del ärenden som ligger hos Utlänningsnämnden.Jag skall senare diskutera en fråga också med statsrå-det om hur skall inkorpore-ras i lagstiftningen är märklig med tanke på att vinumera är med i EU. Där har vi ju antagit hyllmeterefter hyllmeter med lagstiftning utan att jag tror attalla egentligen vet vad denna lagstiftning innebär.Anf. 38 Statsrådet ()Herr talman! Jag menar ändå att det allra viktigas-te med är att vi alla, i alla de sam-manhang vi har att agera, agerar i dess anda. Det är juändå en tämligen allmänt hållen principiell konven-tion. Det som sker är faktiskt det som sist och slutli-gen avgör hur väl vi i praktiken inkorporerar barn-konventionen i vårt samhälle.Jag vill peka på ett i mitt tycke intressant exempelpå hur man kan arbeta i anda.Regeringen tänker göra en barnbilaga till statsbudge-ten. I kommun har man redan gjort en bilagaav den typen. Alla nämnder har fått tala om vad degör för barnen, och sedan har man gjort en särskildbarnbilaga. Det är arbete för medvetandegörande ikonventionens anda, menar jag.Anf. 39 ()Herr talman! Jag delar statsrådets uppfattning. Jagtycker att det är jättebra att vi förväntar oss att allaskall agera i anda. Men faktumkvarstår: Det är inte riktigt så enkelt att det räckermed att medborgarna i agerar. Vi har domsto-lar och myndigheter som enligt statsrådet skall kon-trollera att de beslut som fattas inte står i strid medkonventionen. Jag önskar att det vore på det sättet,men vi får fortsätta att arbeta för det. Jag hoppasockså att slipper några prickar vid nästa ut-värdering av barnkonventionen.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1995/96:99 om nedsatt sjuk-penningAnf. 40 Statsrådet ()Herr talman! har frågat socialminis-tern om regeringen avser att ändra sjukpennings-respektive förtidspensionsreglerna så att förmågan attsköta en del av hushållsarbetet inte påverkar rätten tillsjukpenning och förtidspension. Arbetet inom rege-ringen är så fördelat att det är jag som skall svara påfrågan.Avgörande för om rätt till sjukpenning respektiveförtidspension föreligger är den försäkrades arbets-förmåga. Rätt till hel förmån förutsätter att ingenrestarbetsförmåga finns. I princip bedöms oavlönatarbete inte på något annat sätt än avlönat arbete. Dettagäller ideellt arbete liksom hushållsarbete i hemmet iskälig omfattning. Det är naturligtvis inte avsikten attmän och kvinnor skall behandlas olika vid tillämp-ningen av dessa regler.Riksförsäkringsverket har i en rapport till rege-ringen meddelat att tolkningen av hurhushållsarbete i hemmet skall påverkabedömningen av arbetsförmågan i vissa fall skiljermellan olika länsrätter. Inget ärende har emellertidännu nått högsta instans. Riksförsäkringsverketföljer kontinuerligt de domar som avkunnas i lägreinstanser i avsikt att föra de ärenden vidare somkan skapa klarhet i rättstillämpningen. Regeringenkommer noga att följa utvecklingen av praxis.Anf.