prot · GI09119 · 1995-06-13 00:00:00 — Det är viktigt att de varor som cirkulerar påmarknaden är säkra. Konsumentinformationen ärviktig för att konsumenterna skall kunna ta vara påfördelarna med den inre marknaden. En förutsättningför att den inre marknaden skall fungera är för övrigtatt konsumenterna kan lita på att varor, oberoende avtillverkningsland, uppfyller samma säkerhetsnivåer.Det är därför angeläget att man från svensk sidaarbetar för att åstadkomma en tillfredsställande ur-sprungsmärkning av livsmedel, miljömärkning ochandra förbättringar av märkningsreglerna för att bl.a.tillgodose allergikernas intressen.Rättsakter som reglerar konsumenternas ekono-miska och rättsliga skydd, t.ex. om marknadsföring,hemförsäljning, konsumentkrediter och produk-tansvar, har i allmänhet minimikaraktär. Varje med-lemsland säkerställer med detta att konsumenterna fårutnyttja minst det skydd som anges i rättsakten i fråga.Det är viktigt att det så får förbli för att natio-nellt skall kunna ha strängare regler.Fru talman! Som jag sade i inledningen slår pro-positionen fast vissa riktlinjer. Vi har presenterat vårariktlinjer utifrån ett liberalt perspektiv. Flera frågorskall ju utredas och beredas ytterligare, så det finnssäkert anledning att återkomma till dessa.Jag står bakom samtliga våra yrkanden, men jagyrkar endast bifall till vår reservation nr 1 under mom.1.Anf. 66 ()Fru talman! Aktiv konsumentpolitik är ju temat förden här debatten. Men vad menas egentligen medkonsumentpolitik? Det beror naturligtvis på vem manfrågar. Är det låga matpriser? Är det tillgången påbutiker? Handlar det om servicenivån? Eller är detmiljömärkta produkter?Ja, ni ser att frågan inte är helt enkel att besvara.För min mamma, som nästan bara har folkpension,är det viktigt med låga matpriser och tillgång till ennärbutik. Men för mig med en god inkomst är högkvalitet på maten och bra service viktigare än priset.Men konsumentpolitik är så mycket mer. Det äringen isolerad företeelse utan en viktig faktor i nä-rings- och välfärdspolitiken. En god konsumentpolitikär också en viktig fördelningspolitisk fråga.Den utveckling som sker mot storföretag och kon-centrationer på marknaden, inte minst genom vårtmedlemskap i den europeiska unionen, gör det alltsvårare för oss konsumenter att överblicka och välja ivaruflödet. Likartade varor med små kosmetiskaskillnader säljs under olika produktnamn. I tider dådet blir allt svårare för konsumenterna att användasina egna resurser på rätt sätt blir behoven av konsu-mentpolitiska insatser allt nödvändigare.Fru talman! Mitt första ärende som nybliven riks-dagsledamot var att lägga en avslagsmotionpå den förra regeringens konsumentpolitiska proposi-tion, framför allt i den del som rörde Konsumentver-ket.Vi vet att den nuvarande regeringen sedermeradrog tillbaka den propositionen och utlovade en ny.Den ser ut så här. Jag hade rätt stora förväntningar påden. Därför blev jag ganska förvånad över att den ärså allmänt hållen och mest mynnar ut i ett antal ut-redningar, särskilt mot den bakgrunden att de konsu-mentpolitiska frågorna fanns med i regeringsförkla-ringen. Såvitt jag vet har man tagit uppkonsumentpolitiska frågor i en regeringsförklaring.Men på det stora hela ställer vi oss bakom rege-ringens förslag till inriktning. Vi tycker att de natio-nella målen är bra. Vi välkomnar särskilt inslaget avmiljömål. ser fram emot den åtgärd-sinriktade handlingsplan som skall utarbetas.Konsumenternas miljöengagemang har ju stor be-tydelse inte minst när det gäller utveckling ochbreddning av miljövänliga produkter. Allt fler konsu-menter har ambitionen att handla mer miljövänligavaror, men tyvärr råder det fortfarande brist på eko-logiskt odlade produkter.Intresset för miljömärkta varor har också ökat be-tydligt . Men som konsument är det intealltid så lätt att hitta rätt i den uppsjö av olika miljö-märkningssystem som florerar i butikshyllorna.Civilministern har uttalat att konsumentpolitikenskall ha en tydligare miljöprofil med minimering avkemiska tillsatser och tydligare miljömärkning. Det ärmycket bra. delar denna uppfattning.Men vi vill i sammanhanget peka på att miljövarudek-larationen bör omfatta hela varans kretslopp. Varu-märkningen måste få en tydligare miljöprofil och blienklare och mer överskådlig. Vi tycker att det är vik-tigt att märkningssystemet är begripligt för alla kon-sumenter och inte bara för entusiasterna.Under den allmänna motionstiden skrev Vänster-partiet en kommittémotion om konsumentpolitik uti-från miljöaspekter. Den tar upp frågan om konsumen-ternas roll som pådrivare, miljömärkning av leksakerm.m. Vi står naturligtvis fortfarande bakom den härmotionen, men jag har valt att inte reservera mig tillförmån för motionen eftersom jag tycker att man kanvara generös och invänta resultatet av den utredningsom skall titta på hur miljömålet skall uppnås och vadden arbetsgrupp som skall utarbeta en strategi för detsvenska EU-arbetet på konsumentområdet kommerfram till.Fru talman! Även jag vill peka på de frivilligakonsumentorganisationernas betydelse för en aktivkonsumentpolitik. Vi delar regeringens åsikt att dessaorganisationer är ett viktigt komplement till statligoch verksamhet. Det finns flera organisa-tioner som förtjänar att omnämnas. Jag tänker t.ex. påNaturskyddsföreningen, Svenska Konsumenters Riks-förbud, Konsumentgillet och Konsumenter i samver-kan - . Dessa organisationer är viktigakonsumentupplysare och fungerar som blåslampor påproducenterna. Som alla andra ideella organisationerkan de bara förlita på den egna kraften, och det är intedåligt, men de måste också förlita sig på inbetaldamedlemsavgifter.Alla vi som jobbar ideellt, och det gör ju alla somsitter här, vet ju att det kostar blod, svett och pengaratt driva opinionsarbete. Det är få organisationer somär så resursstarka som t.ex. LRF. Därför tyckerVänsterpartiet att det är väl motiverat med en an-slagshöjning till stöd för konsumentorganisationerna.Därför vill jag yrka bifall till reservation 32 i mom.31. Den innebär utöver tidigareanvisade medel.Fru talman! Jag vill avslutningsvis nämna någraord om motion L49 av om förbud motdiskriminerande reklam. Jag har naturligtvis precissamma uppfattning som jag hade se-dan då jag reserverade mig mot att det inte infördesett sådant förbud i marknadsföringslagen. gör jagden bedömningen att inte heller riksdagsmajoritetenhar ändrat sin uppfattning eftersom det är sammaledamöter då som . Jag har alltså valt att inte reser-vera mig på nytt.Anf. 67 ()Fru talman! Det finns mycket positivt i regering-ens proposition om konsumentpolitikens mål ochinriktning. Bl.a. har man infört ett miljömål. Man hartillsatt en enmansutredning om en miljövänlig kon-sumtion. Men vi tycker från sida att manskulle ha kunnat gå längre på miljösidanoch när det gäller konsumenternas ställning på mark-naden och deras informationstillgång och även när detgäller EU-arbetet.Jag skall börja med de konsumentpolitiska målen.Miljöpartiet tycker att miljötänkandet måste genomsy-ra allt, hela konsumentpolitiken. Man kan inte separe-ra miljöfrågorna, utan de måste vara helt integrerade ivarje beslut och område. Som det påpekas i proposi-tionen är det mest miljövänliga inte alltid det mestekonomiska. Det är konflikter där. Det beror på detman inom den miljöekonomiska teorin kallar politiskaoch marknadsekonomiska misslyckanden, dvs. attexterna effekter inte ingår i marknadspriset. Det finnsmånga exempel på det. Därför blir det mest ekono-miska inte alltid det mest miljövänliga. Regeringenbör arbeta för en politik där alla miljökostnader ingåri priset på varor och tjänster.Miljöpartiet anser att målen för konsumentpoliti-ken skall vara att hushållen skall ha goda möjligheteratt utnyttja sina ekonomiska och andra resurser med-vetet, som man bibehåller eller helst ökarnaturkapitalet - vi har där alltså ett tillägg jämförtmed utskottets skrivning. Vi anser det vara viktigt.Det är en miljöpolitik där miljöfrågorna är integrera-de.Vi vill förändra konsumtions- och produk-tionsmönstret i samhället till att vara miljöanpassatoch resursbevarande. I utskottsbetänkandet säger manatt man vill minska påfrestningarna på miljön ochbidra till en långsiktigt hållbar utveckling. Det ärväldigt lätt att skriva "en långsiktigt hållbar utveck-ling". Det är ett ofta använt uttryck, nästan en klyschavid det här laget. Ambitionen att minska påfrestning-arna på miljön anser vi inte räcker, utan vi vill att manskall förändra konsumtions- och produktionsmönstreni samhället till miljöanpassade och resursbevarande.Vi har alltså en högre ambitionsnivå än utskottsma-joriteten.Det är väldigt viktigt att det konsumentpolitiskaarbetet skall inriktas på att öka engagemanget pålokalnivån i första hand, i andra hand att även främjakonsumentintressena på det nationella och internatio-nella planet. Ja, det gäller Agenda 21-arbete. Allt utgår från individen. Det viktigaste är attväcka individerna. Annars kan man sitta och kommamed bra förslag till som inte fårnågon betydelse. Därför vill vi när det gäller inrikt-ningen på arbetet poängtera detta.Jag yrkar härmed bifall till reservation 4 somhandlar om konsumentpolitikens mål och inriktningoch även till reservation 31 som handlar om anslagettill och konsumentorganisationerna.Jag kommer inte att yrka bifall till övriga reservatio-ner, men jag vill påpeka att ställer sigbakom alla reservationer. Dessutom vill jag påpekaatt vi inte reserverat oss i frågorna om information omprodukten, det har vi gjort i ett tidigare behandlatbetänkande.En för mig viktig fråga är varför vi i ett demokra-tiskt samhälle som individer skall acceptera kränkan-de och påträngande marknadsföring. Det gäller re-klam med inslag av diskriminering som är oaccepta-bel, men jag kommer inte att gå in på det . Varjedag när man kommer hem är brevlådan fylld medreklam för olika produkter. Det är inte bara att minoch andras integritet kränks, dessutom fördyrar re-klamen produkterna. Det är alltid konsumenterna somfår stå för kostnaden för reklamen. hamnar allti soptunnan, eller helst i pappersinsamlingen, somhemma hos mig. Oavsett ändamål och resultat är detslöseri som medför onödig pappersproduktion ochorsakar skogsavverkningar, kalhyggen och utsläpp avmiljöfarliga ämnen och som utgör intrång i männi-skors integritet.Ibland riktar sig reklamens hjärntvätt med person-liga brev mot särskilt utvalda offer, s.k. målgrupper.Och visst träffas målet i många fall, annars skullehanteringen vara olönsam och snart upphöra. Man kaninte försvara sig om man inte tar eget initiativ till attstoppa adressförsäljning via länsstyrelser, Postverketm.fl. genom att med stöd i datalagen begära hos Dafaoch andra att få slippa direktreklam. Jag vet att det imånga fall tyvärr inte fungerat. Jag anser inte att manbehöver ta eget initiativ, utan det är upp till producen-terna att be om lov att få skicka reklam till konsumen-terna. Vi tycker från sida att producen-terna inte skall kunna tvinga på oss reklam. Vi anseratt kommersiell oadresserad reklam inte skall kunnaskickas.Miljöpartiets strävan är att det som är långsiktigthållbart också blir kortsiktigt lönsamt för konsumen-terna. Detta innebär att vi vill gynna de produkter somär bättre för miljön så att de som är sämre för miljönkonkurreras ut på marknaden.Ett sätt att nå detta mål är att lägga en miljöprofilockså på det traditionella skattesystemet genom attreducera eller avveckla momsen på miljömärkta pro-dukter. Därmed skulle konsumenten direkt i plånbo-ken känna av att de miljövänliga produkterna är lön-samma också kortsiktigt privatekonomiskt.Ett sådant momssystem skulle ha flera hakar. Vihar en del funderingar på lösningar. Vi har yrkat påatt man helt enkelt låter en utredning titta på detta. Ibetänkandet hänvisas till en utredning om förutsätt-ningarna för ett miljörelaterat skattesystem. Den ut-redningens huvudmål är att se på miljöskatter vidkällan och inte gå in på momssystemet. Vi anser detnödvändigt att man begär en utredning.Jag går över till frågan om EU. EU har faktisktstärkt producenternas och försvagat konsumenternasställning. Jag vill ge några exempel på försämringarför konsumenterna i och med EU-medlemskapet. "Icke djurtestat" är ej tillåtet som försäljnings-argument. När det gäller salmonella fick iförra veckan en garanti om att allt kött, formellt beslu-tas det , är fritt från salmonella. Men detfinns problem. Man har inte lyckats enas om analys-metoderna inom EU, så att producenterna ännuinte kan lämna intyg om salmonellafritt kött. Trots detfår tullen inte göra några stickprovskontroller. Flertillåtna ämnen är det i maten, t.ex. färgämnen ochsötningsmedel. Miljöskatteklassningssystemet avfordon togs bort för klass , då kraven var högreän EU:s. Förpackningsdirektivet för EU sätter enmaxgräns för hur stor del av olika material som fåråtervinnas.Det här är bara en kort lista. Jag vill inte verkaokonstruktiv och bara säga att EU är någonting dåligt.Jag tycker att det är viktigt att man visar vad EU ärdålig på för att kunna bättra det. Man måste se pro-blemen för att kunna åtgärda dem.Producenterna stöds i EU med olika bidrag ochprogram för industrin som omsätter miljardbelopp.Man säger att måste bli mer konkurrenskraf-tigt och få högre tillväxt och stöder därför producen-terna, men inte i samma mån konsumenterna. För attvara medlem i BEUC måste man betala perår. De flesta av konsumentorganisationerna i Sverigehar inte råd med detta. Jag anser att man bör avsättamer medel för att stödja konsumenterna i EU därkonsumenternas ställning har försvagats. Enligt theEuropean har vi i EU enbacklash på miljöområdet. Det drabbar också konsu-menterna. Man tog fram s.k. EU:s femte miljöhand-lingsprogram. Det tog att förhandla fram. Dethar funnits , men man har inte kunnat levaupp till de miljökrav som man skulle leva upp till. Dethar alltså varit en backlash. Det slår tillbaka mot kon-sumenterna.Vi har i EU någonting som kallas Molitorgruppen.Det är höga politiker i EU som i en rapport föreslår -den skall läggas fram vid toppmötet i i slutetav juni - att bl.a. återvinningskrav skall vara ett han-delshinder och att andra miljöskyddsregler också skallvara ett handelshinder, för det hindrar tillväxt ochsysselsättning. Jag vill bara visa den bakåtvridandekraft EU är för konsumenterna i olika aspekter.Vad gör man i ? Jag tycker att vi från Sve-riges sida skall agera kraftfullt. Vi skall vara det före-gångarland som många hoppas på att vi skall vara.Men i betänkandet hänvisas till t.ex. att regler kankomma i konflikt med de åtaganden som gjortmed sitt medlemskap i inget sätt hänvisar vi, vilket jag tycker att viborde göra i vissa viktiga frågor, till 101 § punkt 4Romfördraget, det man i EU-valrörelsen kallade mil-jögarantin. Man kan alltså ha regler som strider motharmonisering om man hänvisar till denna paragraf.Jag tycker att vi skall använda den möjligheten, ochjag vill fråga varför vi inte gör det.Sedan vill jag gå in på miljömärkningen. Man sä-ger i betänkandet att EG:s miljömärkningsförordninginte utgör något hinder för andra parallella nationellamiljömärkningssystem. Jag har bett utskottet att tyd-ligt uttrycka att vi skall jobba för att vi skall kunna haett parallellt nationellt miljömärkningsystem, eftersomdet finns tendenser i EU som vill visa att miljömärk-ningssystem är ett handelshinder.I detta fall har utskottet inte velat skriva så utanman avvaktar och ser. EU fungerar så att när har lagt fram ett förslag om att natio-nella miljömärkningssystem skall vara ett handelshin-der och inte skall få finnas - det finns i väldigt fåländer, och bara i skandinaviska länder - blir detväldigt svårt att påverka. Vi måste vara med frånbörjan.Där tycker jag att vi i inte ännu - det ärkanske därför att vi inte har varit medlemmar så väl-digt länge i EU - är så duktiga som vi borde vara. Vimåste vara där innan beslut tas, för sedan är det oftastför sent.När det gäller EU och miljön, skrev man i ett an-nat betänkande att man i EG:s miljömärkningssystemskulle lära sig av den nordiska miljömärkningen,speciellt då i fråga om utveckling av kriterier för olikaproduktgrupper. Det är olyckligt att man tycker så.Jag anser att man i EG:s miljömärkningssystem bör talärdom av nationella miljömärkning Falken,därför att den är bra. Jag har i motioner - och det stårockså i betänkandet - angett olika argument till varförjag tycker att svanmärkningen är dålig. De dålighetersom svanmärkningen har kommer att minska svan-märkningens och miljömärkningens trovärdighet. Omdet händer, kommer vi förmodligen att förlora ettväldigt effektivt system och vapen för en bättre miljö.Jag skall kort gå in på beslutsprocessen i Sverigenär det gäller hur vi agerar i konsumentfrågor. Vianser att regeringen inför principiellt viktiga ställ-ningstaganden i EU:s alla organ - det gällerCOREPER, det gäller EU-kommissioner, det gälleröverallt - skall samråda med övriga i repre-senterade politiska partier, men även med alla rele-vanta frivilligorganisationer. Dagens system med är inte tillräckligt för att åstadkomma enbred demokratisk förankring och debatt här i Sverige.Vad gäller konsumentfrågor skulle regeringenkunna förmedla information om vad gör ochvad som händer i EU i ett nyhetsbrev till riksdagenspartier, frivilligorganisationer och andra intresserade.Man borde dessutom ha ambitionen att ge informatio-nen väldigt tidigt, innan beslutsprocessen börjar.Anf. 68 ()Fru talman! Jag vill göra en liten kommentar såhär i början. Flera av de tidigare debattörerna harslagit fast att konsumentpolitiken är ett mycket viktigtområde. kolliderar denna debatt förmodligen medlunch, för det är väldigt få deltagare här. Men det jagtycker är mest intressant och glädjande äratt denna viktiga fråga får bli kvinnornas ansvar. Jagtror inte att det har varit en praktiskt tagetenkönad debatt när det gäller viktiga frågor.Fru talman! Vi har en bra och välutvecklad kon-sumentpolitik i . Det är resultatet av densvenska modellen för det konsumentpolitiska arbetesom bygger på ett betydande offentligt engagemang,ett ansvar hos företagen att lösa de problem som kon-sumenterna möter på marknaden och ett starkt infly-tande från konsumenterna och deras organisationer.Det finns anledning att påminna om att konsument-politiken på mycket länge togs upp iregeringsdeklarationen, vilket redan har berörts.Samhällsutvecklingen har inneburit att konsumen-terna står inför radikalt nya krav och förutsätt-ningar jämfört med vad som gällde för bara ett knapptdecennium sedan. Internationaliseringen, EU-medlemskapet, ökad konkurrens med åtföljande vid-gat utbud av såväl varor som tjänster, ny teknik, för-ändrad distributionsstruktur och inte minst den eko-nomiska utvecklingen har sammantaget lett till attkraven på och behovet av en aktiv konsumentpolitikhar förstärkts.Det är därför synnerligen angeläget och motiveratatt beslutar om en ny inriktning påkonsumentpolitikens område. Vi behöver en konsu-mentpolitik som tar fasta på sakfrågorna och intefrämst på organisationsfrågorna.Den proposition och det betänkande som vi skallbesluta om tycker jag är mycket bra, även ombetänkandet inte är så tjockt.Det är även viktigt att tillförsäkra hus-hållen goda möjligheter att utnyttja sina ekonomiskaoch övriga resurser effektivt, samt att ge konsumen-terna en stark ställning på marknaden. Konsument-politiken måste ha en tydlig fördelningsprofil därhushållens kostnader för det som tillhör vardagsbeho-ven lätt kan ställas samman och på så sätt visa deegentliga kostnader ett hushåll har.Avgifter som förs in på olika områden påverkarockså familjens ekonomiska situation. Det är medtillfredsställelse vi noterar att regeringen inom be-greppet baskonsumtion också tar med olika typer avoffentliga tjänster, t.ex. vård, omsorg, utbildning, el,tele, värme och vatten.Förutom de traditionella målen för konsumentpo-litiken - dvs. att konsumenterna skall ha goda möjlig-heter att utnyttja sina ekonomiska och andra resurseroch att konsumenterna skall ha en stark ställning påmarknaden - lyfter vi nu fram ytterligare två målinom nya och, om så vill, moderna områ-den. Dessa är dels skyddet för konsumenternas hälsaoch säkerhet, dels utvecklingen av sådana konsum-tions- och produktionsmönster som minskar påfrest-ningen på miljön och bidrar till en långsiktigt hållbarutveckling.I det konsumentpolitiska arbetet prioriteras sådanaåtgärder som avser hushållens baskonsumtion och gerstöd till konsumentgrupper som är ekonomiskt ochsocialt utsatta eller av andra skäl är i behov av särskiltstöd. Det gäller också åtgärder som stöder konsumen-terna i det internationella samarbetet. Konsumentver-kets verksamhet anpassas till dessa nya nationella målför konsumentpolitiken. Det är alltså somfastställer mål och inte någonannan.Fru talman! Konsumentpolitiken är en del av densvenska välfärdspolitiken. Konsumentpolitiken syftarsärskilt till att ge konsumenterna det stöd de behöverför att på bästa sätt kunna tillgodose sina behov irollen som aktörer på marknaden och som brukare avvaror och tjänster. I detta ligger också att konsument-politiken måste ha ett fördelningspolitiskt inslag. Detär särskilt angeläget att uppmärksamma situationenför de hushåll som är ekonomiskt eller socialt utsattaeller har behov av särskilt stöd.En god konsumentpolitik innebär också att detfinns regler som bidrar till en effektiv konkurrens påsunda villkor. Detta skall självklart även omfattaavgifter som tas ut i olika sammanhang. En väl funge-rande marknad kräver att alla aktörer på denna mark-nad ges rimliga förutsättningar att fungera så effektivtsom möjligt.Det är mot den bakgrunden av stort värde att sam-hällets organ engagerar sig i de välfärdsfrågor somryms inom konsumentpolitikens ram. Konsumenternaär självständiga aktörer på marknaden, men den en-skilde konsumenten befinner sig ofta i underläge iförhållande till många av de övriga aktörerna påmarknaden, t.ex. producenter och distributörer avvaror och tjänster. Här kan samhällets insatser ochengagemanget i de många frivilliga konsumentorgani-sationerna, i de andra organisationerna och i folkrö-relserna bidra till att stärka konsumentens ställning.Fru talman! De snabba förändringarna i kommu-ner och landsting, i form av avreglering och privati-sering samt genom kooperativa och ideella lösningar,har i många fall fått betydande konsekvenser för deenskilda medborgarna. Vi har fått en omfattandediskussion om dessa konsekvensers nytta för medbor-garna. Somliga har mötts av positiva reaktioner ochsomliga har mötts av starkt motstånd. I enlighet medriksdagens tidigare önskemål har regeringen beslutattillsätta en parlamentarisk utredning för att göra ensamlad uppföljning och utvärdering av de omfattandeförändringar och reformer som har genomförts inomden kommunala verksamheten.Vi socialdemokrater anser att det primära ansvaretpå konsumentområdet skall ligga på staten. Men ock-så den lokala konsumentverksamheten är av störstavikt. Det måste även i fortsättningen vara ambitionenatt landets samtliga kommuner har en så väl funge-rande konsumentverksamhet som möjligt. Men detmåste vara kommunerna själva som avgör hur denverksamheten skall organiseras på grundval av ettfrivilligt åtagande. Det statliga harbl.a. en betydelsefull uppgift i att stödja den kommu-nala konsumentverksamheten.En annan myndighet som har betydelse är . Jag har en fråga tillmoderaterna som gäller Allmänna reklamationsnämn-den. Det är en opartisk instans som billigt, snabbt ochenkelt prövar konsumenttvister på ett för konsumen-ten kostnadsfritt och dessutom rättssäkert sätt. Nä-ringslivet vill att Allmänna reklamationsnämndenskall finnas kvar. Jag förstår inte riktigt moderaternasinställning: Skall man ta bort en väl fungerande verk-samhet?Likadant är det med ansvar förlivsmedel. Det är en annan fråga som har kommit uppnu. Där pågår en översyn av rollfördelningen ochsamordningen mellan myndigheter. Vi får väl se omdet blir någon förändring där, annars är det som har det ansvaret.