prot · GI0988 · 1995-04-07 00:00:00 — Det är ettmycket vanligt förfarande, då man vill hjälpa sinabarn, nära anhöriga eller bekanta. Man skriver ofta påutan att veta så mycket om de verkliga följderna.Genom skuldsaneringen kan den som har satt sig iskuld befrias, men borgensmannen blir aldrig betal-ningsfri. Han eller hon får göra sig av med sina till-gångar och har alltid en skuld. Vi anser från Moderatasamlingspartiet att detta är helt oacceptabelt.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 1,mom. I det fall denna reservation vinner bifallyrkar jag bifall även till reservation 2, mom. 2 - dettaav penningskäl. I det fall reservation 1 avslås yrkarjag bifall till reservation 3, mom. 2.Anf. 22 PER ()Fru talman! - så mycketpengar låg ute i oindrivna skatter . Även om inte allt går att driva in är ändåhälften av detta belopp en ansenlig summa.Att man i detta läge minskar anslagen till exeku-tionsväsendet är litet märkligt. Det är pengar sommycket väl behövs i statskassan.Nu försöker man från regeringens sida att lösa dethär med en väldigt underlig strategi. Man minskaranslagen till skattemyndigheterna, vilket gör att manfår lägre taxeringar och det blir lägre belopp att drivain, och då kan man också minska på kronofogde-myndigheterna. Det är ett mycket underligt sätt attresonera, när det sägs i debatten att kampen mot denekonomiska brottsligheten och mot skatteundandra-gandet skall prioriteras.Det står också i betänkandet:"En väl fungerande beskattnings-, folkbokförings-och indrivningsverksamhet är, anför regeringen, avavgörande betydelse såväl från samhällsekonomisksynpunkt som för att de offentliga finanserna skallutvecklas på det sätt som är önskvärt. Mot bakgrundav den ambition som regeringen uttalat att stärkainsatserna mot skatteundandragande och ekonomiskbrottslighet finns det skäl att förbättra såväl de re-sursmässiga förutsättningarna som förutsättningarna iövrigt för skattekontroll och skatteindrivning. "Så långt låter det bra. Sedan går vi vidare:"Vid bedömningen av resursfrågan förtjänar detdock enligt utskottets mening att framhållas att densenaste tidens verksamhetsstatistik för kronofogde-myndigheterna enligt propositionen ger en antydanom att arbetsläget nu stabiliserats och att man för dennärmaste tiden kan räkna med en viss minskning avmåltillströmningen. "Jag kan gå tillbaka till det som jag började med:57 miljarder kronor. Jag tycker att de 57 miljardernavisar att det som står i betänkandet inte riktigt stäm-mer med verkligheten.Jag vill också hänvisa till revisorernas rapport,som vi tog upp här i kammaren . Där fram-går det också att det är viktigt med resurser till bådeskattemyndighet och kronofogdemyndighet för att viskall komma till rätta med den ekonomiska brottslig-heten.Nu sägs det också att vi skall avvakta ett förslag ikampen mot den ekonomiska brottsligheten, ochinnan det läggs fram kan vi montera ned de här verk-samheterna. Det är att gå fel väg, anser vi inomVänsterpartiet. Man skall inte montera ned viktigainstitutioner och därmed tappa kompetens innan manhar ett förslag om hur man skall lösa de problem somfinns.Jag yrkar därför bifall till reservation nr 4.Vi har ytterligare en reservation, och för tids vin-nande kommer jag inte att yrka bifall till den. Jagskall ändå uppehålla mig vid också denreservationen.Det är nämligen så att det finns inkassoföretagsom driver in en mängd små belopp, som de har sam-lat på sig. De driver då också in de avgifter som dehar rätt att ta ut. Om en skuld har blivit betald litet välsent men innan kravet kommer, finns det ändå möjlig-het att driva in avgifterna. Vi anser att det är litetmärkligt.Den här frågan gäller dock inte lagutskottet utanjustitieutskottet. Vi hoppas att man ser över inkasso-lagen i det här avseendet.Jag vill något kommentera skuldsaneringslagen.Moderaterna vill ta bort den, med hänvisning till de36 miljoner som den sägs kosta. Det är ett fiktivtbelopp. Jag har själv jobbat en del med skuldsanering.De skuldsaneringar som jag har gjort har inte kostatsamhället ett enda dugg, kan jag be att få meddela.Den preliminära rapport som har gjorts av dekommunala konsumentrådgivarna visar också att detfaktiskt är kommunerna som tar på sig den stora delenav kostnaden för de flesta skuldsaneringsfallen. Mananlitar egentligen bara kronofogdemyndigheten för attfå ett konstaterande av att det inte finns några utmät-ningsbara tillgångar osv. Därefter gör man enskuldsanering.Det går inte till så att man bara skriver av skulder-na rakt av. Vederbörande blir faktiskt tvingad att levapå existensminimun . Det ger också enmöjlighet för enskilda människor att se ett slut på ettelände.Att dra in borgensmännens åtaganden i samman-hanget är knappast relevant. Borgensmännens åtagan-den är lika oavsett om man har en skuldsaneringslageller inte. Det finns dock ett rättsfall som visar att dethär faktiskt kan börja regleras på ett ganska vettigtsätt. Vi får se om det blir samma utslag i högre in-stans. Man har nämligen underkänt fordringsägarnaskrav på borgensmannen, på grund av att det inte hargjorts en riktig kreditvärdering. Om detta får genom-slag i högre instans, kommer ett antal borgensåtagan-den att "falla".Jag yrkar, som sagt, bifall till reservation nr 4.Anf. 23 () replikFru talman! Jag vill bara påpeka att jag naturligt-vis är mycket medveten om att det för en del enskildapersoner är bra att kunna se ett slut på en besvärligekonomisk situation. Jag vet också att de femskuldsaneringsåren är tunga och att man verkligen fårställa upp och själv medverka till att sanera sina skul-der.Samhället har dock fått vidkännas oerhört högakostnader för ett fåtal fall. Vi menar därför att det härmåste kunna lösas på ett annat sätt.Biverkningarna visar kanske också att när en lagbärs fram mycket snabbt av en opinion, hinner maninte alltid med att utforma lagen så som man helstskulle ha velat göra. Det är väl egentligen ingen hem-lighet att vi från Moderata samlingspartiet har vi varitskeptiska mot utformningen av denna lag.Anf. 24 PER () replikFru talman! Jag kan rekommendera konsumen-trådgivarnas utvärdering av skuldsaneringslagen såhär långt. Den visar att kostnaderna knappast får bärasav kronofogdemyndigheterna. Om någon får vidkän-nas kostnaden är det snarare konsumentrådgivarna,dvs. hos kommunerna.Som jag sade förut talar man om fiktiva belopp.Det är något som man bara har höftat till, och detframgår av alla texter. Att ta det som intäkt för attföreslå att man skall ta bort en så oerhört viktig lagsom skuldsaneringslagen, tycker jag nästan är litetpinsamt för det parti som framför sådana idéer.Den här lagen har tillkommit för att rädda väldigtmånga människor och ge dem hopp inför framtiden.Det handlar om barnfamiljer och äldre människor somhar hamnat i en skuldfälla. Att inte ge dem en möjlig-het att kunna se en ljus framtid är nästan groteskt avett parti som säger sig stå för den enskildes intressen.Anf. 25 () replikFru talman! Per säger själv att det härankommer på kommunerna att det är de som bär kost-naden. Vi kommer mycket snart att få en konsument-politisk debatt, där vi kommer att ta upp väldigtmånga av de här frågorna. Vi tror alltså att det härproblemet kan lösas på andra sätt. Vi menar inte attöverge dem som behöver råd, stöd och hjälp.Anf. 26 ()Fru talman! I lagutskottets betänkande1994/95:LU23, som debatten gäller, behandlas rege-ringens förslag till anslag för /96 tillkronofogdemyndigheterna och till förrättningskostna-der m.m. samt den av regeringen förordade inrikt-ningen av besparingsåtgärder för budgetåren 1997och 1998.Som framgått av de föregående inläggen finns detett antal reservationer fogade till betänkandet. Jagyrkar därför redan nu avslag på reservationerna ochbifall till utskottets hemställan.Kampen mot den ekonomiska brottsligheten har iregeringsförklaringen framhållits som ett prioriteratområde.Det är nödvändigt att på ett kraftfullt sätt frånsamhällets sida ingripa mot den ekonomiska brotts-ligheten. kommer regeringen att presen-tera en samlad strategi för samhällets åtgärder motden ekonomiska brottsligheten.Myndigheternas samverkan när det gäller exem-pelvis utredning av misstänkt ekobrottslighet måsteförbättras. Det handlar bl.a. om att effektivisera sam-arbetet mellan åklagare, polis, skattemyndigheter,kronofogdemyndigheter och tullmyndigheter. Tilldetta har regeringen avsatt 200 miljoner.Det är inte bara pengar som behövs. Myndigheter-nas kompetens behöver förbättras, genom utbildningoch fortbildning. Etik och självkontroll behöver ut-vecklas, inte minst inom näringslivet.Utformningen av civilrättsliga regler om exem-pelvis ansvar för företags styrelse, om redovisningoch om revisorernas roll är av mycket stor betydelse.Lagen om penningtvätt kommer att ses över. Inom detstraffrättsliga området pågår en översyn av skatte-brottslagen och reglerna om bokföringsbrott. Jag kanräkna upp flera exempel, men jag nöjer mig meddetta.Fru talman! Alla partier är överens om att denekonomiska brottsligheten måste bekämpas. Utskottethar ingen annan uppfattning än motionärerna när detgäller vikten av en effektiv indrivning av skulder.Också i fråga om kampen mot den ekonomiskabrottsligheten vill utskottet kraftigt understryka kro-nofogdemyndigheternas betydelsefulla roll. Det gällerinte minst specialindrivningsenheterna, som arbetarmed kvalificerade fall av skatteundandragande ochandra svåra indrivningsfall. Det är därför väsentligt attkronofogdemyndigheterna erhåller tillräckliga resur-ser.Den senaste tidens verksamhetsstatistik för krono-fogdemyndigheterna ger en antydan om att arbetslägetnu stabiliseras och att man kan räkna med en vissminskning av måltillströmningen. harockså vissa beslut fattats som ger rationaliseringsvins-ter.Så till frågan om reformerad löneexekution ochmålhantering hos kronofogdemyndigheterna. De tvånuvarande formerna av löneexekution - utmätning avlön och införsel av lön - slås samman till ett enhetligtsystem, så att all löneexekution sker genom utmät-ning. Denna utmätning skall också äga rum utan tids-begränsning i stället för som är fallet, om året.Också genomförandet av elektronisk doku-menthantering inom exekutionsväsendet m.m. tordepå sikt minska administrationskostnaderna hos krono-fogdemyndigheterna.Detta tillsammans med de tidigare redovisade åt-gärderna vad gäller strategin mot ekonomisk brotts-lighet gör att utskottet inte nu finner skäl att tillförakronofogdemyndigheterna ytterligare resurser /96 utöver vad som föreslagits i pro-positionen.Utskottet vill dock understryka att regeringen, omden fortsatta utvecklingen visar att de nu förordadebesparingarna inom exekutionsväsendet leder till atten väl fungerande indrivningsverksamhet inte kanupprätthållas, bör återkomma till riksdagenmed förslag om ytterligare medel.Med anledning av det i motion L314 framställdayrkandet om upphävandet av skuldsaneringslagen villutskottet erinra om att en enig riksdag ,efter förslag av den dåvarande regeringen, tillstyrkteinförandet av lagen. Enligt utskottets mening saknasall anledning för att nu - efterlagens ikraftträdande - ompröva detta ställningsta-gande.Skuldsaneringslagen är synnerligen angelägen.Den hjälper just de personer som lagen är avsedd för.Som avslutning, fru talman, vill jag än en gång yr-ka avslag på samtliga reservationer och bifall tillutskottets hemställan.Anf. 27 () replikFru talman! Jag måste säga att det som framförde om kampen mot den ekonomiskabrottsligheten inte imponerar på mig. Hon talar om senare kommer att presentera förslag och att mankommer att avsätta 200 miljoner.Men, , den här spararpå samma sätt som den s-regering gjorde som satt från1982-1989. Man drog ner på polisutbildningen ochdomstolsväsendet och sparade kortsiktigt. Man slogsönder ekorotlar som vi med möda hade byggt uppmed utbildade ekopoliser osv.På samma sätt gör man . Man sparar på kro-nofogdemyndigheten, polisväsendet och domstolsvä-sendet. Man tar inte in nya polisaspiranter. Ändåsäger man att det är så viktigt att bekämpa den eko-nomiska brottsligheten. Det är bara vad man talar om.I verkligheten, , drar man ner överalltdär man i stället borde satsa så att rättstryggheten ochrättssäkerheten skyddas och enskilda människor fårstöd. Att ta väl hand om detta är en av landets allraviktigaste uppgifter. Det tycker jag inte att ni har visatatt ni gör.Anf. 28 () replikFru talman! Det utökade anslaget med 80 miljo-ner, som vill ha, är en droppe ihavet om man ser till de 57 miljarder som Per Rosen-gren pratar om.Vi tror att man kan rationalisera. Även inom kro-nofogdemyndigheterna tror man att man kan göravissa rationaliseringar, t.ex. genom den nya datatekniksom införs - den elektroniska dokumenthanteringen -som jag tog upp.Birgit tog upp polisen. Med den nuva-rande regeringen kommer det faktiskt att finnas flerpoliser än vad som skulle ha funnits med den borger-liga regeringen.Anf. 29 () replikFru talman! säger att 80 miljonerär en droppe i havet. Det är väl bra att de miljonernafinns där de behövs och genererar mera pengar? Förmig är detta ingen droppe i havet. Det handlar intebara om 80 miljoner till exekutionsväsendet eller tillkronofogdemyndigheterna, som jag sade.Vi har sett till att även polisen, domstolsväsendetoch andra viktiga områden, inte minst när det gällerbekämpningen av den ekonomiska brottsligheten,tillförs medel. Detta har vi gjort centralt, eftersom vihar ansett att detta är så oerhört viktiga områden, bådeför samhället och de enskilda människorna. Då blirdet inga droppar i havet utan väl fungerande verk-samheter på alla dessa områden. De måste kunnaverka effektivt tillsammans.Anf. 30 () replikFru talman! Det är klart att jag inte tycker att 80miljoner är en liten summa, men jag tror att man kanfå in mycket pengar just genom olika rationalise-ringsvinster. Man kan göra flera.Nyligen lades en proposition fram om bl.a. en för-enklad delgivning. Det innebär en effektivisering.Jag tror att det kanske måste föras en annan dis-kussion i samhället, om etik och moral. Vi kanskemåste ändra attityder hos människorna, så att intebetalningsmoralen sjunker ännu mer. Jag tror att detär viktigt att föra ut information och kunskap till allamänniskor i samhället om vad ekonomisk brottslighetär, om hur den bekämpas och om vilka åtgärder rege-ringen tänker vidta. Man har också avsatt medel förden kommande informationskampanjen.Om man vet vad som gäller och vet vilka omora-liska handlingar som förekommer är det lättare attkomma till rätta med dem.Anf. 31 PER () replikFru talman! hänvisar till regerings-förklaringen, där , mycket riktigt, iord tog upp kampen mot den ekonomiska brottslighe-ten. Men i handling har det inte hänt någonting. Ihandling har man skurit ner på skattemyndigheterna,tullväsendet och också kronofogdemyndigheterna.Är det acceptabelt att 57 miljarder ligger ochskvalpar? Tyder det på att det finns möjlighet att kapaytterligare resurser? Inom tycker vi attden möjligheten inte finns. Visst kan man med hjälpav ett förenklat delgivningsförfarande och ett enhet-ligt löneexekutionssystem minska arbetsbelastningenen aning, men inte särskilt mycket när det gäller attkomma åt de 57 miljarder som ligger ute.De 71 miljoner som vi vill tillföra ser vi inte hellersom några droppar i havet. Vi tror inte heller att mankan informera bort den ekonomiska brottsligheten.Det tyder på en viss naivitet när man tar upp sådanaargument när vi nu diskuterar handfasta saker somanslag till kronofogdemyndigheterna.Jag vill också påpeka att det bara är Vänsterpartietsom har motionerat om att såväl skattemyndigheternaoch tullväsendet som kronofogdemyndigheterna skallslippa neddragningar. Där skall vi inte behöva pruta.Jag vill också ställa en annan fråga: Är det rättordning att man, innan ett program har antagits,monterar ner de verksamheter som finns och somskall garantera dessa saker? Är det inte att ta det i litetfel ordning?Anf. 32 () replikFru talman! Vi tycker inte att vi monterar ner. PerRosengren talar om de 71 miljoner som Vänsterpartietvill tillskjuta. Det finns ingenting som säger att inte viuppnår samma resultat. Den utredning som läggerfram strategin mot den ekonomiska brottslighetenföreslår självfallet åtgärder. Det är vad regeringen harsysslat med nu.Per talar om naivitet. Jag kan sägasamma sak till honom. Det ADB-stöd som infördes påRiksskatteverket medförde stora besparingar. Det handlar om att man skall ta ettsamlat grepp. Samarbetet mellan de berörda myndig-heterna har inte varit tillfredsställande. Det handlarom samarbete mellan skattemyndigheter, kronofog-demyndigheter, åklagare och polis. Man skall arbetamed samma metoder och prioritera på samma sätt såatt det blir en snabbare handläggning av ärendena.Det är att det drar ut som gör att det blirproblem.Anf. 33 PER () replikFru talman! De neddragningar som görs innebäratt man bit för bit monterar ner dessa system. Jagåterkommer till min fråga: Är det acceptabelt att 57miljarder ligger och skvalpar? Kan man, när man harvetskap om dessa 57 miljarder, verkligen plocka borttjänster inom den här sektorn?Eva hänvisar till RSV:s ADB-stöd. Jaghar jobbat inom skatteförvaltningen . Jagkommer ihåg hur det var . Manhänvisade till att alla neddragningar av personalenskulle kompenseras med ADB-stöd. Vad blev det avdet? Jo, platt intet!Jag kan se att , 1979 och fram till 1990,1991 har man faktiskt kommit åt mindre ochmindre genom de här ADB-systemen. Det går alltsåinte att med hjälp av ADB-system lösa de här pro-blemen, när det behövs personella resurser. Datorernaspringer inte ut och jagar folk och driver in pengarna,det måste människor göra.En annan siffra som är intressant är förhållandet1-10. Accepterar inte ni den siffran, som faktiskt ärgängse ute hos alla experter, att varje insatt kronainom de här sektorerna ger tillbaka? I så fall ärvarje neddragning också en minskning av statensintäkter i förhållandet 1-10. Det innebär att staten, omman nu drar in de här 71 miljonerna, faktiskt förlorar710 miljoner. Min fråga är: Gäller inte siffran 1-10för socialdemokraterna?Anf. 34 () replikFru talman! Nej, jag tycker inte att det är accepta-belt med 57 miljarder som skvalpar omkring, PerRosengren. Men man måste först se över vad det ärman kan göra för att det skall kunna bli besparingar.Vi säger också i utskottet att om de besparingarsom är föreslagna inverkar så på indrivningsverksam-heten att den blir sämre, skall regeringen komma medytterligare förslag, ytterligare medel, ytterligare an-slag.Visst ställer vi upp på 1-10, Per . Mendet är till en viss gräns. Det går inte att säga så hurlänge som helst. Man måste först ta reda på exakt vaddet gäller.Regeringen kommer att initiera en ökad forskningnär det gäller den ekonomiska brottsligheten. Forsk-ningens inriktning är att klarlägga den ekonomiskabrottslighetens bakgrund och konsekvenser, vilketbehövs som underlag för samhällets fortsatta insatsermot ekobrottsligheten. Då ingår det också att spridainformation. Vanligt folk måste veta vad det är somgäller.Anf. 35 ()Fru talman! Jag har begärt ordet med anledning aven motion som jag har skrivit i det här ärendet angå-ende anslag till kronofogdemyndigheten.Om alla företag och privatpersoner betalade sinaskatter och sina skulder skulle arbetsuppgifterna hoskronofogdemyndigheten försvinna. Dessutom skullestatens finanser avsevärt förbättras.Nu fungerar det ju inte alltid så som vi alla önskar,att företag och privatpersoner "gör rätt för sig", utanskulderna som lämnas till kronofogdemyndigheten förindrivning uppgår, som vi har hört här tidigare, tillmycket stora belopp.Jag har i min motion tagit upp att vi för att upp-rätthålla moralen vad gäller betalningsskyldighetmåste tillföra resurser till kronofogdemyndigheten såatt man även i fortsättningen kan upprätthålla godservice mot privatpersoner, företag och staten.Men med tanke på den ekonomiska situation somvårt land befinner sig i inser även jag att vi måste görabesparingar och dra in på utgifter inom nästan allaområden.Lagutskottet gjorde studiebesök hos kronofogde-myndigheten i samband med behandlingen i utskottet.Vid det besöket, som för övrigt var mycket intressant,framkom inget som tyder på att deras verksamhetmåste försämras vid minskade anslag. Som nämnde kommer det att ske förändringarinom det här området som innebär rationaliseringaroch som även innebär en minskad administration.Vi i tycker att det är viktigt att påbred front och inom alla områden bekämpa ekono-misk brottslighet. Vi behandlade en motion frånCentern här i kammaren tidigare som hand-lade om fastighetsplundring, vilket också hör hemmainom det här området.När det gäller skuldsaneringslagen står vi bakomatt den skall finnas kvar. Den har ju inte fungerat imer än litet drygt . Med tanke på det har inteså många beslut fattats, som nämn-de, men det har ju förekommit 2 800 ärenden, och detär mer riktigt att sprida kostnaden över mängdenärenden som finns till behandling hos kronofogde-myndigheterna.En annan sak som är mycket viktig inom det härområdet är att kronofogdemyndigheten även i fort-sättningen får behålla den decentraliserade organisa-tion som den har. Därför menar vi att besparingarnainte får ske så att en koncentration sker inom den härverksamheten och att man då får den på färre platser.Med den positiva skrivning som vi har i utskottet,där vi understryker att om den fortsatta utvecklingenvisar att de nu föreslagna besparingarna inom exeku-tionsväsendet leder till att en väl fungerande indriv-ningsverksamhet inte kan upprätthållas bör regeringensnarast återkomma till med förslag omytterligare medel. Längre ner i vårt betänkande stårdet: Utskottet vill med anledning härav åter framhållaatt besparingarna inom exekutionsväsendet inte fårgöras på bekostnad av en väl fungerande indrivnings-verksamhet.Fru talman! Med anledning av dessa kraftfullamarkeringar från utskottets sida yrkar jag bifall tillhemställan i betänkande LU23.Anf. 36 ()Fru talman! Det känns litet egendomligt när manär ny här i och som jag har jobbat i detpraktiska rättslivet och framför allt hållitpå väldigt mycket med den ekonomiska brottslighe-ten. Det man då möts av här i är att detskärs i rättsväsendet mer eller mindre rätt av.Det är klart att man med olika semantiska övning-ar kan skyla över de reala effekterna. Men just när detgäller exekutionsväsendet måste väl alla och envarändå begripa att om man skär bort pengar från enmyndighet som driver in statens fordringar får deteffekter.Som vi har hört har vi balanserade fordringar på57 miljarder. Jag vet inte exakt hur mycket det är,men det är i alla fall väldiga belopp. Jag kan inteförstå annat än att det måste vara någon pedagogiskhistoria när man säger: Vi skär överallt. Alla skallbära bördorna. På något vis känns det kanske lättaredå att få igenom ett kärvt budskap.Jag tycker alltså att man ändå måste göra vissaprioriteringar, efter vissa värderingar. Vi kristdemo-krater går inte med på den här nedskärningen. Viyrkar bifall till reservationen 3 mom. 2.Det hindrar inte att myndigheten måste effektivi-sera och rationalisera sin verksamhet. Det är ingalun-da på det viset att om man lyckas med det kommerman till en mer acceptabel nivå. Utgångspunkten ärnämligen den, att nivån har varit oacceptabel i åratal.Man måste alltså rusta upp rättsväsendet och interusta ner det.I övrigt har detta belysts ganska entydigt här, såjag tänker inte säga mycket mer i det stycket.Jag kan inte låta bli att säga någonting omskuldsaneringslagen, eftersom jag var med i som lade fram förslaget om skuldsa-neringslagen på sin tid.Det är en mycket viktig lagstiftning. Den skallsjälvfallet vara klar. Av någon anledning har modera-terna aldrig riktigt begripit det här med skuldsane-ringslagen. Själva idén bakom den är ju att man vialagstiftning plockar bort en betalningsoförmåga. Mantar bort luft.