prot · GJ0919 · 1995-11-08 00:00:00 — För att markera det historiska skulle jag vilja säga att det i det betänkande somvi fattar beslut om också står att mycket i betän-kandet kommer från kommissionens arbete. Därförville jag gärna tala om vad som var utgångspunkternaför betänkandet och vad man hade kommit fram tillnär man lämnade sitt betänkande.Uppgiften för kommissionen var att höja livskvali-teten och öka landets konkurrensförmåga genom attanvända informationsteknik. Uppgiften var också attanalysera behov och föreslå åtgärder, så att vi år 2010skulle vara ett land som låg längst framme i den glo-bala utvecklingen när det gällde att utnyttja informa-tionstekniken. Det är alltså en oerhört ambitiös ut-redning och oerhört ambitiösa förslag.Utredningen kom som sagt och he-ter Vingar åt människans förmåga. Där resonerar manpå ett helt annat sätt än vad övriga debattörer har sagthär . För er handlar det om att reglera, att bygganät som ligger fast. För mig är informationstekniknågonting helt annat. Det är just någonting som germänniskan vingar. Människan har förmåga att växaoch utvecklas, och med IT kan vi använda vingar. Vikan förstärka vår förmåga, vi kan överbrygga avståndoch vi kan ändra vårt arbetsliv och vårt vardagsliv.Men IT är bara ett medel, ett redskap. Visionernafår vi faktiskt skapa själva. IT i sig självt är ingenvision. Jag blir litet förskräckt när jag hör socialde-mokraterna diskutera; de ser IT som någonting somman kan reglera, som man kan bestämma över ochsom man kan begränsa. IT är precis det motsatta. Detändrar sig inte - det ändrar sigvarje månad, och varje stund. Det går inteatt reglera, utan det har ett eget liv, precis som männi-skor har egna visioner och ett eget liv.Jag tror att det är viktigt att se att IT inte i förstahand är reglerbart, utan IT är möjligt att använda påett bra sätt. Vår uppgift här i är att underlät-ta, stimulera och stödja utvecklingen, inte att begränsaden. Drivkraften ligger i varje människas personligabehov och engagemang och inte i att vi sitter här iriksdagen och fattar beslut.Men tillbaka till förslagen från Vingar åt männi-skans förmåga, fru talman! Där säger man att Sverigeskall vara ett land som ligger långt fram när det gällerIT och att det är viktigt att IT utnyttjas över allt, intebara av dem som är särskilt kunniga. Ni och vi somanvänder IT vet ju att det inte är särskiltsvårt. Jag tycker att mystiken med IT håller på attförsvinna, och det tycker jag är bra. Det betyder attmånga fler kommer att använda IT.När vi börjar få en mycket större användning avIT är det också viktigt att vi ser hur den svenska kul-turen och det svenska språket kommer in i den infor-mationsprocessen. Det är oerhört viktigt att vi nu intefår ett språk som är halvengelskt utan att vi behålleroch bevarar det svenska språket och att vi på det sättetockså kan höja kvaliteten i budskapet.IT är naturligtvis också viktigt för företagens kon-kurrensförmåga. Det är nu viktigt att företagen fårmöjligheter att använda IT på ett bra sätt.Vi har inte vare sig någon motion eller någon re-servation i den här frågan, men vi har re-serverat oss i utbildningsutskottet och sagt att det ärviktigt att skolan också tar del av det här. Som fleraredan har sagt är det viktigt att barn redan frånbörjan kommer i närheten av de här frågorna. Därförföreslog vi i utbildningsutskottets betänkande1994/95:UbU15 skoldatorer och ville förändra sko-lans arbetsmiljö så att ungdomar faktiskt får möjlighetatt använda dem. Vi vill också utveckla villkoren fördistansundervisning. Vi ser också att datalagstiftning-en behöver ses över. - Detta sades i utbildningsutskot-tets betänkande, och det stöder jag självklart.Jag blir som sagt litet oroad när socialdemokrater-na tror att vi kan reglera någonting som är så mänsk-ligt utvecklande. Jag vill sluta med att säga: Vingarlyfter bara om de brukas.Anf. 166 () replikFru talman! Jag kom just att tänka på en rolighistoria - jag minns inte varifrån den kommer. Detvar några gamla gubbar som trätte om vilka som varförst med olika saker. Till slut var det någon somsade: När sade: "Varde ljus", då hade vi redandragit ledningarna.Jag vill inte på något sätt likna vidgubbarna, men försöker att ta åt sig äranav att ha infört IT i . Det var faktiskt så attutbyggnaden av möjligheten att införa informations-teknik påbörjades . Det har gjort detmöjligt att bygga ut nät, osv. Det är klart att man intebara kan säga: loggar vi in. Det måste finnas nätatt ansluta sig till.Som socialdemokrat vill jag faktiskt ha en politiskviljeinriktning även när det gäller IT-frågorna. Jag villha en vision om hur framtidens arbete skall se ut. Jagvill ha en möjlighet att påverka den framtiden. Jag serIT som en möjlighet till det. Jag tror definitivt att denvisionen är möjlig i samband med informationstekni-ken. Det är inte alls så, som säger,att det över huvud taget inte går att påverka. Visst gördet det! Man kan ha en politisk viljeinriktning för attpåverka åt det håll som man själv vill. Det tänker jaggöra även fortsättningsvis.Anf. 167 () re-plikFru talman! Jag hoppas verkligen att jag inte sadeatt vi moderater har infört IT i eller i Sveri-ge. Vad jag tog upp var det som står i betänkandet,. Vi skriver där att arbetet med den här frå-gan utgår från den utredning som tillsattes av denborgerliga regeringen och vars betänkande heterVingar åt människans förmåga. Eftersom utskottetsbetänkande är enhälligt måste även ni socialdemokra-ter anse att ni har utgått från det. Det var bara det jagville tala om för kammaren, eftersom de flesta inte harläst betänkandet så noga. Jag tyckte att det var roligtatt vi var med och tänkte i de här frågorna, och jagtyckte att det var viktigt att lyfta fram det. Men själv-klart vet jag att vi inte har infört IT i Sverige.Anf. 168 () replikFru talman! Det var ju trevligt att vi blev överenspå slutet - vi är ju faktiskt överens i betänkandet. Jagtror att vi även fortsättningsvis kan ha visioner när detgäller IT och att vi även fortsättningsvis skall ge allamänniskor möjlighet att surfa på nätet.BeslutKrU2 BibelfrågaMom. 1 (Bibelfråga)1. utskottet2. (v, mp)Votering:245 för utskottet36 för res.68 frånvarandePartivis fördelning av rösterna:För utskottet: 131 s, 66 m, 22 c, 17 fp, 9 kdsFör res. : 4 s, 1 c, 2 fp, 15 v, 14 mpFrånvarande: 26 s, 14 m, 4 c, 7 fp, 7 v, 4 mp, 6kdsPer-Ola () anmälde att han avsett attrösta ja men markerats ha röstat nej.TU1 InformationsteknikMom. 2 (enhetstaxa för ISDN)1. utskottet2. (c, mp)Votering:245 för utskottet37 för res.67 frånvarandePartivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 66 m, 19 fp, 16 v, 9 kdsFör res. : 23 c, 14 mpFrånvarande: 26 s, 14 m, 4 c, 7 fp, 6 v, 4 mp, 6kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av andre vice talmannen medgav kam-maren att de på föredragningslistan återstående ären-dena fick avgöras i ett sammanhang vid inledningenav arbetsplenum onsdagen den 15 november.14 § betänkande 1995/96:TU2TrafiksäkerhetAnf. 169 ()Fru talman! har tre reservationer tilldet här betänkandet. Vi ställer oss naturligtvis bakomalla tre reservationerna, men för tids vinnande kom-mer jag inte att yrka bifall till dem.I den första reservationen tar vi upp det förhållan-det att många som har motorcykel och inte vill ta utden , därför att det känns obehagligt ochslirigt under hjulen när det är snö och blask, får tid förbesiktning . Det innebär att man måste taut motorcykeln trots att man inte hade tänkt göra det.Vi vet att det då finns en risk för att antalet olyckorskall öka.Det skulle vara lätt att ändra på det här, genom attse till att motorcyklar inte besiktigas mellan den 1november och , utan när detär betydligt bättre förhållanden på vägarna och då detär säkrare att framföra motorcykel.I den andra reservationen tar vi upp en fråga somhar med EU att göra. I och med att gick in iEU höjdes den tillåtna hastigheten för långtradare ochbussar . Det var en EU-anpassning, som det finns många av.I EU kräver man, för att vara säker på att bussaroch lastbilar verkligen håller hastighetsgränsen på 80km/tim, att det finns en hastighetsregulator, eller fart-begränsare, inmonterad i motorn. Men harbegärt dispens för de fordon som trafi-kerar bara Sverige.Vi menar att detta är inkonsekvent. haralltså valt den del som missgynnar miljön men valtbort den del som gynnar miljön. Om man skall varakonsekvent bör man också införa regeln om att detmåste finnas en fartbegränsare inmonterad i motorn,när hastigheten höjs /tim.Hastighetsgränserna hålls tyvärr inte , och omgränsen är 80 blir det lätt . Om gränsendäremot är 70 kanske det blir i stället. Ombilarna har fartbegränsare innebär det att polisenslipper kontrollera dessa fordon och har möjlighet attanvända sina alltmer krympande resurser till annat.Detta är alltså inkonsekvent. Om man inför denena delen av regeln bör man också införa den andra.Eller tvärtom: om man inte inför den andra delen börman inte heller införa den första. Det hade varit bättreom , om man inte vill ha fartbegränsare, inteheller hade infört regeln om höjd hastighet till 80km/tim.Den regel som vi har haft, dvs. om att dessa for-don inte får färdas mer än , är bra. Anpass-ningen borde ha gått åt andra hållet, så att vi hade fåttEU att anpassa sig till och sänkt sin hastig-hetsgräns i stället.Den tredje reservationen handlar om möjligheteratt se till att bilar inte körs så mycket med kall motoreller kall katalysator. Om vi tittar på de värden somgår att få fram kan vi se att just kallstarter och körningmed kall motor gör att det kommer ut väldigt mycketelände ur avgasröret. Det är organiska kemikalier sominte har hunnit förbrännas ordentligt, t.ex. kolväten.Ibland är det bra med el, och en elektrisk motor-värmare och en elektrisk katalysatorvärmare görmycket gott. Om man har en motorvärmare och enkatalysatorvärmare kommer bilen snabbt upp i rätttemperatur, och det får till effekt att bensinen för-bränns mera fullständigt. Det kommer ut betydligtmindre koloxid, kolmonoxid och en del kolväten, sominte hinner förbrännas i den kalla motorn.Eftersom detta är så bra tycker vi att det borde in-föras en regel om att alla nya bilar skall ha den härutrustningen. I den motion som vi har väckt föreslårvi att regeln skall gälla från . Viinser nu att det skulle vara att gå fram för snabbt, mendet skulle vara fullt möjligt att göra den här miljöför-bättringen från den 1 januari 1997.Det kan naturligtvis vara svårt att införa detta föräldre bilar, men borde hela bilparken ha elek-triska motorvärmare och katalysatorvärmare.Ibland krävs det små steg i rätt riktning för att manskall komma dit, och vi beklagar verkligen att vi tilldet här betänkandet har varit tvungna att skriva trereservationer om ganska självklara saker, som skullege en bättre miljö. Vi återkommer säkert till de härfrågorna, men vi i känner att de, trots attde synes vara små, är oerhört viktiga för miljön.Med det vill jag alltså säga att stöderreservationerna även om jag inte yrkar bifall till dem.Anf. 170 ()Fru talman! dödas nästan 600 personer itrafikolyckor på våra vägar, och 4 200 personer ska-das svårt. Arbetet med att minska antalet trafikolyckormåste fortsätta. Nyckelordet i det fortsatta trafiksä-kerhetsarbetet är samverkan. Det är samverkan mellanmyndigheter och trafikanter och mellan myndigheteroch frivilligorganisationer.Vägverket har det övergripande ansvaret för tra-fiksäkerheten i . Det innebär att verket intebara svarar för vägarnas infrastruktur, utan också haransvaret för den trafik som går på vägarna, dvs. För att klara det nationella ansvaretjobbar såväl på nationell som på regionaloch nivå, genom samverkan med mångaaktörer på trafiksäkerhetsscenen, i första hand medPolisen, som sysslar med övervakning av trafiken, ochockså med kommunerna, som svarar för det kommu-nala väg- och gatunätet.Ett nationellt trafiksäkerhetsprogram har utarbe-tats i nära samverkan mellan , Polisen ochkommunerna. Andra organisationer och experter harockså varit inblandade. Programmets utgångspunkt ärriksdagens beslut om inriktning av trafik-säkerhetsarbetet inför 2000-talet.Precis som det nationella trafiksäkerhetsprogram-met belyser, är det människornas värderingar, behov,begränsningar och egenskaper som vid en vägningmot samhällsintressena måste utgöra grunden förtrafiksäkerhetsarbetet; vi måste sätta människan icentrum.Det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet skall vara de-centraliserat och starkt lokalt förankrat, för att kunnaskapa ett effektivt medborgar- och trafikantinflytande.Målet för regeringens trafiksäkerhetsarbete är attminska antalet dödade och skadade i trafiken, attminska risken att dödas och skadas i trafiken och attsärskilt minska riskerna för oskyddade trafikanter ochbarn.Då trafiksäkerhetsutvecklingen varit positiv underde senare åren har nya trafiksäkerhetsmål föreslagits.Antalet trafikdödade skall understiga 400 personer år2000, och antalet svårt skadade skall understiga3 700. För att den positiva trenden skall fortsätta börett förstärkt trafiksäkerhetsmedvetande utvecklasbland medborgare, trafikanter och beslutsfattare.Även inom EU pågår ett trafiksäkerhetsarbete.Omkring 50 000 människor dödas och 1,5 miljonerskadas i vägtrafiken inom EU. Den årligasamhällsekonomiska kostnaden för vägtrafikolyckor-na beräknas uppgå till ungefär 650 miljarder svenskakronor.EU har antagit ett handlingsprogram för trafiksä-kerheten, och i det programmet slår man fast riktlin-jerna för det gemensamma trafiksäkerhetsarbetet.Arbetet skall bedrivas både genom lagstiftning ochmed hjälp av andra åtgärder. Det skall vara integreratoch grundat på en helhetssyn mellan människa, fordonoch väg. Och åtgärderna skall endast vidtas om de gerett tilläggsvärde i förhållande till om åtgärderna skullegöras nationellt.Fru talman! ligger internationellt sett långtfram när det gäller trafiksäkerhetsarbetet. Men det ärinte tillräckligt. Varje olycka är en tragedi som intebara totalt förändrar livet för den som är med omolyckan utan även för dennes omgivning. Ett barn blirutan förälder, en hustru blir utan sin man. Dessutomkostar vägtrafikolyckorna samhället ca 18miljarder kronor. Vi måste komma längre.Inom regeringen pågår ett mycketambitiöst arbete för att öka trakfiksäkerheten. Rege-ringen har också prioriterat trafiksäkerheten i sittarbete i den europeiska unionen.Om jag tillåter mig att vara litet visionär, anser jagatt trafiksäkerhetens inriktning skall vara att förebyg-ga långvarig och/eller allvarlig förlust av hälsa. Dethandlar om att precis som i miljöarbetet åstadkommadet långsiktigt hållbara vägtransportsystemet. Ut-gångspunkten måste vara mänsklig och ekologiskhälsa.Medborgaren, trafikanten, har en självbevarelse-drift. Hon vill överleva som individ, familj och kol-lektiv. Trafikantens ökade kunskaper om sin egen,sina anhörigas och andras möjligheter att öka säkerhe-ten ökar också hennes incitament att handla. Dettahandlingsincitament genererar en ökad efterfrågan påegen och andras säkerhet.Trafikanten måste naturligtvis själv ansvara för attfölja trafikreglerna. Trafikreglerna är inte tillkomnasom råd utan som gränser för vårt handlande i omsorgom att skydda oss trafikanter och medtrafikanter.Enligt mitt tycke bör vi införa en strategi sombygger på trafiksäkerhet som ett kvalitetsbegreppinom vägtransportsektorn, att det endast är noll dödaoch noll svårt skadade som skall vara den acceptablakvaliteten. Eftersom människor gör misstag och alltidkommer att göra misstag kan strategin inte enbartbaseras på att eliminera misstagen.Att göra misstag, eller snarare att ta chanser, är juen förutsättning för mänsklighetens utveckling ochöverlevnad. Det vi måste ta itu med är inte att elimi-nera människors misstag utan att dessa misstag ledertill svåra konsekvenser.När en bilförare för är ouppmärksamvid landsvägskörning får inte detta leda till att bilenfrontalkolliderar med en annan bil, kör på en annanbil bakifrån eller kanske kör av vägen. Antingenmåste möjligheten att frontalkrocka, köra på en annanbil bakifrån eller köra av vägen tas bort, eller så måstehastigheten vid dessa tillbud vara tillräckligt låg föratt dödsfall eller svåra hälsoförluster skall kunnaundvikas. I annat fall måste rörelseenergin tas uppmed hjälp av s.k. passiv säkerhet som sidoräcken ellerkrockdeformationszoner på bilen.När en fotgängare för är ouppmärk-sam får inte heller det leda till att denne körs ihjäl aven bil eller en buss med hög hastighet. Antingen sepa-reras oskyddade trafikanter och fordon eller så måstefordonshastigheten vid kollisionstillfället vara så lågatt svåra skador undviks. Vid hastigheter över 30km/tim minskar möjligheten kraftigt för en oskyddadtrafikant att överleva.Fru talman! Trafiksäkerheten måste vara ett ge-mensamt ansvar för hela samhället. Ett långsiktigthållbart vägtransportsystem måste bygga på samtligaav uppställda mål. Framkomligheten, mil-jön och trafiksäkerheten skall balanseras och helstinte komma i konflikt med varandra. Minskningen avantalet trafikolyckor som leder till död eller svår ohäl-sa måste uppnås i samstämmighet med fastställdamiljökrav och en tillfredsställande framkomlighet.I centrum och som utgångspunkt för den framtidatrafiksäkerheten måste människan finnas, hennesbehov och begränsningar, hennes vilja och förmåga,hennes normer och erfarenheter samt hennes ansvaroch skyldigheter. Det framtida vägtransportsystemetmåste utformas så att mänskliga misstag och konsek-venserna av dessa misstag inte leder till död ellerbestående ohälsa.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till utskot-tets hemställan.Anf. 171 ()Fru talman! Inte heller till detta betänkande har vimoderater väckt några motioner eller avgett någrareservationer. Jag vill egentligen bara tacka utskottetför att det har ställt sig bakom vår uppfattning i enmycket liten men ändock intressant fråga, nämligenhur man skall använda sig av släpkärror.Det kan tyckas vara en liten fråga. Men vi har nysshört hur viktigt det är med att undvika människorsmisstag. Vi vet att man måste sätta fast en släpkärrapå rätt sätt för att undvika olyckor. Vad utskottet harställt sig bakom är att regeringen när den lägger framändringar i körkortslagen - vilket den kommer attgöra före , då vi får EU-regler - sär-skilt skall ta upp och belysa frågan om släpfordon. Jagyrkar bifall till utskottets hemställan.Anf. 172 ()Fru talman! Inte heller jag tar kammarens tid i an-språk för att framlägga någon synpunkt som avvikerfrån utskottets i detta så viktiga betänkande. Skälet tillatt jag tar till orda är att jag till har motio-nerat om regler för den s.k. Europamopeden.Jag vill med detta inlägg understryka vikten av attvi får ett beslut om vilka reglersom kommer att gälla i för en Europamoped.Utskottet hänvisar i sitt betänkande till en utredningsom har gjort. säger där atttypgodkännanderegler och teknisk specifikation förEuropamopeden kan börja gälla . En-ligt de uppgifter jag har kan de knappast bli gällandeså snart.I problematiken ligger också frågan om körkorten.Det har just inkommit till Lagrådet ett underlag medutgångspunkt års Körkortsutredning. Detkommer knappast kunna vara klart till nästaår.Reglerna för Europamopeden är att vi i Sverigemåste följa eller acceptera de av EU givna reglernamen kan själva fastställa en del behörighetskrav avtyp förarbevis, åldersgränser, osv.Även om det skulle visa sig att reglerna skullekomma att gälla från en tidpunkt senare än år 1996tror jag det är viktigt att vi fårveta från när reglerna kommer att gälla. Om man skallkunna ta fram en Europamoped i tillverkad avsvenska producenter och inte bara få importeradedylika kan det vara viktigt att veta när den kommer attrulla i Sverige.Jag önskar alltså ett snart beslut om ett typgod-kännande.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § Yrkestrafik- och parkeringsfrågorFöredrogsTrafikutskottets betänkande 1995/96:TU3Yrkestrafik- och parkeringsfrågorFörste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )16 § Mästarbrev för hantverkareFöredrogsNäringsutskottets betänkande 1995/96:NU2Mästarbrev för hantverkare (prop. 1994/95:228)Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )17 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1995/96:50 Clearingverksamhet m.m.18 § Kammaren åtskildes kl. 18.00.Förhandlingarna leddes avav tredje vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 3 § anf. 29 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m 4 § anf. 80,av talmannen därefter t.o.m. 11 § anf. 122 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 13 § anf. 157ochav andre vice talmannendärefter till sammanträdetsslut.