prot · GJ0938 · 1995-12-14 00:00:00 — Det är därför förslaget nu föreligger -återigen säger jag detta - ett förslag som skall öppnaför småskalig järnvägstrafik på bi- och matarbanor.Detta är icke att slå sönder SJ på något sätt.Karl-Erik tar upp rädslan för att systemtågskulle överta verksamheten och köra billigare. Menjag tror inte att de företag som eventuellt kan dykaupp och erbjuda systemtågslösningar klarar detta lägre kostnad än vad SJ har. SJ är experternapå de stora tunga transporterna, och så kommer de attvara också efter juli månad 1996, . 43 () replikHerr talman! Det är ju det som jag ser som ettproblem: Hur skall man klara SJ:s verksamhet? Serman på annan verksamhet finner man att företag föratt nå dessa mål, för att komma in och vara med ochkonkurrera och nå marknadsandelar, under en kortaretid kan dumpa priser för att slå ut annan verksamhet.När den är borta höjs priserna.Det är det jag är rädd skall kunna hända SJ, fram-för allt när det gäller systemtåg. Vad jag förstår är detegentligen där man tjänar ganska bra med pengar somkan läggas på annan verksamhet. Den här stordrifts-fördelen har man haft inom SJ: Man kan tjäna litetmer pengar på en sträcka och då ha litet mindre in-komster på andra sträckor. Det här är jag rädd att maninte kommer att kunna fortsätta med, för att någonkommer att gå in och dumpa priserna och på kort tidslå sönder det, i och med att vi fortfarande har lön-samhetskravet på SJ, att det skall ge vinst.Jag hann inte med trafikledningen i mitt förra an-förande. Jag tror faktiskt att det vore bättre att denligger kvar som den är . Jag tror inte på att manskall göra den här omorganisationen. Trafikledningen,som den fungerar , är det ju faktiskt inga fel på.Har man någonstans tagit fram någonting i proposi-tionen eller betänkandet om varför man skall göradetta? Som jag ser det slår man sönder ett system somfungerar. Det tycker jag inte är rätt. Där går våraåsikter isär, och jag tror inte att vi kommer närmarevarandra i den här debatten.Anf. 44 () replikHerr talman! Först vill jag beröra att det kankomma in företag som dumpar priserna. Ja, med allsäkerhet kommer det att finnas sådana s.k. lycksökaresom kanske med kortsiktiga lösningar skulle kunnaerbjuda företag i det här landet systemtransporter tillett lägre pris än vad SJ klarar . Men jag tror inte,, att vi har sådana företag i det härlandet att de använder sådana argument.Vi vet att det material som fordras för de härtransporterna - lok bl.a. - är mycket dyrbara saker.Det finns alltså företag som skulle kunna köpa inbegagnade, äldre lok och bedriva systemtransporter,men det är en mycket kortsiktig lösning. Jag tror somsagt inte heller att svensk industri går på sådana kort-siktiga lösningar.Karl-Erik påstår att vi slår sönder trafik-ledningen. Det gör vi absolut inte. Det skall bara varaett annat huvudmannaskap för trafikledningen ochbanfördelningen, . Det är ett hu-vudmannaskap som är mera fristående från operatörenSJ. Det är ett företag som visserligen ryms inom regi men som ändock är fristående på sammasätt som t.ex. . Järnvägsinspek-tionen ligger inom men är också ettfristående företag.Det är nu inte bara det här förslaget som kan med-föra att det kommer in andra operatörer. Vi har redanbeslut om att det skall finnas andra järnvägsoperatöreri det här landet. Ta bara som ett exem-pel, där har vi ytterligare en operatör. Det är interimligt att det här skall rymmas inom huvudmanna-skapet för en av operatörerna utan det bör vara fristå-ende från dem. Därför tycker vi att det är lämpligt attdet ligger hos , där det redan finns en gene-raldirektör. Vi behöver inte tillsätta någon ny, . Detta skall ändock vara fristående inomden här ramen. Vi tror att det är en bra lösning.Anf. 45 () replikHerr talman! gjorde en tydlig och pe-dagogisk historiebeskrivning, men han berörde intemin fråga om trafikhuvudmännens möjlighet att körautanför det egna länet. Jag förordar i och för sig enmer omfattande liberalisering av persontrafiken, menpropositionens förslag är ett litet steg i rätt riktning.Problemet, som jag ser det, är att man anger tvåförutsättningar för att regeringen skall ha rätt att bevil-ja det här tillståndet. Persontrafiken på stomnätet skallske i angränsande län, och dessutom skall syftet varaatt utveckla den lokala eller regionala persontrafiken idet egna länet.Jag menar alltså att även utgående från ett social-demokratiskt synsätt borde det vara en onödig in-skränkning att tala om angränsande län. Det borderäcka med den andra förutsättningen - att syftet skallvara att utveckla den lokala eller regionala persontra-fiken i det egna länet. Kan förklara varförman behöver göra den här inskränkningen?Anf. 46 () replikHerr talman! Jag vet inte om jag kan förklara dettaför och om det är tillräckligt attförklara. Han återkommer nog säkert i alla fall medsamma frågeställning.Orsaken till att vi inte helt "släpper" en trafikhu-vudmans förutsättningar att köra i vilket län han villär att vi har gett ansvaret för länstrafiken till varjetrafikhuvudman. Då kan det inte vara lämpligt att entrafikhuvudman i ett län bedriver trafik i ett andraeller tredje län för sitt eget läns vinning.Det mest praktiska i de lägena är att man gör somt.ex. Där samarbetar trafikhu-vudmännen över de s.k. länsgränserna. Då blir detbara ett överskridande av en länsgräns. Då är proble-met löst också.Anf. 47 () replikHerr talman! Med det beslut vi nu kommer attfatta anger en begränsning för regeringen.Regeringen kan alltså inte medge att trafikhuvudmän-nen får bedriva persontrafik på stomnätet i ett tredjelän, dvs. i nästa län som icke är angränsande, ens omgeografien är sådan att det behövs för att utveckla denlokala eller regionala persontrafiken i det egna länet.Jag är fortfarande förvånad över att inte har det förtroendet för regeringen att regeringenskulle kunna göra en bedömning med utgångspunkt idet andra kriteriet. Varför behövs det första kriterietsom anger att verksamheten måste vara inskränkt tillangränsande län.Anf. 48 () replikHerr talman! Vi här i fattar oftast beslututifrån förslag som regeringen lägger fram. läggerregeringen fram ett förslag som bygger på att trafik-huvudmännen får möjlighet till trafikeringsrätt påstomnätet i angränsande län. Det är detta förslag somutskottsmajoriteten säger ja till.Vi har inte tagit något initiativ från utskottsmajori-teten om att en trafikhuvudman också skall få köra påstomnätet i ett tredje eller fjärde län. Men jag pekar påden möjlighet som trafikhuvudmännen har att gåsamman i olika "trafikhuvudmannaförbund". På detsättet kan t.ex. någon från bedriva tra-fik även i län.Anf. 49 ()Herr talman! Tack vare det investeringsbeslut somfattades 1993 och som initierades av den föregåenderegeringen befinner vi oss nu uppe i en mycket ex-pansiv period när det gäller utbyggnaden av järnvä-gens infrastruktur. Det är den största satsningen för attbygga ut järnvägens infrastruktur som har genomförtsi modern tid. Det här skapar mycket bra förutsättning-ar för att få till stånd en väl fungerande och effektivjärnvägstrafik som skall kunna öka sin andel av trafi-karbetet både när det gäller persontrafiken och gods-trafiken. Infrastrukturen är alltså den nödvändigagrundförutsättningen för att det här skall kunna ske.Sedan måste man naturligtvis - det är detta somdagens diskussion handlar om - se på regelverket påvad som skall ske med infrastrukturen. Det gäller bl.a.frågor om avreglering och trafikering.Det finns väl anledning att först konstatera attäven om vi har haft en monopolsituation fram tills nupå järnvägen, har järnvägstrafiken för den sakensskull inte varit utsatt för konkurrens. Det har varit enhård konkurrens mellan järnvägen och andra trafik-slag. Beträffande persontrafiken har det kanske fram-för allt mest gällt flygtrafik men också buss- ochbiltrafik. På godssidan gäller det transporter medlångtradare och genom sjöfart.SJ hävdar sig ganska väl. Man har mött konkur-rensen och tagit ökade andelar. skapar vi förut-sättningar för att järnvägstrafikens omfattning skallväxa ytterligare. Ett medel tror jag rent principiellt ärkonkurrens och avreglering. Det är positivt för attsätta press på att verksamheter skall effektiviserasytterligare.Från sida ser vi det nu liggande förslaget,som vi ställer upp bakom, som ett första steg mot enalltmer avreglerad järnvägstrafik. Det finns anledningatt ta det litet försiktigt steg för steg. Internationellaerfarenheter, t.ex. från , är inte odelat positiva fören alltför långtgående avreglering. Därför tror jag attdet kan vara en klok strategi att ta detta stegvis och sehur marknaderna utvecklar sig. Men i grunden är visåledes positiva till konkurrensutsättning och avregle-ring på det här området.Skrivningen i slutet av utskottsbetänkandet när detgäller uppföljning och utvärdering är därför viktig.Från sida kommer vi mycket noga att följaden här utvecklingen för att se om det - när det ärdags att ta nästa steg - behöver göras vissa justeringarav det som beslutas.Det finns ingen anledning för mig att redovisaförslagets sakliga innehåll, eftersom flera debattörerhär redan har gjort det. När det gäller uppföljningentycker jag dock att det är extra viktigt att se hur mankommer att hantera företrädesrätten som SJ skall haför godstransporter. Den bör hanteras på ett sådantsätt att man inte omöjliggör konkurrens, att man inteomöjliggör för andra aktörer att ge sig in på den härmarknaden. Det handlar om trafikhuvudmännensutvidgade möjlighet till trafikering så att de kan körapersontrafik även utanför det egna länets gränser föratt skapa effektiva trafiksystem.Jag utgår ifrån att den prövning som regeringenskall göra sker i en väldigt positiv anda. Det är ocksåett område som är väldigt viktigt att följa upp och seså att myndigheter - i detta fall regeringen - inteanvänder sin prövningsrätt för att försvåra och för-hindra utan verkligen för att underlätta.Med detta, herr talman, yrkar vi från sidabifall till hemställan i trafikutskottets betänkande nr12.Anf. 50 BO ()Herr talman! Jag vet inte om det är symboliskt attrubriken på regeringens proposition har ändrats. Påden utredning som gjordes stod det Nya möjligheterför järnvägstrafiken. har det blivit Nya förutsätt-ningar för järnvägstrafiken. Jag vet som sagt inte omdet är symboliskt.Oavsett detta är det enligt min mening och enligtväldigt många riksdagsmän, organisationer och före-tag en dålig lösning för godstrafiken på järnvägen.Förslaget blir inte bättre av att trafikutskottets majori-tet har ställt sig bakom det.Låt mig ta upp några skäl för min åsikt.De avregleringar inom kommunikationsområdetsom genomförts, framför allt av den borgerliga rege-ringen, har givit mycket dåliga resultat. Flygavregle-ringen har givit en regionalpolitiskt dålig effekt. Taxi-avregleringen har lett till minst sagt absurda konkur-renssituationer.För inte så länge sedan skrev Affärsvärlden - nuär det inte jag som säger detta - om situa-tion så här: är likvidationsfärdigt.Vi som är här vet hur det gick. Affärsvärlden fort-satte: Fallet visar tydligt på riskerna medsnabba och illa genomtänkta avregleringar.Med dessa exempel tycker jag att borgarnas stän-diga resonemang om konkurrens och avreglering somskall lösa allt faller platt till marken. Jag skulle kunnata många fler exempel.När det gäller godstrafiken på järnväg skriverKommunikationsdepartementet i sin stencil nr 33följande: Förutsättningarna för att skapa en fungeran-de konkurrens på godstrafikmarknaden är sannoliktgynnsamma.Detta är den analys som finns beskriven i utgångs-förslaget. Man har backat i två omgångar. Frågan tillJarl måste bli följande: Vilka analyser liggertill grund för det nu föreliggande förslaget?Trots att man måste konstatera att pågrund av relativt dåligt trafikunderlag knappast harunderlag för flera operatörer på samma bana, och trotsatt man måste konstatera att godstrafik på järnväg iSverige inte är ineffektiv utan snarare den mest effek-tiva i världen, och trots att det inte finns något exem-pel i världen på att olika godsoperatörer bedrivertrafik på samma spår tror och regeringenuppenbarligen att deras förslag skall ge mer godstrafikpå järnväg.Vad är det som kommer att ge ett annat och merpositivt resultat i i förhållande till övrigavärlden?Låt mig tillägga att Affärsvärlden i samma artikelfrån skrev följande: De länder somlyckats bäst med sin järnväg - och -har ingen konkurrens på spåren.Hjulet är redan uppfunnet, !I vår motion, T33, har vi under rubriken på järnväg beskrivit de risker som vi ser ligger idetta förslag. Om andra operatörer tillåts plocka ut defåtal russin eller lönsamma transportuppdrag somfinns kommer SJ:s resultat att riskera att försämrasavsevärt. är jag rädd för - jag kanske t.o.m.tror - att , t.ex., står här i talarstolen fram-över och kräver ytterligare lönsamhet av SJ.Det finns enligt vår uppfattning en stor risk för attgodstrafik flyttas från järnväg till väg - detta medver-kar till en sämre miljö - att förslaget betyder sämreservice för stora delar av landet, att det blir dyrarefrakter för delar av näringslivet och att det landsom-fattande nät som SJ driver inte kan bibehållas.Vi anser att all trafik mellan SJ:s tågbindningsorterbör skötas av ett företag - SJ - för att säkra det lands-omfattande nätet. Vi anser att det är bättre att konkur-rensen ökas mellan vägtransporter och järnväg ochinte mellan olika järnvägsföretag. Då kunde vi möj-ligtvis förbättra vår ansträngda miljö.Min fråga till blir följande: Ser haninga av de risker som vi beskriver i vår motion?Så över till banfördelningen och trafikledning.Alla vet att SJ sköter arbetet med tidtabeller ochtrafikledning. Även med de ändringar som tvingasigenom måste SJ utföra stora delar av detta arbete. Jagär övertygad om att den lösning som föreslås, med ensjälvständig enhet inom , kommer att bety-da ett omfattande dubbelarbete och därmed ökadekostnader för samhället eller för dem som fraktar godspå järnväg.Frågan till blir följande: Vad avser niatt göra om det visar sig att er lösning till banfördel-ning och trafikledning blir dyrare än ?Jag måste också få säga något positivt. Det har fle-ra andra också gjort. har varit positivttill förslaget om en snar utvärdering. Den bör kunnaske åtminstone delvis . Det tyckerjag är ett bra förslag.Men tänk om det nu visar sig, , att detblir fel och att detta förslag blir dyrare. Vad kan mangöra för förändringar när detta system redan är upp-byggt?Min sammanfattning, herr talman, blir följande:Jag tycker att förslaget är mindre lyckat. Det finnsinga som helst analyser som visar att förslaget är välunderbyggt och har god kvalitet. Det finns inget annatexempel i världen på att fler operatörer konkurrerar påsamma bana.Stödet för förslaget är dåligt. Det är egentligen ba-ra som klart har tagit ställning för. MenWoxna Express, som är ett matarbolag, har skrivit tillRail Forum och sagt följande: Vi förstår inte RailForums ensidigt dogmatiska inställning i frågan. Ef-tersom våra synpunkter tydligen inte fått gehör vill vihärmed anmäla att vi avbryter vårt samarbete medRail Forum, vilket rent praktiskt innebär att jag per-sonligen ber att få utträda ur arbetsgruppför infrastrukturfrågor.Jag behöver väl inte säga att varken de anställda,deras fackliga organisation eller SJ anser attförslaget är godtagbart. Det har tagits upp här. Jagskulle vilja fråga hur SJ eller SEKOskulle kunna svara något annat än att man naturligtvismåste försöka.Jag anser att förslaget riskerar att betydadyrare frakter, sämre ekonomi och sämre miljö.Herr talman! Jag kommer vid voteringen att röstaför reservationerna 4 och 5.Anf. 51 () replikHerr talman! började sitt anförandemed att kommentera att det inte hade blivit den rubrikpå regeringens proposition som han hade förutsatt.Det blev över huvud taget inte den proposition somBo Nilsson hade förutsatt. argumenteradehär utifrån ett förslag som var ute på remiss undersommaren och förhösten. Utifrån det hade han byggtupp ett stort kontaktnät för att få möjlighet att argu-mentera gentemot gamla utskottskamrater.Men ligger på bord, , ettförslag som är helt annorlunda. Jag skulle helst viljabe läsa det ordagrant. Då hade Bo Nilssonfått se att det förslag vi nu har att behandla inte går utpå att utsätta godstrafiken inom SJ för någon stenhårdkonkurrens, slå sönder någonting eller skapa förut-sättningar för russinplockning osv. På bordligger ett förslag som skall ge förutsättningar för små-skalig godstrafik på järnväg på de s.k. bi- och matar-banorna.Anf. 52 BO () replikHerr talman! De efterslängar som nuägnar sig åt tänker jag inte besvara. Däremot vill jagläsa upp vad som står i propositionen: Rätten att be-driva godstrafik på det statliga bannätet öppnas föralla som uppfyller de av staten angivna kraven.Det är inget tvivel om att det är en avreglering.Jag måste ändå erkänna för att detförslag som föreligger är betydligt bättre än detsom fanns från början. Det vore ju konstigt annars.Men trots det är alla emot.Jag har fått ett fax från , där det stårföljande: Risken är uppenbar att vi får uppleva entotalt sett försämrad effektivitet och konkurrenskrafthos godsjärnvägen i . För den långväga last-bilstrafiken hägrar dock ytterligare gods per år.Även med det nya förslaget finns det risker förförsämringar. Det finns risker för att konkurrensensker mellan järnvägsföretag i stället för mellan vägoch järnväg. Jag skulle hellre vilja se att vi prioriterarjärnvägen i förhållande till vägarna, i stället för dettadåliga förslag.Anf. 53 () replikHerr talman! Egentligen skulle jag behöva använ-da alla de argument som jag har använt, t.ex.när jag debatterade med frånVänstern. Han hade samma argumentation som BoNilsson, dvs. att vi slår söder, ger utrymme för rus-sinplockning osv. Jag kan bara hänvisa tillprotokollet eller att försöka minnas vad han hörde idebatten.Vi öppnar icke för dessa förutsättningar, utan viger förutsättningar för andra, som inte har sammalönsamhetskrav på sig som SJ, att bedriva järnvägs-trafik för gods på bi- och matarbanorna.Herr talman! Jag vill också göra en kommentar tilldet säger om banfördelningen och trafik-ledningen. Han påstår krasst att det i princip kan blimycket dyrare på grund av att samma verksamhetskall fortsätta som tidigare men under en annan myn-dighets verksamhetsområde. Vi säger ju att det ärsamma verksamhet som skall pågå inom den banför-delningsstab som finns hos SJ, som senare baraskall finnas under hatt. Jag förstår intevarifrån får sina siffror om att det här skallbli dyrare.Att börjar lägga sig i vad riksdagskall bestämma tycker jag också är att slänga medargumenten, Bo Nilsson.Anf. 54 BO () replikHerr talman! När det gäller banledningen säger nuJarl att det skall göras precis samma jobb somtidigare, men att skall göra det i stället.Eftersom jag då säger att skall ta över dettaarbete men att SJ ändå måste göra stora delar av det,är det inget tvivel om att det blir dubbelarbete och attdet blir dyrare.Jag skulle vilja fråga var ivärlden jag kan se på dessa avregleringar och hur bradet har blivit. Det kunde vara intressant att få denuppgiften. Jag kan få den efteråt, eftersom inte har fler repliker.Allra sist vill jag hålla vad med . Jagtror inte att järnvägen ökar sin andel av transportarbe-tet med detta förslag. Jag är beredd att hålla vad: skallvi göra det efter debatten?Anf. 55 ()Herr talman! När vi nu avhandlar regeringens pro-position om nya förutsättningar för järnvägstrafiken,kan jag konstatera att det av de allra ursprungligastetankarna och förslagen om en långtgående avregleringbara bidde en tumme. hörde jag att iGöteborgs-Posten besviket haruttalat sig i den här saken, och sagt att det inte ensblev en tumme utan "bara ett lillfinger". Tack och lov,säger jag.Det har varit mycket starka opinioner och ettframgångsrikt motståndsarbete. Inte minst från repre-sentanter för glesbygds- och skogslän har det anförtssåväl ideologiska argument som regionalpolitiskaargument och starka miljöargument mot en total av-reglering av järnvägstrafiken.I trafikutskottets betänkande är det så som LennartFremling tidigare sade, att där klargörs partiernassynsätt. De verkliga avregleringsanhängarna har re-serverat sig, eftersom regeringens förslag - som fårutskottets stöd till alla delar - "inte går tillräckligtlångt".Förväntningar och förhoppningar ställs till den friakonkurrensens möjligheter. Det resonemanget ser jagockså som orealistiskt, bl.a. inför det faktum att det nuoch även framgent kommer att handla om begränsadegodsvolymer och på samma spår. Dessutom är järn-vägen utsatt för en rejäl konkurrens, frånbiltrafiken - lastbilstrafiken inte att förglömma -,flyget, sjöfarten och busstrafiken. I den konkurrensenkan ett starkt SJ vinna marknadsandelar, men inte ettsöndervittrande SJ.Herr talman! För tids vinnande - som jag har lärtmig att uttrycket lyder här i kammaren - vill jag sägaatt jag delar mycket av det som har anförts av BoNilsson, som även är min medmotionär i motion T33.Därför kan jag så här i slutet av debatten begränsamig till att kort göra tre markeringar.För det första gäller det banfördelning och trafik-ledning. Vi pekar i vår motion på flera risker medförslaget i propositionen, och vi skissar också en mo-dell som enligt vår uppfattning skulle vara effektivareoch billigare. Den går ut på att SJ som största operatörutför banfördelning och trafikledning på entreprenadåt den självständiga enhet som föreslås i propositio-nen. Den idén är jag åtminstone beredd att arbetavidare för; jag kan i varje fall inte släppa den i nulä-get.För det andra är det givetvis gott och väl att SJ fårföreträdesrätt - också med den tolkning som utskottethar markerat i betänkandet - på stora delar av stomnä-tet. Men ur mitt regionalpolitiska perspektiv har järn-vägen en viktig funktion för utjämning av förutsätt-ningarna att leva och verka i vårt land. Många viktigaterminalorter omfattas inte av förslaget. Jag vill pekapå ett betydelsefullt godsstråk i , nämligenbanan mellan och , som har lämnatsutanför förslaget om företrädesrätt för SJ.För det tredje finns det ett krav i vår motion somvinner utskottets gillande, nämligen kravet på upp-följning och utvärdering. Utskottets skrivning i betän-kandet är riktigt bra på den punkten.Herr talman! Vi är flera här som hyser starka tvi-vel inför det som förestår i och med besluti dag om nya förutsättningar för järnvägstrafiken. Ensak hoppas jag, och det är att kommande utvärderingoch granskning inte skall ge oss anledning att säga"vad var det vi sade?". Alldeles för viktiga värden stårpå spel.Herr talman! Avslutningsvis yrkar jag bifall tillMiljöpartiets reservation 4 och reser-vation 5.Anf. 56 () replikHerr talman! Återigen vill jag säga några ord omdetta med banfördelning och trafikledning. Bo Nils-son borde kanske också lyssna på det.Det finns en väldig rädsla för att detta skall bli nå-gonting kostbart och att SJ skall behöva ha en egentrafikledning på sidan om. Jag förstår inte varför manser det på det sättet. Om jag tar exemplet att sammamänniskor som jobbar med banfördelning ochtrafikledning sitter kvar i samma byggnad och jobbarmed samma saker efter , men att derasanställning är under i stället för under SJ,förstår jag inte att det skall bli så mycket dyrare. Hög-re löner lär det inte bli på grund av att de flyttar mel-lan SJ och . Jag förstår inte den oron. Dettablir en bra lösning.Dessutom skall sägas att regeringen också skallåterkomma med detaljerna i fråga om reglemente förbanfördelningen ute på nätet.Anf. 57 () replikHerr talman! Vad nu säger är attsamma personer skall utföra samma arbete som tidi-gare men att de skall få en ny arbetsgivare. Om detbara är så att man med en administrativ fint ger sig påett problem som man upplever , är det onödigtklåfingrigt.Anf. 58 () replikHerr talman! Det som är klåfingrighet gäller just det att den här enhe-ten bör vara så fristående som möjligt från samtligaoperatörer på nätet. Det är därför som regeringen harlagt fram förslaget och utskottsmajoriteten ställer sigbakom att det läggs under hatt i stället förunder SJ:s hatt.Anf. 59 () replikHerr talman!