prot · GI09100 · 1995-05-08 00:00:00 — Om detta har jag enhel del att säga, men är min taletid slut.Anf. 6 ()Fru talman! Jag är medveten om att det fanns enstark majoritet bakom besluten både om delserie 1och om delserie 2. Jag ifrågasätter inte det, men jagbeklagar att det var så många som tyckte så fel vidsamma tidpunkt. Vi tyckte någonting annat i Vänster-partiet. Jag respekterar naturligtvis de demokratisktfattade besluten, men det som jag nu diskuterar är intede plan som redan är beslutade och under produktion,utan när vi skall fatta beslutet om delserie 3. Ellerenligt min uppfattning rättare sagt: Hur skall vi såsnabbt som möjligt kunna ge så tydliga signaler sommöjligt om att det inte blir något mer, att vi varkenvill eller har råd med denna typ av miljardrullning?Försvarsministern och jag har på den punkten oli-ka uppfattningar. Jag anser inte att det är oförenligt atthävda alliansfrihet och en kraftig minskningav och besparing på det militära försvaret inklusive ettstopp för fortsatt JAS-produktion. För mig är ett fort-satt alliansfritt och ett starkt bantat och på siktavvecklat militärt försvar, vilket också innebär att detinte blir några fler JAS-plan, fullt förenliga stånd-punkter. För mig går detta utmärkt väl ihop, utifrån enseriös analys av det säkerhetspolitiska läget, inklusivedet ekonomiska läget i och dessutom medräk-nat vad en majoritet av den svenska befolkningenanser i den här frågan.Jag skulle slutligen vilja ställa några ytterligarefrågor till försvarsministern. Hur mycket pengar trorförsvarsministern,med tanke på hur man arbetar medsådana här långsiktiga projekt, redan har gått åt tillutveckling av delserie 3, som vi här ännu inte harbeslutat om?Det har när den här frågan har varit uppe tvistatsom detta i medierna, och en hel del material är hem-ligstämplat, vilket försvårar den demokratiska insynenoch kontrollen, även för den som sitter i försvarsut-skottet. Detta känner också försvarsministern till.Vilken uppskattning, utifrån hur man arbetar och designaler som man har fått, gör försvarsministern avstorleken av de summor som redan har gått förlorade?Jag skulle också vilja ha ett svar från försvarsmi-nistern på följande fråga: Skulle det inte vara möjligtatt flytta fram beslutet om , så att viförlägger det med det beslut som vi skall ta ihöst om storleken på divisionerna? Det vore väl rim-ligt. Säger vi att vi inte skall ha fler flygdivisioner,eller i varje fall inte så många, är det väl rimligt att vii samband med det ger klara besked om JAS. Vi skalli vårt signalsystem inte ge fel signaler till industrin.Då kan den - förhoppningsvis - veta att denhar att rätta sig efter en situation som innebär att viinte satsar mer pengar på detta slösande projekt.Anf. 7 Försvarsminister ()Fru talman! Jag håller inte med hon här använder uttrycken "slöseri" och"miljardrullning". Det ger ett sken av att detta är utomall kontroll. Så är det faktiskt inte. Men varför medveten om att detta skulle kosta enhel del miljarder. Vi har fått en fördyring, som jag harvarit kritisk emot och även har pekat på, och jag hargivit i uppdrag att verkligen gåigenom orsaker och anledningar och att se på helaJAS-ekonomin.Men om vi som utgångspunkt har, , att vi i skall ha ett starkt försvar för vårfrihet och vårt oberoende, måste vi lägga ned en heldel pengar på försvaret. Det är ofrånkomligt. Dåmåste vi också se till att våra pojkar och flickor ärvältränade och att vi har en god materiel. Vill videssutom ha ett flygvapen - jag återkommer återigentill det - och anskaffa ett flygplan, kostar det pengar.Vi kan dessutom inte anskaffa ett flygplan pånolltid. Vi kan alltså inte beställa ett flygplan från denena dagen till den andra. För-svarsministern kan inte i samma stund som molnenbörjar hopas vid gränser och det blir oro iEuropa ringa upp flygplansindustrin och säga: Kan nileverera tio flygplan ? Det går inte till så,utan det är som i allt annat materielanskaffande frågaom en långsiktighet.Detta är naturligtvis ett problem. Då är frågan:Har försvaret redan börjat planera för delserie 3? Dåmåste utgångspunkten vara den att 1992 harbeslutat att försvarsmakten skall planera för 16 flyg-divisioner. Det finns alltså ett riksdagsbeslut på detta.De fattade besluten om 30 + 110 Gripenflyg-plan räcker till 8 divisioner, hälften av vad riksdagenredan har beslutat om.Försvarsmakten har också fått direktiv från riks-dagen att planera framåt. Därför är det heltnaturligt att försvarsmakten i sina planer efter 1997också tänker framåt. Det är fråga om en formell fram-förhållning. Men försvarsmakten är helt på det klaramed att den har JAS-ramen att hålla sig inom.Det finns alltså inga beslut fattade om delserie 3.Fattas bara annat! De besluten skall fattas i dennakammare. Däremot vet vi att ett antal miljoner harlagts ned på forskning och studier som tillhör eller är inärheten av , vid sidan av ramen, ochom det debatterade vi i för ett par månadersedan. Jag har då sagt att det med hänsyn till att JAShar en egen ram och med hänsyn till den diskussionsom pågår om fördyringarna naturligtvis är väldigtviktigt att både försvarsmakten och andra som arbetarmed är utomordentligt försiktiga medatt fatta några beslut som går utanför JAS-ramen ochsom går händelserna i förväg.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1994/95:87 om labora-torieproverAnf. 8 Socialminister ()Fru talman! har frågat mig vilkamyndighetskrav som bör gälla rörande kontroll avmedicinsk laboratorieverksamhet och vilka åtgärdersom jag avser vidta för att tillse att elementära krav påkvalitets- och kompetenskontroll i medicinsk labora-torieverksamhet kan upprätthållas.Till att börja med vill jag framhålla att svensk häl-so- och sjukvård skall kännetecknas av en god kvali-tet. Patienterna skall kunna känna sig trygga, ochpatientsäkerheten skall vara hög i vården.Det finns formella system för att säkerställa enviss nivå på hälso- och sjukvårdens kvalitet. Till dessahör bl.a. utbildningssystemet, legitimations- och be-hörighetsbestämmelserna, tillsynsar-bete, och sjuk-vårdshuvudmännens förtroendenämnder. Kvalitet ochsäkerhet inom vården kan emellertid inte enbart upp-rätthållas genom tillsyn av statliga myndigheter. Varjevårdgivare måste också på egen hand kontrollera attverksamheten uppfyller kraven på kvalitet och säker-het. Det ställs också formella krav på att så sker. So-cialstyrelsen har utfärdat föreskrifter om kvalitetssäk-ring inom hälso- och sjukvården. Enligt dessa skallkvalitetssäkring bedrivas systematiskt och fortlöpan-de, och arbetet skall dokumenteras. Resultatet skallfortlöpande återföras till alla som deltar i vård- ochbehandlingsarbetet. De system som redan finns ärvärdefulla men behöver kompletteras och utvecklas.Det har tillsats en arbetsgrupp inom departementetsom skall ta fram underlag och lämna förslag till ensamlad reglering av tillsynen över hälso- och sjukvår-den.I detta arbete kommer frågan om tillsynen övermedicinska laboriatorier att behandlas. Arbetsgruppenskall bl.a. utgå ifrån att skall ha ansva-ret för statens tillsynsarbete inom hälso- och sjukvår-den och att samma krav på kvalitet och säkerhet skallgälla oavsett om verksamheten bedrivs i enskild elleroffentlig regi.Arbetsgruppen analyserar bl.a. ett system där So-cialstyrelsen genom en anmälningsskyldighet skall fåkännedom och information om verksamheten. Arbets-gruppen överväger också att föreslå förbättringar närdet gäller styrelsens möjligheter att ingripa mot sådanverksamhet som uppvisar allvarliga brister ur patient-säkerhetssynpunkt.Arbetsgruppen skall presentera ett förslag som le-der till att ett grundläggande regelsystem skapas somförstärker tillsynen och säkerställer en god kvalitetoch en hög patientsäkerhet inom hälso- och sjukvår-den. Ett sådant regelsystem kommer då också attomfatta medicinsk laboratorieverksamhet. Jag vet attarbetsgruppen också överväger att förstärka kraven påatt vårdgivarna skall bedriva internkontroll av kvali-tén och säkerheten i verksamheten. Arbetgruppensarbete skall vara avslutat . Min avsiktär att en proposition skall kunna föreläggas riksdagenefter sedvanlig remissbehandling.Det finns just för laboratoriebranschen också and-ra initiativ för att kunna tillgodose säkerheten i verk-samheten. Sjukvårdshuvudmännen har tillsammansmed företrädare för läkare och laboratorieassistenteroch med och Smittskyddsinstitutetsstöd bildat en organisation - SEQLA - som systema-tiskt analyserar kvalitet genom att sända ut prover tillanslutna laboratorier och analysera hur varje enskiltlaboratorium förhåller sig till ett känt faktiskt utfall avproverna. SEQLA kan komma att spela en viktig rollför säkerheten och kvalitén framöver.Det drivs också en frivillig verksamhet för ac-kreditering av medicinska laboratorier genomSWEDAC. Verksamheten tillkom på initiativ av före-trädare för berörda laboratorier och bedrivs i samar-bete med de olika specialistföreningarna inom . SWEDAC:s verksamhet regleras i lagenom teknisk kontroll och omfattar de europeiska stan-darderna för kvalitetssäkring av laboratorier, certifie-rings- och besiktningsorgan som krävs enligt EG-direktiv. Laboratorieackreditering innebär en syste-matisk och återkommande kontroll av laboratorietstekniska kompetens för varje använd provningsmetod.Vidare krävs att laboratoriet har ett sammanhålletkvalitetssystem, att använda metoder är verifieradeoch tillämpliga, att ingående utrustning är provad etc.Även personalens kompetens kontrolleras. Medver-kan i SEQLA-programmet eller motsvarande interna-tionella program är obligatoriskt för ackrediteradelaboratorier. Ackreditering innebär att man på platsgår igenom alla kvalitetsaspekter på laboratoriet.Vissa sjukvårdshuvudmän ställer krav på ackredite-ring vid upphandling av laboratorietjänster. För när-varande är ett tjugotal sjukvårdslaboratorier ackredi-terade, och ytterligare ca 50 ansökningar är underbehandling.Vilka av dessa initiativ som ger bäst effekt och omde bör göras obligatoriska hoppas jag kunna få en bildav genom de fortsatta gransknings- och utvärde-ringsinsatser som görs i samarbete mellan Socialsty-relsen, SPRI, sjukvårdshuvudmännen, SWEDAC ochyrkeskåren. Det är för tidigt att binda sig för denena eller andra åtgärden.Arbetet med att säkerställa kvalitet och säkerhet ihälso- och sjukvården som helhet är ett kompliceratarbete. Huvudaktörerna har under de senaste fyra årengjort stora insatser för att komma vidare. Socialstyrel-sen, , SPRI och SWEDAC i närasamverkan med läkar- och sjuksköterskeorganisatio-nerna har kommit en bra bit på väg. Bl.a. mot bak-grund av att det finns fler aktörer inom hälso-och sjukvården än tidigare och att kraven på kostnad-seffektivitet blir allt större måste det pågående arbetetmed att systematisera kvalitetssäkringsarbetet priori-teras de kommande åren.Anf. 9 ()Fru talman! Jag vill först tacka statsrådet för sva-ret.För att ett laboratorium skall få analysera av-loppsvatten kräver att laboratoriet ifråga är ackrediterat enligt de strikta europeiska reg-lerna på området. Samma krav har Livsmedelsverket.Däremot har motsvarande formaliserade kvalitets- ochkompetenskrav inte ställts på laboratorieverksamhetsom direkt berör människors liv och hälsa och varsanalysrapporter åberopas i rättsliga sammanhang, t.ex.i faderskapsmål, vad gäller drogmissbruk osv. Dettainnebär de facto att laboratorier som arbetar med såkänsliga prover som HIV-test, faderskapsbestämningoch liknande saknar myndighetskrav på kvalitetssäk-ring. Det är bakgrunden till mina frågor till statsrådet.Socialstyrelsen har, som statsrådet också säger, ut-färdat föreskrifter om kvalitetssäkring inom vården.Dessa är allmänna - inga specifika föreskrifter finnsalltså - och något krav på att en utanförstående ochfrån sjukvården fristående part gör en kvalitets- ochkompetensprövning finns inte. Inte heller pekar Soci-alstyrelsen i dessa föreskrifter på att sådana organfinns för prövning, även om inte kanställa formella krav på ackreditering.Av svaret framgår också att socialministern äruppmärksammad på detta förhållande och att arbeteför att ändra lagstiftningen pågår.Redan den förre sjukvårdsministern arbetade meddessa frågor. övervägdes denna frågai departementet med sikte på en proposition om änd-rad lagstiftning . Det framgick avett betänkande som var upp till behandling undervåren 1994.Nu redovisar statsrådet att den arbetsgrupp somhon tillsatt skall vara klar först och attdess resultat sedan skall remissbehandlas. Först däref-ter kan en proposition bli aktuell. Jag anser att dettadröjsmål är mycket olyckligt. Jag vill därför uppmanasocialministern att skyndsamt behandla detta ärendeoch fråga när hon har för avsikt att läggafram ett förslag till . När kan vi förvänta ossen proposition i denna fråga?Att det finns ett behov av en kvalitetssäkring avhälso- och sjukvården är helt uppenbart. Trots att det,som jag sagt, inte finns formella föreskrifter för kvali-tetssäkring har många laboratorier vänt sig tillSWEDAC, som ansvarar för det europeiska systemetför kvalitetssäkring. SWEDAC är en statlig myndig-het som genom lag är utsedd att genomföra den natio-nella ackrediteringen.Redan har, som statsrådet också redovisar, ett tju-gotal laboratorier uppfyllt de höga kraven för ackredi-tering. Det är t.ex. i , som jag bästkänner till, , ,samt de privata laboratorierna Calaboch Medilab. Många fler är på gång.I svaret pekar statsrådet också på den organisa-tion, SEQLA, som bildats av bl.a. ochsjukvårdshuvudmännen. Det som oroar mig är attsvaret andas ett motsatsförhållande mellan SWEDACoch SEQLA. Som jag ser det är de inte jämförbara,och därför kan inte heller ett val antingen-eller görasmellan dem.Det skall ställas höga krav på kvalitetssäkring avsvensk hälso- och sjukvård, och då kan inte kravenvara lägre än de som ställs inom det europeiska sys-temet. Det viktiga med denna typ av kvalitetssäkringär att den utförs av tredje part - något som och uppenbarligenfäster stor vikt vid.Riksdagens revisorer har pekatpå brister i tillsyn. I den rapport somkom förde man fram att detbehövdes en funktion som bevakar och utvecklarsjukvårdens kvalitet, framför allt utifrån patienternassäkerhet och rätt till god vård. Denna funktion borde,enligt revisorer, arbeta självständigt ochmed högt kvalificerad personal.Av gårdagens framgår det att Riksda-gens revisorer i ytterligare en rapport, som kommerom någon vecka, är kritiska mot det sätt på vilketSocialstyrelsen arbetar. Det borde vara en självklarhetatt minst samma stränga krav som ställs på laboratori-er som analyserar avloppsvatten ställs på medicinskalaboratorier, som direkt berör människors liv ochhälsa.Anf. 10 Socialminister ()Fru talman! Får jag först beröra det som ChrisHeister säger om tidsaspekten. Det arbete som ge-nomfördes under den förra mandatperioden, där av-sikten var att resultatet skulle bli en proposition,täckte dess värre inte just den samlade tillsynen överoffentligt, privat och fältet mellan offentligt och pri-vat. Av det skälet ansåg jag att det var nödvändigt attdet också gavs ett uppdrag att se över spannet mellanoffentligt-privat och även själva upphandlingen avtjänster inom hälso- och sjukvård, oavsett om upp-handlaren är en privat eller en offentlig vårdgivare.Det arbete som pågår kommer alltså att gälla helaverksamhetstillsynen över både den offentliga ochden privata vårdgivande verksamheten och det fältsom finns däremellan. Jag tycker att det är viktigt.Jag tror att läser in mer i svaret änvad som står där. Det finns inte något motsatsförhål-lande mellan å ena sidan SEQULA:s verksamhet ochå andra sidan SWEDAC:s verksamhet. Det framgårav mitt svar att jag tycker att man skall analysera påvilket sätt de olika delarna kan samverka med varand-ra. Det jag är angelägen om att framhålla är att Soci-alstyrelsens tillsyn bygger på en aktivitet från alla somarbetar inom vården. Det skall alltså finnas ett systemsom innebär en medverkan från alla som arbetar inomhälso- och sjukvård. Sedan skall man självfallet uti-från granska att arbetet görs på ett bra sätt.Jag tycker också, vilket framgår av mitt svar, attdet oavsett myndigheters tillsyn, ackreditering ochalla andra kontrollsystem, inom en verksamhet somhälso- och sjukvård där så oerhört många aktörer ärinblandade, måste finnas ett kvalitetstänkande i var-dagen, där var och en av personalen känner ett ansvar.Det måste också finnas ett system i vardagsarbetetsom underlättar en sådan kvalitetssäkring. Jag ärövertygad om att man genom både det uppdrag somnu ligger och det arbete som pågår inom bl.a.SWEDAC kommer att kunna medverka, var och enmed sina delar, till en god kvalitetssäkring inom densamlade hälso- och sjukvården.Anf. 11 ()Fru talman! När det först gäller tidsaspekten harjag inte haft samma möjlighet som de som sitter isocialutskottet att följa detta dag för dag och närmarese vad som har hänt. Men enligt det betänkande somjag har tagit del av framgick det av statssekreterarensföredragning för socialutskottet att det man prövadenär det gällde förberedelsen för denna proposition varatt verksamheten skulle vara neutral, oavsett huvud-man för hälso- och sjukvården. Jag fick inte någotbesked från statsrådet om när vi i kan för-vänta oss en proposition i denna fråga. Jag hoppas attstatsrådet kan skapa klarhet i denna del.När det sedan gäller diskussionen om möjligheternaatt få kvalitetssäkring utförd av tredje part, tror jag attdetta är angeläget. Jag är glad att statsrådet nu sägeratt det inte finns någon motsättning mellan SEQLA:sverksamhet och SWEDAC:s verksamhet. Jag anser attdet är angeläget att vi i inte har lägre krav ände krav som är uppställda i EU på detta område. Jagtror att det finns en hel del att göra i denna del.Sedan säger statsrådet att alla som arbetar inomhälso- och sjukvården naturligtvis skall arbeta medkvalitetssäkring. Självklart skall det vara så. Jag för-utsätter att alla som arbetar inom hälso- och sjukvår-den gör ett så bra arbete som möjligt. Men det liggernaturligtvis en styrka i att ha en kvalitetssäkring enligtnationella och europeiska normer, och det är en styrkaför sjukvården att man får det genom prövning av enfristående tredje part. Att så är fallet framgår ju av attverksamheterna själva frivilligt har vänt sig tillSWEDAC för att få den här möjligheten. De har tycktatt de möjligheter som funnits genom dagens lagstift-ning inte har varit tillräckliga.Det som oroar mig är dock inte de som frivilligtgör detta utan vad som händer med dem som intesöker denna prövning och denna ackreditering. Det ärdärför betydelsefullt att man ser till detta i det framti-da kvalitetsarbetet.Det har ju varit en tradition i , och jag troratt det också har visat sig i den lagstiftning vi har haft,att sjukvården utför sin egen kvalitetssäkring. Det harinneburit att man inte behövt ha den här typen avexterna organ som ser över verksamheten.Det som också gör mig orolig är att jag i tidnings-kommentarer ser att nästan ser den härverksamheten som någon form av konkurrens somman inte riktigt tycker om. Jag tror att det vore bra förSocialstyrelsen, och också för ,om man insåg betydelsen av att man har fristående,oberoende parter som granskar sjukvården med kvali-teten som utgångspunkt. Detta har också Riksdagensrevisorer fört fram till , och dehar också visat på vilka vägar man kan gå för att upp-nå det.Jag ser det alltså som oerhört betydelsefullt, ochjag kan inte förstå att avloppsvatten anses vara vikti-gare än laboratorieprover som handlar om människorshälsa och liv.Anf. 12 Socialminister ()Fru talman! Jag skall först svara på frågan om vil-ken tid propositionen kan väntas. Arbetsgruppen är nuklar, och skall vi skriva ett förslag ochse till att det kommer ut på remiss. En hygglig be-dömning vore att man i bästa fall skulle kunna kommamed en proposition till under senare delenav hösten. Det är i alla fall den inriktning jag har.Sedan får man ta hänsyn till remissarbetet. Beroendepå omfattningen av förslagen kan man naturligtviskomma att behöva kortare eller längre re-missbehandling så att man får in synpunkter frånremissinstanserna innan man skriver färdigt självapropositionen.Dagens lagstiftning är inte tillräcklig, säger - nej, det är därför vi bearbetar det här ochförsöker komma fram med förslag för att få en hel-täckande verksamhetstillsyn.Jag vet inte vilka kommentarer harsett i tidningarna som skulle tyda på att det råder kon-kurrens mellan , SWEDAC och övrigaorganisationer. Min uppfattning av det material jaghar tagit del av är i stället att det i allra högsta gradfinns ett önskemål om samverkan.Sedan skall man komma ihåg när det gäller So-cialstyrelsens verksamhetstillsyn och regionala tillsynatt det inom hälso- och sjukvården finns så oerhörtmånga och omfattande verksamheter. Det är ju intebara en verksamhet utan det är mycket omfattandeverksamheter. Jag tycker kanske att det är litet orätt-vist att jämföra hivtest och avloppsvatten som om detinte funnits en föreskrift, dvs. en formell regel, när detgäller för medicinskt utbildad personal att ta ansvarför verksamhet på laboratorier. Dessa fungerar somregel precis som allting annat. Det ställs krav på denhär personalen, så på den punkten finns det definitivten tillsyn.Avslutningsvis, fru talman, är jag övertygad om attmånga av de här samverkansfunktionerna kommer attkunna bli bättre, och det är i alla fall min avsikt attkomma till med ett förslag som skall lyftafram kvalitetssäkring på ett sådant sätt att det stärkerhälso- och sjukvården och patienternas säkerhet inomhälso- och sjukvården.Anf. 13 () replikFru talman! Jag håller med om det statsrådet nusäger om behovet av samverkan, och jag hoppas ock-så att statsrådet kan bidra till denna samverkan mellanolika organ, myndigheter och organisationer somarbetar på det här området.Hälso- och sjukvård är ju också en omfattandeverksamhet. Det är inte bara de medicinska laborato-rierna som enligt vad jag förstår nu vänder sig tillfristående organisationer, som t.ex. SWEDAC, för attfå möjlighet och hjälp till kvalitetssäkring - det görnu fler och fler verksamheter; t.o.m. vårdcentraler harvänt sig dit just för att få den här möjligheten tillkvalitetssäkring. Vi ser alltså att det finns uppenbarabehov i denna del.Det här är min sista möjlighet att framföra syn-punkter till statsrådet , och jag vill då säga att detär oerhört betydelsefullt att man har en fristående ochutanförstående part som är med i kvalitetssäkringsar-betet. Självklart ligger det grundläggande ansvarethos hälso- och sjukvården själv, men det är ocksåoerhört viktigt och betydelsefullt att man får en utan-förståendes syn. Det har också revisoreruttalat.Jag har t.o.m. motionerat här i - fördrygt - om behovet av att inrätta en me-dicinalstyrelse, just för att åstadkomma den storavetenskapliga och medicinska kompetens som enmedicinalstyrelse skulle kunna ha. Jag tror alltså attdet finns anledning att titta närmare på vad man kangöra för att kvalitets- och kompetenssäkra hälso- ochsjukvården i den här delen och se till att vi får en godverksamhet, så att det inte förblir så som , att detställs hårdare krav när det gäller laboratorier somanalyserar avloppsvatten än när det gäller laboratoriersom analyserar hivtest. Det kanske är drastiskt attjämföra avloppsvatten och hivtest, men formellt är detfaktiskt så, statsrådet.Anf. 14 Socialminister ()Fru talman! Eftersom det här är mitt sista inläggskall jag inte polemisera. Jag vill då bara konstateraatt och jag har litet olika uppfattningarom hur formalia skall tolkas.När drar åt att SWEDAC skulle varaden enda oberoende instansen och säger att man kan-ske skulle tänka sig att inrätta en medicinalstyrelse fårjag intryck av att inte uppfattar Social-styrelsen som en part som skulle kunna granska hälso-och sjukvården. Det är den definitivt enligt min upp-fattning. Inom finns kompetens, för-måga och strategier. Vad intehar haft är en adekvat lagstiftning som kunnat förstär-ka dess roll.