prot · GI09113 · 1995-06-01 00:00:00 — Jag tror att det har varit Centernsärliga vilja att minska det ursprungliga förslagetsskadeverkningar för friskolorna. tror jag attuppgörelsen ger helt motsatt effekt.Centern binder sig redan nu till en uppgörelse,dels om en lägsta procentsats, dels om ett antal listadefaktorer som man skall ta hänsyn till vid bedömningav bidragets storlek.Det är bra att en del av de extra kostnader somfristående skolor ofta har lyfts fram. Men gårdessutom med på att kommunerna skall hatolkningsföreträde fullt ut när det gäller att avgöra hurreglerna skall tillämpas. Det är alltså kommunernasom skall avgöra vilka av friskolornas särskildakostnader som skall anses kunna räknas in i den lägstaprocentsatsen för bidrag. Med den uppläggningen ochmed vetskapen om hur situationen har varitvid förhandlingar mellan kommuner och friskolor ärdet svårt att tro att det kommer att få någon som helstpraktisk betydelse att friskolornas extra utgifter harlistats.Britt-Marie borde informerasig om hur förhandlingarna mellan friskolor ochkommuner gick till innan 85-procentsregeln infördes.De kommer i praktiken att bli ett tak,precis som de har varit.Dessutom bidrar uppgörelsen till att ytterligarebakbinda den sittande utredningen.Jag är övertygad om att saken hade gagnatsbetydligt mer, om hade medverkat till attarbeta fram ett mer genomarbetat och genomtänktförslag i den pågående utredningen tillsammans medde partier som inte bara i ord utan i praktisk handlingvill visa att de tycker att det är viktigt att offentligaoch fristående skolor kan leva sida vid sida på sammavillkor. har det blivit en halvmesyr somutredningen kommer att få mycket svårt att ändra på,och de som drabbas är som vanligt friskolorna somåterigen får leva i ovisshet om framtiden.Herr talman! Det är inga stora mängder barn somgår i fristående skolor. Det rör sig om knappt tvåprocent av alla skolbarn. Om den positivautvecklingen hade fått fortsätta kanske det hade blivitnågra procent ytterligare. De allra flesta barn kommerockså att gå i en offentlig skola närahemmet. Det visar erfarenheter från andra länder. Detär ju också helt naturligt, därför att det är mestpraktiskt och för att det för det mesta också fungeraralldeles utmärkt.Om det skall vara något värde med deinternationella konventioner som lovat levaupp till och den svenska lagstiftning som tillförsäkrarföräldrar möjligheten att under vissa givnaförutsättningar själva avgöra vilken undervisning devill att deras barn skall få, så måste alternativen finnaskvar. Förutsättningen är då att de får arbeta pålikvärdiga villkor. Sämre ekonomiska villkor leder tillsämre kvalitet, vilket i sin tur leder till att Skolverketinte kan godkänna fortsatt verksamhet. Det är ett sättatt spela svälta räv, som inte är värdigt ettdemokratiskt samhälle.Frågan om hur de fristående skolorna behandlas ärav stor principiell karaktär. Den ger en bild av hur destyrande politikerna ser på den enskilde medborgaresom engagerar sig och själv tar initiativ till enverksamhet som ligger litet vid sidan av denhuvudfåra som politikerna anser vara den bästa. Hurbidragssystemet utformas är en viktig del i detsammanhanget.Jag yrkar bifall till reservation 1 i betänkandeUbU16.Anf. 168 () replikHerr talman! Jag tycker att gavuttryck för en uppfattning om kommunpolitiker somför mig är något främmande.Jag vill fråga om hon inte allstycker att det är barnens behov som skall styratilldelningen av resurser. Om man tror att det är så, såmåste en mängd kriterier få vara avgörande förbesluten. Man måste ha ett slagsfingertoppskänslighet, om man skall kunna göranyanserade bedömningar. Efter blev jag väldigt tveksam till att hon kan se attden möjligheten finns.Anf. 169 () replikHerr talman! Jo, jag tycker att det är viktigt skall utgå från barnens behov. Jag tror att de sombäst kan bedöma barnens behov i de allra flesta fall ärföräldrarna.Att välja en skola ankommer på föräldrarna,eftersom de är förmyndare för sina barn. För att deskall kunna välja, måste det finnas några alternativ attvälja på. Varje förälder som av någon anledning villvälja en annan skolform än den offentliga skolan försina barn kan ju inte starta en egen skola, utan detmåste finnas några alternativ att välja på. Därför ärprincipen så oerhört viktig, att man skapar villkor förde fristående skolorna så att föräldrarna kan avgörahur undervisningen skall ordnas för sina barn.Jag har ingen negativ inställning tillkommunpolitiker, och jag brukar ofta stå upp ochförsvara dem i olika sammanhang. Men här ställsföräldrarätten mot kommunens naturliga rätt attförsvara sitt revir, så att säga. Det finns oerhört mångaexempel på hur man, innan 85-procentsregelninfördes, vid de fristående skolorna fick sitta i dagaroch nätter för att förhandla med kommunpolitiker frånår , innan det blev klart hur bidragen skulleutformas. Det var en fullständigt ohållbar situation.Det är därför det är så viktigt att lägga fast enprocentsats, så att man vet vad man har att rätta sigefter.Anf. 170 () replikHerr talman! är det så, , attföräldrarna inte kan styra den offentligaresurstilldelningen. Det skulle väl i så fall bli ganskaknepigt. Det är något som vi måste överlåta till klokaoch kunniga kommunalpolitiker som också kan varaföräldrar.Jag kan inte förstå hur man skall kunna skilja påföräldrarätten och det här. Är föräldrarätten låst till85 %?När någonting är nytt tar det alltid sin tid innanman har känt på varandra. Det råder brist påkunskaper och erfarenheter. Men finns friskoloroch har vi den här öppningen. Då har jag fulltförtroende för att detta kommer att ordna sig alldelesutmärkt i framtiden.Anf. 171 () replikHerr talman! Det är självklart att föräldrarätteninte är låst till . Det sade jag inte heller. Jag sadeatt det är viktigt att man fastställer en procentsats.Som jag har sagt är jag villig att diskuteravilka olika faktorer som skall ingå. Men man måstevara väldigt noggrann och inte göra det på en höft,litet grand som jag upplever att man har gjort i detförslag som har lagts fram. Man måste verkligennoggrant gå igenom vilka extra kostnader som defristående skolorna har och som vi måste ta hänsyntill. Vilka extra utgifter har den offentliga skolan somman måste ta hänsyn till och som inte den friståendeskolan har? Utifrån detta får man sedan fastställa enprocentsats. Och som jag sade är det viktigt attsystemet utformas så att de fristående skolorna skallha möjlighet att planera på lång sikt. Det är enfullständigt ohållbar situation att hålla på att förhandlaår från år.Anf. 172 ()Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillhemställan i betänkandet och avslag på samtligareservationer, så är det gjort.Regeringens förslag och betänkandet är ett förstasteg för att förändra bl.a. bidragssytemet när det gällerde fristående skolorna. Beslutet innebär ettprovisorium i avvaktan på att den utredning som hardiskuterats och tillsatts och som har ett betydligtbredare uppdrag än bara bidragssystemet blir klar.För att undanröja alla missförstånd vill jag ocksåinledningsvis säga att det finns många bra friståendeskolor liksom det finns många bra kommunala skolor.Vi från vårt håll har ingen önskan att strypa några avdessa bra skolor. Men vi vill ställa sammagrundläggande krav på alla skolor när det gäller bl.a.allsidighet och saklighet och t.ex. också kompetentalärare. De allra flesta, både kommunala och friståendeskolor, uppfyller dessa krav på ett bra sätt.När beslutade omkonstruktionen av de nuvarande bidragen till defristående skolorna styrdes det beslutet i mycket höggrad av privatiseringsiver. Det gällde dåatt så snabbt som möjligt fatta beslut som skulleskynda på bildandet av privata skolor.Beslutet fick mycket hård kritik, inte minst frånmoderaternas eget kommunfolk som menade att pådet sättet som systemet konstruerades ryckte detundan grunden för kommunernas möjligheter attplanera sitt skolväsende och uppfylla skollagens ochläroplanens krav på en behovsstyrd resursfördelning.Det var stelt och statiskt. Man ansåg att det gick denkommunala självstyrelsen för när och att staten intebara beslutade hur de statliga resurserna till skolanskulle fördelas utan också hur kommunernas egnaresurser till skolan skulle användas.Vi delade mycket av den kritiken. Vi trornämligen inte - och det är också ett svar till IngerDavidson - att all förtroendevald klokskap är samladhär i denna kammare. Den är visserligen välrepresenterad, men den finns dessutom i kommunernadär man är väl skickad att handskas med dessa frågor.Men den dåvarande regeringen ville inte lyssna.Vår kritik avfärdades med ganska föraktfullapåståenden om att vi bara var ute efter att inskränkarätten att välja skola och efter att lägga ner friståendeskolor. hade en ambition att framstå somden enda kraft som försvarade valfriheten ochmöjligheterna att starta fristående skolor. Att detskulle kunna finnas ett annat bidragssystem som bättresvarar mot den lagstiftning som styr skolan ville deinte höra talas om. Därför, herr talman, blev det entotal låsning så länge satt iUtbildningsdepartementet. Det var mycket olyckligt,och det har inneburit en lång orolig tid för mångafristående skolor som dessutom skrämdes avmoderatpropagandan.Desto bättre synes det nu finnas mycket godamöjligheter för en bred uppslutning kring andra ochbättre regler och bidragssystem för fristående skolor iframtiden. Det behövs långsiktiga lösningar, ökadstabilitet och mycket klara spelregler. Det tror jag attalla är betjänta av, både kommuner och friståendeskolor.Den huvudsakliga kritiken mot det nuvarandebidragssystemet består i att det inte medger attresurserna fördelas efter behov. Med ett mycket högtschablonbelopp per elev ges det inte utrymme förhänsynstagande till de mycket stora skillnader i behovsom olika skolor och elever har. I starkt segregeradekommuner behövs det större möjligheter attbehovsstyra än dem som 85-procentsregeln medger.Jag tror att också att ett schablonbelopp på -som vi nu diskuterar - är en alltför snäv gräns i deallra mest segregerade kommunerna, där skillnadernamellan olika kommundelar är så stora att dessakommuner skulle behöva ha ett ännu större utrymme.Men detta skall ju den utredning som har påbörjatsitt arbete diskutera. Jag har faktiskt gott hopp om attden skall hitta bra lösningar. Till dess är det beslutsom vi nu skall fatta ett bra steg på vägen. Men härfinns ingen låsning för framtiden. Vi har poängterat -och det poängteras också i propositionen - att det härär ett provisorium och att kommittén inte ärbakbunden.Kommitténs uppdrag är vidare än att man baraskall se på bidragskonstruktionen. Man skall kommamed förslag om bl.a. tillsyn och uppföljning, omkriterierna för godkännande och avgifter. Detta ärprincipiellt komplicerade frågor som hade behövtbelysas redan innan fattade beslut för tre årsedan. Den dåvarande regeringen lade ju fram sittförslag innan den utredning som dåarbetade lade fram sitt betänkande. Så nog skorrarkritiken från , och ganska falskt i mina öron om att vi inte bryross om en utredning. När de grundläggandeprinciperna lades fast av den regering där era partiervar representerade struntade ni blankt i den utredningsom var på väg och som bara hade kvartill dess att betänkandet skulle presenteras.Vi ville upprepade gånger återigen ta upp dessafrågor till överväganden, men sådana propåer avslogsmed motiveringen att reformen var så ny. Av någonoutgrundlig anledning vill inte att dessafrågor inte heller nu vidare skall belysas.Nu blir de här viktiga principiella frågornagrundligt belysta. Även om vi delar många av deuppfattningar som finns i motioner om bl.a. avgifteroch regler för tillståndsgivningen, vill vi på dessapunkter invänta utredningens överväganden ochremissinstansernas synpunkter innan vi går till beslut.Det är därför som dessa motioner har avstyrkts.Utredningen skall ju också överväga principernaför bidragssystemet. Men som jag ser det hindrar intedetta att nu gör en förändring i nivåernainom de principer som gäller. Det är en fråga avhelt annan karaktär.Precis som sadehandlar det här om att ge kommunerna bättremöjligheter till en resursfördelning efter behov. Detanpassar också bidragssystemet bättre till vad somgäller för hela det andra skolväsendet.Med de kompletteringar som utskottet gör främstmed anledning av motion bliranpassningen till de regler som gäller för det övrigaskolväsendet ännu bättre än vad som uttrycktes ipropositionen. Det innebär att den gräddfil som en del- inte alla - fristående skolor har kunnat åka i harblivit smalare som garantierna förbehovsstyrning förstärks. Utskottet stryker underkommunernas ansvar för att, när det finns skäl för det,kompensera fristående skolor för sådana kostnadersom följer av det enskilda huvudmannaskapet ochsådan kostnader som följer av elevernas skiftandebehov.Och det tycker jag är svar på , och frågor.Moderaternas besvikelse är ju inte att ta miste på,och det kanske inte heller är så förvånande att de ärbesvikna. Men kan de inte längre ropa att vargenkommer, som de har gjort i tre års tid.Ulf påstod att vi socialdemokrater alltid harvarit ute efter att hitta fel på de fristående skolorna.Nej, det har vi faktiskt inte varit. Däremot har vi harhittat stora fel i det bidragssystem som varmed om att införa. Det är en väldig skillnad. Jagtycker inte att vi skall utsätta de fristående skolornaför att behöva vara skottavlor för en kritik som skallriktas mot ett annat håll.Vi har i praktiken kunnat visa att det vi har sagt idebatten faktiskt är riktigt. Vi är bereddaatt ge de fristående skolorna villkor som är likvärdigamed dem som finns för kommunernas skolor.Jag har svårt att förstå varför ,och kds hakar på moderaternasuppfattning. Det begriper jag uppriktigt sagt inte. Närjag har läst deras motioner har jag uppfattat det så attdessa partier vill ha en sjyst behandling av defristående skolorna, och att de vill ha rättvisa.Som jag har sagt förut finns detingenting som ställer krav på att vi skall ha ettorättvist bidragssystem till de fristående skolorna. Jaghoppas att dessa partier skall bli övertygade avutredningsarbetet om att det faktiskt finns både enärlig och en seriös vilja att hitta lösningar som är bådebra och trygga för såväl kommunerna som defristående skolorna.Detta insåg och kan väl med bästa vilja i världen påstå att hanär ute efter att strypa de fristående skolorna. Tvärtomhar jag uppfattat som en mycketvarm anhängare av både pedagogiska alternativ ochalternativa huvudmannaskap. Med den grundsynenhar han riktat in sig på att nå bra resultat i sak ochlämnat den retorik som alltför länge har styrtdebatten.Vi kan bara konstatera att han har lyckats bra.Dessutom uppstod det faktiskt inte några väldigaproblem i vårt gemensamma sökande efter lösningar.Anledningen var mycket enkel; vi var överens ommycket. Jag tror att den samsynen skulle kunna vidgastill att omfatta många fler. Det vore bra förkommunerna, för de fristående skolorna och inteminst för barn och föräldrar. Valet av utbildning ochskola för barnen är ju ett långsiktigt och viktigt beslutsom skall gälla framöver, och i sådanafrågor är det särskilt viktigt med stabila spelregler.Förslaget innebär också att en skola som vill bligodkänd och få bidrag måste lämna in sin ansökannågot tidigare nu jämfört med vad som varit falletförut. Motivet är enkelt: kommunerna måste för sinekonomiska planering och för planeringen av sittskolväsende få besked tidigare om vilka skolor somplaneras att bli godkända. Får inte kommunerna detökar risken för att vi i slutändan tvingas betala fördubbla organisationer. I med begränsaderesurser borde ju alla kunna instämma i det. Det ärbara som inte ser nödvändigheten i detta.Herr talman! Jag kan bara konstatera att i och meddetta beslut har de borgerliga partierna spruckit närdet gäller den fråga som för den tidigare borgerligaregeringen var något av ett huvudnummer. Detåterstår inte särskilt mycket av det som varregeringspolitik för bara drygt ett halvår sedan.Jag tänker i första hand inte på Centernsställningstagande. Vi har nog känt på oss att Centernunder de gångna åren haft det svårt att anpassa sig tillbåde språkbruk och innehåll i den moderataskolpolitiken. Nej, jag tänker i första hand på att detnu bara är kvar som hårdnackat fortsätteratt vägra att ens diskutera ett rättvist bidragssystem.Jag har tolkat såväl som kds ochMiljöpartiets motioner så att dessa partier nu ärberedda att föra diskussioner om förändrade regler,om än inte just nu och här. Diskussionen skallåterkomma i utredningen, och vi får anledning attåterkomma till den också här i kammaren.Anf. 173 () replikHerr talman! Jag har då aldrig hört något tillfälle under den förra mandatperiodensäga något gott om de fristående skolorna. Hon harvarit en av dem som drivit hetsjakten mot defristående skolorna här i riksdag.Jag log väl litet grand i min kammare när jagförsta gången läste igenom betänkandet och såg attsocialdemokraterna med i spetsenfaktiskt t.o.m. i majoritetstexten kunde skriva att defristående skolorna i många fall inte har fått denkompensationsnivå som de borde ha fått. Välkommenin i det sällskapet!Jag tyckte vidare att det var ganska intressant närEva talade om att man ville ha en bredsamsyn och hade lyckats nå en överenskommelse medCenterpartiet. Min fråga är då: Eftersom moderaternainte fick någon inbjudan till några överläggningar omatt diskutera bidragsnivån, har kanske ochKristdemokraterna fått en sådan inbjudan från EvaJohansson? Det vore ganska intressant för oss iutskottet och även för andra att få reda på det.Vad sedan gäller ryckigheten undrar jag om detinte är ni som står för den. Ni utfärdar direktiv till enutredning som skall vara klar i november månad.Samma dag skriver ni en proposition där ni föreslårsänkning av bidragsnivån. Sedan säger ni att debidragsbestämmelser som skall utarbetas iutredningen skall kunna gälla fr.o.m. nästaår. Min fråga är då: Om det nu kommer fram iutredningen att den garanterade ersättningsnivån skallvara eller , avser då socialdemokraternamed i spetsen att lägga fram en nyproposition med förslag till höjning avkompensationsgraden?Jag vill också fråga om hon delarföljande uppfattning, som framförde här :"För det första har vi i regeringen klart markeratatt vi inte vill ha en utveckling som innebär fler ochfler privatskolor i landet med därmed följandesegregation. Detta gjordes också klart i valrörelsen. "Har samma uppfattning som CarlTham har i denna fråga?Anf. 174 () replikHerr talman! Vi har varken skrivit i betänkandeneller sagt här i kammaren att det inte finns brafristående skolor. Jag tränade på detta under hela denföregående mandatperioden, och om hadevelat höra det, skulle han ha kunnat få det redan då.Vår huvudsakliga kritik i den här frågan har interiktats mot fristående skolor utan mot detbidragssystem som var med om att införa.Det undanröjer möjligheterna för kommunerna bådeatt planera sin skolorganisation på ett vettigt sätt ochatt fördela resurser efter elevernas behov. Detta harkommunerna i uppdrag att göra. Vi måste alltsåendera ändra på kommunernas uppdrag eller påbidragssystemet. Jag tycker nog att uppdraget attfördela resurser efter behov är vida viktigare än atthålla fast vid ett orättvist resursfördelningssystem.När det sedan gäller utredningen vill jag säga attden har sina direktiv. Den är fri att lägga fram deförslag som den tycker är bra för den framtida skolan.Sedan kommer naturligtvis de förslagen att bedömas ivanlig ordning. Om kan få utredningen medsig på att höja bidragen till 85, 90 eller och omdet finns skäl för det, får vi sedan pröva den saken.Anf. 175 () replikHerr talman! säger att man hadekritik mot bidragssystemet. Ja, jag skall direkterkänna att ni verkligen har haft det. Men detintressanta är att ni när ni satt i regeringsställning före1991 års val inte gjorde ett smack för att förbättra defristående skolornas situation. De fick låga bidrag,hade låga lärarlöner och stöddes genom stora insatserfrån föräldrar och andra ideella krafter. I många fallfick man ta ut elevavgifter, just därför att ni var sånjugga mot dessa skolor.Utvecklingen med det bidragssystem som viföreslog och beslutade om visar att de fickhyggliga villkor. Det har också givit till resultat att viåter har fått en större mångfald i skolsystemet.Vad sedan gäller att föregripa utredningen måsteväl hålla med om att det är det somman gör. Reglerna för bidrag är trots allt en centralfråga för de fristående skolorna. Det är kanske denviktigaste frågan i utredningen, och den föregriper ni.Vi tycker inte att det är rimligt.Jag vill slutligen, herr talman, än en gång viljafråga om hon delar följandeuppfattning, som redovisade här iriksdagen:"För det första har vi i regeringen klart markeratatt vi inte vill ha en utveckling som innebär fler ochfler privatskolor i landet och därmed följandesegregation. Detta gjordes också klart i valrörelsen. "Delar uppfattning?Anf. 176 () replikHerr talman! har alldeles rätt i att vi intehar samma ideologiskt styrda vilja att privatiseraskolväsendet. Därvidlag skiljer sig ochsocialdemokraterna åt. Jag tror att vi har ett ganskagott stöd både i skolan som organisation och blandelever och föräldrar för vår inställning.Den sammanhållna är oerhört viktig,men det har inte lett oss fram till att vi vill strypa defristående skolor som är ett alternativ och sommånga gånger gör ett bra jobb. Det är en stor skillnaddäremellan, och jag tror att också inser det,när stridens hetta har lagt sig litet grand.Ulf Melins sätt att jämföra den nuvarandedebatten med de förhållanden som rådde innan viöver huvud taget hade den nuvarande formen avbidragssystem för fristående skolor är ett knep somman tar till när argumenten tryter litet grand. Ingenmänniska förfäktar ju att vi inte skall ha ettbidragssystem för fristående skolor. Vi är ju allihopaense om att vi bör fatta beslut om ett sådant system,men vi har olika uppfattningar om hur det skall se ut.Det där kan vi väl lägga på någon skräphög, UlfMelin. Det är inte särskilt sakligt.Anf. 177 () replikHerr talman! Jag kan förstå att den spricka i denförra regeringen som nu söker efter,när har medverkat till den här uppgörelsen, ärgefundenes Fressen för henne. Den förra regeringenbestod av fyra olika partier, som hade olika åsikter iväldigt många frågor, också inomutbildningspolitiken, men vi hade också en ambitionatt komma fram till gemensamma ståndpunkter ochgjorde det också för det allra mesta. Men det händeockså att man gjorde sådana utvikningar somCenterpartiet nu har gjort.Det provisoriska systemet kan bara vara i kraft iavvaktan på utredningen, säger . Jagundrar om hon verkligen själv tror på det. Omregeringen har lagt fram ett förslag med enprocentsats innan utredningen skall varafärdig och direktiven ganska tydligt uttrycker åt vilkethåll man vill gå, måste jag verkligen säga att det ärsvårt för en utredning att tycka att den kan arbetaförutsättningslöst. Men om det verkligen är så,kommer jag att göra allt för att vi med hjälp avutredningen skall få fram ett bättre bidragssystem ändet som finns nu.Jag upplevde inte precis när debatten under denförra perioden var som hetast att det var ett bättrebidragssystem som socialdemokraterna försöktearbeta fram. Jag upplevde framför allt att det riktadesen kritik mot hela friskolesystemet. Jag måste få sägadet, eftersom det på låter som om detinte alls har förekommit någon sådan kritik.Om man vill ha fler exempel kan man leta blandde socialdemokratiska motioner om friskolor somväcktes under den allmänna motionstiden . Om jaginte minns fel var det sex motioner, och fem av demuttryckte en mycket negativ inställning till friståendeskolor. Det var bara motion sominte gjorde det.Man kan också se på den kritik som ordföranden iFristående skolors motdepartementets hantering, med långdragning av frågorom tillståndsgivning till fristående skolor. Han ärsjälv socialdemokrat. Det är ett ytterligare exempel påatt det faktiskt finns en negativ och mycket tråkiginställning.Min ambition är, som jag sade, att vi skall försökakomma fram till ett system som vi kan vara överensom.