prot · GI0958 · 1995-02-09 00:00:00 — Jag tror också att det kan tillföra ossmycket.Jag har också mött attityden att man skyller ifrånsig och inte vågar ta i problemen. Jag kommer från enliten kommun som också har problem med ungdoms-gäng - invandrare och svenskar - som bråkar medvarandra. Men polisen säger att problemet inte är såstort, än så länge - trots att det är fråga om våldsam-heter.Vi vuxna har ett ansvar att ta itu med frågorna påett tidigare stadium. Vi kan inte skylla ifrån oss. Allavuxna, i skolor och på andra ställen, måste ta itu medproblem när de uppstår och inte vänta för länge.Anf. 145 ()replikFru talman! Jag är glad över att välkom-nar en öppen diskussion och även har uppmärksam-mat frågorna. säger att man inte får skyllaifrån sig.Jag vill fortsätta med att säga vad det är exakt jagefterlyser. Hur skall man bemöta en ökad tolerans försaker som borde vara oacceptabla? På vilket sätt skallvi göra det tillsammans? Där är frågan vidare hurmycket man kan styra och hur mycket man inte kanstyra. Var går gränsen för ett auktoritärt samhälle tillförmån för de svaga? Var går gränsen för hur passmycket man kan tolerera? Var går gränsen för hurpass mycket kommersialisering man kan tolerera?När det gäller invandrarperspektivet är det svårtatt agera som invandrare. Jag känner få invandraresom är aktiva i den politiska debatten som inte harutsatts för dödshot . Jag har självutsatts för ett antal hot. Jag får ett antal dödshot perpost . Det gäller även min far och flera avmina aktiva vänner som råkar vara invandrare.Det är självklart enskilda individer som måstelastas för detta. Det kan inte vara det svenska samhäl-let i sig. Men varför finns det så många extremister,och varför står så många av extremisterna oemotsag-da? Detta är ett problem vi måste ta tag i.I dag växer små svenska barn upp i föreställningenatt invandrare är kriminella av naturen - det sitter pånågot sätt i generna.Det här är problem som inte kan lösas utan att viagerar. Jag efterlyser: På vilket sätt skall vi agera såatt det blir verklig kraft i det hela?Anf. 146 ()replikFru talman! frågar hurmycket vi skall tolerera. Det är självklart att egentli-gen vill vi inte tolerera någonting. Det är oerhört svårtatt sätta gränser och förbjuda sådant som rör känsloroch attityder.Det talas mycket om etik och moral. Jag tycker attdet är viktigt att vi diskuterar dessa frågor. Vi skallsätta gränser för våra barn. Vi skall förklara och talaom varför vi tycker så och så och varför man skalluppföra sig på ett visst sätt. Människor skall lära sigatt ta hänsyn till varandra.Den gyllene regeln är en bra levnadsregel oavsettvilken religion man bekänner sig till, dvs. du skalluppträda mot andra så som du vill att de skall uppträ-da mot dig. Detta är något som alla behöver tillämpaoch som vi måste lära våra barn och ungdomar - ihemmen osv.Vi måste föra debatten. Det är oerhört svårt att sä-ga att gränser skall sättas här och här. Men vi måste tavårt ansvar, och vi måste föra debatten. Jag hoppas attdet kommer en motreaktion i samhället. En hel del avdetta rör sådant vi inte kan fatta beslut om i riksdagenmen som vi som medborgare måste arbeta med.Anf. 147 ()replikFru talman! Ett sätt att motverka problemen är attinte låta den starkes lag råda. Det skall inte vara så attunga människor skall känna sig maktlösa. Det skallinte finnas människor som känner sig marginalisera-de.Jag håller fullständigt med om att det är svårt attlära sig ta hänsyn och att sätta gränser. Hur skall vilära människor att ta hänsyn, och på vilket sätt kan viverka i ett större perspektiv än just från individ tillindivid? Vilka åtgärder kan vi vidta för att ändra sam-hällsattityder? På vilket sätt kan vi kulturpolitisktbidra till minskad rasism?Detta är svåra frågor. Det innebär att staten skallträda in i en roll som är attitydgivande. Är vi folkval-da politiker här för att lära folket vår övertygelse, ellerär vi valda just för att folket skall styra oss? Detta ärsvårt.Det visar sig att det finns mera av s.k. fikarums-rasism, dvs. ingen ideologiskt myntad rasism utansnarare en allmän främlingsfientlighet, bland folket änvad det finns i . Jag är fullständigt övertygadom det. Det är en verklighet som vi måste konfronte-ra. Hur skall vi bemöta den? Det är svårt att veta. Menatt angripa den ökade kommersialiseringen kan varaett sätt. Frågan är hur vi gör det utan att kränka ytt-randefriheten.Anf. 148 () replikFru talman! Jag tror inte att det egentligen är enreligion vi behöver utan att det till syvende och sisthandlar om respekt.Det är bra att könsperspektivet förs in i debatten. Iallmänt dagligt tal pratar vi om ungdomar och omungdomsvåldet osv. Det är faktiskt inte så enkelt.Utan till största delen är det unga män som utför dettavåld. Dessa unga män är symtombärare - skulle mankunna säga - på att vårt samhällssystem har hamnatfel i dag.Jag tror också att det mycket stora amerikanskakulturutbudet är en stor bov i det här sammanhanget.Våra svenska män - även invandrarmän - känner inteigen sig i den kultur som förmedlas i dessa filmer.Ofta är det ju också så, att man nedvärderar varandra,man sparkar varandra och man slår varandra osv. Omman på TV inte ser att man är respekte-rad, blir resultatet att man slutar att respektera sigsjälv. Och jag tror att många sådana faktorer har gjortatt det gått så snett i vårt samhälle i dag.Anf. 149 ()replikFru talman! Jag är inte här i kammaren föratt angripa något särskilt parti eller för att försökaställa någon till svars. Så jag fortsätter att ställa någrafrågor och lämna några synpunkter i denna debatt somvi har fått till stånd, något som jag tycker är mycketpositivt.Charlotta L Bjälkebring talade om respekt och omatt unga mäns deltagande ökat statistiken när det gäl-ler våldsbrott. Men unga mäns våld är det synligaste,det råaste och det mest uppenbara våldet. talar också om unga invandrarmän. Jagvill då säga att det flesta invandrarfamiljerna - liksomde svenska familjerna - beroende av genetiska fakto-rer består av lika många flickor som pojkar.Men varför slåss inte tjejer? Det beror inte på attde mår mycket bättre. Och det handlar inte om attunga män är mer utsatta eller att det är de som saknarpappor och därför ser upp till Rambo i sitt sökandeefter identitet, utan det måste handla om något mycketmer och gå mycket djupare.Vi kan även se svenska ungdomars deltagande.Det finns ett slags våldsyttring som för mig är mycketsvår att fördöma; jag har inte entydigt fördömt den,men jag har tänkt på det och försökt med meditation.Svenska ungdomar ställer ibland till med upploppoch slagsmål och krossar bankfönster för att få tillstånd något slags dialog med myndigheter och makt-havare. Det hände exempelvis i för några årsedan. Det har också hänt i Stockholm.Det finns svenska ungdomar som känner sådan de-speration över att deras invandrarvänner slåss ned ochmisshandlas på gatan att de startar egna små medbor-gargarden för att skydda invandrarna på kvällarna.Detta leder naturligtvis till en våldsförhärligandeattityd och till en våldsromantik. Det uppstår renarama gängslagsmål mellan svenskar och invandrarepå gatorna. Invandrarmännens våld är det mest påtag-liga våldet och det mest ytliga att angripa. Men jagtror att problemet är mycket djupare än så. Det är sålätt för svenska medier, t.ex. och Expres-sen, att blåsa upp sådana här händelser, men det ärmycket svårare än så.Anf. 150 ()Fru talman! I anslutning till den diskussion somElisa fört vill jag göra ett konstateran-de när det gäller kulturpolitiken. När målen fastställ-des 1974 diskuterades inte särskilt mycket det mång-kulturella samhälle som faktiskt består av . Och det konstaterande som jag tror att man kangöra är att vi har ett ansvar för att stödja människor såatt de känner trygghet i sin miljö. Om man känner i sin egen kultur, i sin egen omgivning, så ärman också beredd att möta annorlunda ting med störreöppenhet än vad som annars skulle ha varit fallet.Elisa ställde ett antal frågor. I allenkelhet vill jag då konstatera att jag är ganska över-tygad om att ägnar dessa frågor enhel del uppmärksamhet.Sedan vill jag göra en viss markering vad gällerden diskussion som fördes tidigare om allmänradionoch allmäntelevisionen. När vi diskuterar kommersiel-la frågor är det viktigt att slå vakt om att allmänradionoch allmänteven skall drivas utifrån andra förutsätt-ningar än de som gäller för de kommersiella radiosta-tioner och den kommersiella television som vi har ivårt land.Jag beklagar därför att man hade auktioner på ettantal privata lokalradiostationer, vilket tilläts efter ettriksdagsbeslut. Det innebar att man sade: Vi struntar iden kulturella dimensionen; vi intresserar oss bara förden kommersiella - eller med andra ord: Den sombjuder mest pengar få tillståndet. Men har jagförstått att en del av de partier som var med om dennauppläggning har börjat fundera i andra banor, vilketjag är glad för.Public service är det viktigt att slå vakt om. Meden socialdemokratisk regering blir det inte någonutförsäljning av , och det blir inte någon utför-säljning av viktiga verksamheter.Lennart frågade vad en bibliotekslag skallinnehålla och varför socialdemokraterna ändrat upp-fattning. Det är riktigt att vi ändrat uppfattning ochskälet till det är det som inträffade vid val.Då uppträdde ett antal bibliotekshuliganer som varberedda att införa avgifter på bibliotekslån och somvar beredda att genomföra drastiska försämringar ibiblioteksverksamheten.Jag anser att en bibliotekslag skall innehålla föl-jande komponenter. Den skall garantera avgiftsfrihe-ten. Den skall garantera möjligheten att bibehålla ettfjärrlånesystem i . Oavsett om man t.ex. bor iSmygehuk, eller Treriksröset skall man hatillgång till fjärrlånesystemet. Biblioteken skall drivasi offentlig regi utan privata vinstintressen. Och detskall finnas en utbildad och kunnig personal. Dessapunkter tror jag är viktiga i det här sammanhanget.För att kommentera anfö-rande vill jag säga: Jag vill varmt understryka att detär viktigt att satsa på barn och ungdom för att ge demen möjlighet att utveckla sig. Det förutsätter samhäl-lets stöd från kommun, landsting, stat eller från ossvanliga människor.Därför är det allvarligt att det i de flesta skolor ilandet skett drastiska försämringar när det gällerbarn- och ungdomskulturen. Det är viktigt att vi med-verkar till att stärka den. Och det är glädjande attkulturministern i budgetpropositionen så starkt marke-rat barn- och ungdomskulturen och t.o.m. öronmärkerett antal extra för det ändamålet.Kulturministern kommer att senare återkomma tillvad pengarna skall användas till.Kulturutredningen kan säkerligen också spela enviss roll, bl.a. när det gäller att utveckla de kommuna-la musikskolor, som taladeom, till att kunna bli kulturskolor. Det skulle då intebara handla om musik utan om betydligt mycket mer.Slutligen är det viktigt hålla i minnet när vi diskuterarkulturpolitiken att utgångspunkten för all kulturpoli-tisk diskussion måste vara kulturens egenvärde. Har videt som utgångspunkt är det också rimligt att allamänniskor i landet kan ta del av eller delta i kulturellaaktiviteter. Med andra ord handlar det om en kulturelljämlikhet som har både en social och en geografiskdimension. Det är en viktig grund för utformningen avden statliga kulturpolitiken. Det innebär att vi har ettansvar för att stödja och stimulera de tusentals eldsjä-lar som finns runt om i landet. Det innebär att vi harett ansvar för att skolan t.ex. får ett utrymme för kul-turella aktiviteter. Det innebär också att vi har ettansvar för att få till stånd ett vidgat deltagande i kul-turlivet.Ytterst handlar allt detta om att vi utgår från enhumanistisk kulturpolitik, som innebär att alla männi-skor har lika värde och samma rättigheter.Anf. 151 () replikFru talman! Det som sade sistkunde jag lika gärna ha sagt. Vi är väl överens om vadvi skall basera kulturpolitiken på och hur vi ser på allamänniskors lika värde och rätt.Jag reagerade på en del annat av det sade. Vi kan dess värre inte återvända till dentidigare debatten om vad Berlusconi hade här att göra.När man inte kan svara på andra frågor tar man tillsådant.Först och främst är lärarutbildningen viktig. Kan-ske som en representant för de dåliga lärarna kan jagsäga till att det under många århar försvunnit ...Anf. 152 får bara rikta sig till den vars anförande manhar begärt replik på.Anf. 153 () replikFru talman! Jag skall ändå ta upp lärarutbildning-en. Som sade, är det oerhört väsent-ligt att det finns utrymme för kultur i skolan. Som jagsade i mitt inledningsanförande, är det alltså fråga omatt det skall vara ett kulturellt innehåll och användassom en sådan metodik. Det var det som försvann på60-talet när man försämrade den svenska lärarutbild-ningen. Det kan jag bara beklaga. Det var inte vi an-svariga för.Åke talade om bibliotekshuliganer. IGöteborg, där jag har varit verksam , harjag två gånger varit med om att vi från borgerligt hållhar räddat bibliotek som socialdemokrater ville lägganed. Det är de enda nedläggningar som har före-kommit där. Vi byggde ut bibliotekssystemet väsent-ligt, men då var det ingen som talade med stora bok-stäver om den borgerliga politiken. Ett bibliotek ladesned 1991, och det var nedlagt några månader. Tackoch lov hade man inte hunnit skingra samlingar ochannat, utan man kunde åter öppna när den borgerligamajoriteten trädde till.Vad skall egentligen den bibliotekslag göra som niarbetar för? Det blir en minimilag, och det finns riskför att det blir ett sämre biblioteksväsende, precis somi . Jag tror på frihet i det här sammanhanget,som i alla andra sammanhang. Men det skall självfal-let vara en kommuns ansvar att se till att det finns ettgott biblioteksväsende. Skam åt de lokalpolitiker somägnar sig åt någonting annat!Anf. 154 () replikFru talman! Det är inte ofta jag får chansen, mennu skall jag säga det: Jag var inte med ochbörjan av 60-talet när det gällde lärarutbildningen, ochjag vet därför inte riktigt vad som hände då. Men jagvet att frånvaron av kultur i skolan numera är resulta-tet av att politiker i stat, dvs. också , ochframför allt i kommuner inte har tagit ett tillräckligtstort ansvar i dessa avseenden. Det var ett anslag sominfördes , under en socialdemokratiskregering, som sopades bort, och det var beklagligt. Jaghoppas nu att alla partier kan komma överens om attdet är viktigt att utveckla kulturdeltagandet i skolan,att öppna skolan för fria grupper, för författare, förkonstnärer osv.Jag talade i mitt anförande också om vad jag me-nar att bibliotekslagen skall innehålla. Det är möjligtatt man kan säga att det blir en minimilag. Jag tyckerinte att vi skall göra en massa detaljspecificeringar.Utformningen får titta på.Lennart drar slutsatsen att det blir sämremed en lag och hänvisar till , med ett exem-pel som jag inte har hört tidigare. Däremot har jagmed stöd av - i vars styrelse LennartFridén sitter - inhämtat att , som har en biblio-tekslag, är det land i som satsar mest percapita på sina bibliotek. Om en bibliotekslag då skullemotverka sitt eget syfte, skulle detta vara ett utomor-dentligt anmärkningsvärt undantag.Reaktionen inom arbetarrörelsen på bibliotekshu-liganerna - jag upprepar gärna det uttrycket - harresulterat i detta krav. Om vi menar allvar med skall ha tillgång till fjärrlån och inte skall behövabetala, har det tyvärr i nuvarande situation blivit nöd-vändigt med en lagstiftning.Anf. 155 () replikFru talman! Den gamle politiske räven säger att han inte var med på 50- och 60-talet.Han har inte haft mig som historielärare heller, så hanhar kanske inte fått lära sig vad som hände då. Vi somgick i folkskolan - både jag - vet att våra gamla folkskollärare hademycket kulturverksamhet som metodik i sin pedago-gik. Det sjöngs, skrevs, gjordes modeller och mycketannat. Detta försvann sedan. Vi kan nog vara överensom att man begick en kulturell ogärning när manplockade bort detta ur lärarutbildningen. Det är braom man kan återinföra det.Jag tycker inte att man skall säga att man "tar in"kultur i skolan. Kulturen skall vara ständigt närvaran-de. Det är den basen man skall stå på.Lagarna i och är väldigt olika,och länderna har haft olika utgångslägen. Den sam-manställning som tjänstemän i styrelsegjorde var bara en kort redogörelse för nuläget. Detvar egentligen inte en utvärdering av utvecklingenföre och efter lagarnas tillkomst. Det jag kan peka påär att man i genomförde en relativt kortfat-tad lag, med minimibestämmelser. Det innebar att endel "snåla" kommuner lade sig på miniminivån, långtunder den nivå de tidigare haft. Det vore ett eländeom vi skulle få en sådan utveckling i Sverige.Anf. 156 () replikFru talman! Jag skall först modifiera en sak jagsade tidigare. Alldeles var jag medi rikspolitiska sammanhang.Det är möjligt, t.o.m. sannolikt, att det finns olikautgångslägen för en bibliotekslag, även om vi gärnatalar om att de nordiska länderna är mycket likartade iolika avseenden, inte minst kulturellt avseende.Däremot tror jag att den ansvariga tjänstemannenpå , , gjorde en riktig be-dömning när hon inför den offentliga utfrågningen ikulturutskottet just konstaterade attden stora satsning som gör knappast kan mot-säga påståendet att det är bättre med en bibliotekslagän att vara utan den. Den bör då vara ett stöd för enutveckling.Man kan naturligtvis alltid spekulera och fundera.Lennart har inte flera repliker, men jag kanrekommendera honom att fundera på hur det kommersig att de personer som är engagerade i just biblioteks-frågorna ganska genomgående säger att en lag gerstöd för en stark lokal biblioteksverksamhet. Man kansäga att intresse är egoistiskt, menjag tror inte att det är utgångspunkten. Man kan undravarför kulturchefer ofta för den här diskussionen ochvarför resonerar som man gör. Jag troratt de alla har känt detta hot.Avslutningsvis vet vi att kommunerna genomförverksamhet som är statligt reglerad. I ett pressat eko-nomiskt läge försöker man, kanske alltför gärna, hittainkomster eller skära drastiskt i oreglerade verksam-heter. Biblioteksväsendet i hör fortfarande tilldem.Anf. 157 ()replikFru talman! Jag skall börja med skolorna. Det ärsant att det har skett en försämring när det gäller barn-och ungdomskultur i skolorna. När Centrumbildning-arna uppvaktade oss i utskottet var det ganskaintressant att någon sade att man ute i kommunerna nubörjar inse detta och börjar göra någonting åt det. Detfinns en insikt om att det här är viktigt. Jag tycker attdet är angeläget att vi från statlig sida ser till att detockså tillskapas resurser. Det är bra att det finns endel pengar i budgeten nu till barn- och ungdomskulturute i skolorna.Från sida har vi tyckt att det inte riktigträcker till. Vi har anvisat litet mera pengar till justdetta. Det är oerhört angeläget. Jag tror att vi är gans-ka överens om det, det är bara fråga om nivån.När det gäller medier tror jag egentligen att vi ochsocialdemokraterna har en ganska likartad syn påallmänradio och allmän-TV. Vi menar samma sakäven om jag säger det på svenska och inte använderdet engelska uttrycket public service. Därför tyckerjag att det vore värdefullt om regeringen och rege-ringspartiet skulle kunna tillmötesgå vårt krav på ensamlad översyn av effekterna och hur vi skall ha detmed allmänradio och allmän-TV innan man vidtar såpass drastiska steg som de nedskärningar som görs.Vi är alla medvetna om att besparingar måste gö-ras. Jag tycker att man skall veta vad det får för kon-sekvenser förutom det som sägs från ledningen förradio och TV om att det blir lokal-TV och då drabbasolika områden. Jag tycker att det vore mycket bra omvi kunde få till stånd en mera noggrann genomgång.Anf. 158 ()Fru talman! Jag skall fatta mig kort. Jag är gladöver att anslöt sig till den priori-tering som vi vill göra av barn- och ungdomskulturen.Vi noterade också att kulturministern införutskottet konstaterade att hon vill att pengar ifrånfonden om framtidens kultur skall kunna gå just tillbarn- och ungdomskultur i stortstadsområdena, därdet anses finnas speciell anledning att göra satsningari det här sammanhanget.Så till frågan om allmän-TV och allmänradio. Jagtror också att vi har en ganska likartad syn på denfrågan. Jag hoppas att vi kommer att kunna utvecklaen dialog och en diskussion kring allmän-TV ochallmänradio av ett skäl - och det är inte oviktigt. Dethar nämligen ett värde i sig om det finns en bred upp-slutning i kring synen på publicservice-företag. Rent principiellt tror jag att det ärviktigt. Det ger en kontinuitet och en viss stabilitet iverksamheten.Det är självklart att de besparingskrav som nuställs på public service-företagen inte har någonkoppling till att man försöker föra ett resonemang omstatsradio och statstelevision. Public service är fristå-ende. Jag tror att det är viktigt att slå fast att de avgif-ter som TV-apparatsinnehavaren skall betala gåroavkortat till allmäntelevisionen och allmänradion.Nu tvingas staten, enligt det förslag som regering-en har lagt fram, att ta in en del pengar från rundra-diofonden. De pengar som finns i rundradiofonden ärinte pengar som rycks från TV-avgiftsinbetalningarna.Däremot tar staten ut den koncessionsavgift som TV 4har lagt för att få monopol på terrestra sändningarmed reklam. Den avgiften tar staten in i statskassan avstatsfinansiella skäl.Nästa steg blir att företagen måste fundera överhur de skall hantera den här situationen. Vi skall lyss-na på och på dem som uppvaktarutskottet i dessa frågor.Anf. 159 ()Fru talman! Jag tycker att det låter ganska för-hoppningsfullt att vi kan ha en sådan här dialog. Jagförutsätter att det inte skall bli några stora förändring-ar innan vi har haft en mycket bred diskussion - enöversyn som vi kräver av allmänradio och allmän-TV.Vi är medvetna om hur det här går till rent tekniskt.Vi hinner här inte diskutera Rundradiofonden m.m. såmycket.Jag vill dock säga att en sak som har betydelse isammanhanget är huruvida vi skall ha en fjärde mark-sänd TV-kanal eller inte. Det kan bli så att det intelängre kommer in några avgifter från . Det ärnågonting som inte kommer att finnas i evighet. Såvittjag förstår är avtalet utformat så att när intelängre har monopol skall dessa avgifter inte betalas.De är tillfälliga.Anf. 160 ()Fru talman! Nej, jag kan upprepa vad MarianneAndersson sade och lova att det inte blir några sådanahär förändringar innan vi har haft en rejäl diskussion.Allvarligt talat tror jag att det är viktigt med öp-penhet. Jag tror också att det är viktigt att vi visar denöppenheten gentemot olika politiska partier. Jag trorockså att det är viktigt att visa öppenhet när företags-ledningar och andra diskuterar dessa frågor. Är detexempelvis självklart att vi skall ha det nu gällandeavtalet helt intakt som det är ? I det avtalet för-bjuder staten att organisera ny-hetsverksamheten som den själv vill.Det fattades ett majoritetsbeslut om det i riksdagenen gång i tiden. En noggrann läsning av riksdagspro-tokollet och riksdagsbeslutet på den punkten visarfaktiskt, , att den dåvarande riks-dagsmajoriteten, regeringspartierna, sade att för när-varande, dvs. innan hade hunnit etablera sigmed sin nyhetsredaktion, ville man inte tillåta att göra en gemensam nyhetsredaktion.Man sade att det skall finnas en nyhetsredaktion påvarje kanal. när det här är etablerat antyds det attfrågan får övervägas igen. För vår del ansåg vi attriksdagen inte, och för den delen inte heller regering-en, skall lägga sig i den inre organisationen i tror att det vore bra om vi t.ex. kunde diskute-ra hur vi skall förhålla oss på den punkten. Som ut-skottets ordförande säger jag: Öppenhet och diskus-sion gäller självklart.(forts.