prot · GJ0934 · 1995-12-08 00:00:00 — 2 om fiskerätten ienskilt vatten. vidrörde ju detta meddet fria handredskapsfisket. Det är just det reservatio-nen tar upp. Jag vill än en gång säga att det här hardiskuterats . I nästan varje fiskedebatt för Modera-terna fram det fria handredskapsfisket. Jag vill sägatill att det fria handredskapsfisket harkommit för att stanna så länge Socialdemokraternaregerar.Det har gjorts två utredningar och ut-värderingar av det fria handredskapsfisket, av och av . Dessa utredningarhar inte kunnat finna något negativt. Jag yrkar alltsåavslag på reservation 2.Den sista reservationen, av , handlarom katalysatorer för fartyg. Detta är naturligtvis vik-tigt, , det håller jag helt med om. Detär viktigt att titta på miljöproblemen ute till havs. Menbeskrivningen på s. 15-16 i betänkandet redovisarklart både det internationella arbetet och det arbetesom bedrivs på det nationella planet. Jag tycker attdenna redovisning är fullt tillräcklig för att man skallse hur arbetet fortgår. Det är också en markering avhur viktigt vi tycker att detta är.Därför tycker jag inte riktigt att ett ställningsta-gande till om det skall vara katalysatorer på fartygeller ej hör hemma i fiskelagen. Låt oss i stället av-vakta det arbete som pågår på regeringsplanet och pådet internationella planet. Låt oss se vad resultatetblir. Därefter kan vi ta upp diskussionen. Jag delardock uppfattningen att det är viktiga saker.Till sist, fru talman, yrkar jag bifall till hemställani jordbruksutskottets betänkande och avslag på reser-vationerna.Anf. 74 () replikFru talman! säger att det fria fiskethar kommit för att stanna. Detsamma sade han engång i tiden också om den allmänna fiskevårdsavgif-ten. Det förslaget innebar ju att det fria fisket skulleupphöra, eftersom alla skulle betala.Jag sade, och jag vill upprepa, att jag inte villstänga dörren för ett allmänt resonemang om hur viskall kunna få fiskevården att fungera på de områdendär handredskapsfisket är fritt. Jag repeterarockså att det tydligen finns ett alltmer utbrett stöd -om jag läser detta betänkande rätt har vi en riksdags-majoritet - för att ompröva eller att diskutera när detgäller hur vi skall få fiskevården att fungera. Jag ärförutsättningslöst öppen för sådana resonemang.Anf. 75 () replikFru talman! Jag sade aldrig att den allmänna fis-kevårdsavgiften kommit för att stanna. Tyvärr komden ju inte så långt. Hade vi fått en allmän fiskevårds-avgift, hade vi också fått en garanti för att kunnabedriva en bra fiskevård i vårt land. har man sagtatt det skall finansieras på annat sätt, eventuellt överstatsbudgeten. Men fiskevården går ändå en osäkerframtid till mötes. Den är beroende av hur det finan-siella läget är och av hur mycket medel som kommervia statsbudgeten eller av om man kan finna andrafinansieringsvägar. Hade vi fått fiskevårdsavgiftenhade vi haft en betydligt bättre garanti.Anf. 76 () replikFru talman! Det är naturligtvis en parlamentarisktmärklig situation att från regeringspartietbeklagar att den allmänna fiskevårdsavgiften intekommer till stånd, för det gör jag också. Som detverkar skulle det ha funnits mycket goda möjligheteratt få igenom en allmän fiskevårdsavgift, vilket vi frånMiljöpartiets sida gärna hade sett. Vi väckte en sådanmotion , tror jag det var, för att vi skulle fåen avgift.Vi menar, precis som säger, att detbehövs pengar till fiskevård. Det är också bakgrundentill det särskilda yttrande som ochjag har skrivit. Alternativet till allmän fiskevårdsav-gift är faktiskt fungerande fiskevårdsområden i allavatten. Vi har skrivit i det särskilda yttrandet att vi iprincip menar att alla svenska vatten skall ingå i fun-gerande fiskevårdsområden.Fru talman! Jag hoppas verkligen att menar att det här uttalandet från socialdemokra-terna är så kategoriskt som det låter, att man inte ensär intresserad av att diskutera. Jag förmodar att viegentligen har samma mål, nämligen att se till attfiskevården kan skötas på ett bra och rationellt sätt.Får vi fungerande fiskevårdsområden i alla vatten,ja, då har vi kommit ifrån det talar om,att risken finns att pengar till detta är mycket osäkrapå grund av budgetläget.Anf. 77 () replikFru talman! Jag vill vända mig till och säga att för socialdemokratisk del är fiske-vården oerhört viktig. Det hoppas jag att vi har mar-kerat.När det gäller pengar till detta område har jag re-dovisat att vi lever . Men har ju, som vi har diskuterat i utskottet, redo-visat att det finns ett årligt behov av fiskevård i Sveri-ge för 65 miljoner kronor.Vi socialdemokrater anser att det fria handred-skapsfisket har kommit för att stanna, men diskuterakan vi alltid göra.Anf. 78 () replikFru talman! Om vi är överens om att det behövs65 miljoner till fiskevård kan de tas in på flera sätt.Antingen betalar staten det hela eller också ser mantill att de här 65 miljonerna betalas genom att männi-skor köper fiskekort i fungerande fiskevårdsområden.Såvitt jag kan bedöma skulle det vara ett alternativtsätt att få in pengar till fiskevård. Jag har litet svårt attförstå varför tycker att det är så viktigtatt pengarna just skall gå via statskassan. Det viktigas-te borde väl vara att pengar kommer fiskevården tilldel.Jag hoppas att de här diskussionerna, även de omdet fria handredskapsfisket, kan föras på ett förutsätt-ningslöst sätt. I annat fall måste jag säga precis somCarl G , att det verkar som om det finns gans-ka många partier som är intresserade av att se överdetta, kanske till och med en majoritet i kammaren.Anf. 79 () replikFru talman! Det har redovisats i en utredning somvattenägarna har gjort att det kommer in ungefär 25miljoner kronor från kortförsäljning. Det innebär,, - och jag undrar om är beredd att gå i spetsen för detta - att manmåste tredubbla kortavgifterna för att få in den nivåsom behövs till fiskevård.Anf. 80 ()Fru talman! Låt mig börja med att yrka bifall tillreservation nr 2.I betänkandet om ändring av fiskelagen behandlasbl.a. en motion, Jo408, under . Motionen tar upp en mycket allvarlig miljö-fråga, dumpning av krigsmateriel i . Manuppskattar att dumpats där under och efterandra världskriget. Av dessa beräknas upptill vara senapsgas.Senapsgasen är en mycket giftig stridsgas. Dennagas ligger bl.a. på de bohuslänska kustfiskarnas ordi-narie fångstplatser, och det händer oupphörligen attdet kommer upp senapsgas när det sker trålfiske iområdet.Förra året fick två fiskebåtar - "Stjärnfors" frånFisketången och "" från - senapsgas itrålen. Såväl de bägge båtarna som besättningarnabehövde genomgå en mycket omfattande sanerings-process. En sådan sanering tar , och båtar ochbesättning tvingas under saneringsarbetet att ligga ihamn , med höga kostnader och stortinkomstbortfall som följd.I betänkandet anför utskottet att en arbetsgruppinom HELCOM kartlagt området för dessa dump-ningar. Det har då bekräftats att dumpning skett justutanför Måseskärsområdet i . antog HELCOM riktlinjer beträffandeskyddsåtgärder. Mot bakgrund av dessa anser utskot-tet att yrkandet i motionen kan lämnas utan åtgärd.Fru talman! Självklart kan man resonera som ut-skottet gjort. Man skall emellertid komma ihåg attskyddsåtgärder ombord inte förhindrar senapsgas frånatt fastna i trålarna. Likaså undanröjer inte skyddsfö-reskrifter kostnader för tidsspillan vid sanering.Fru talman! De dumpningar som skett är ett stortmiljöhot mot västkustfiskarna. Frågan kräver en lös-ning som innebär att hotet mot näringen undanröjs.Tills detta har skett borde drabbade båtar och besätt-ningar enligt min uppfattning ha garanterad ersättningom de får senapsgas i sina trålar.Anf. 81 PER ()Fru talman! Fisket utmed våra kuster har varit, äroch förblir också förhoppningsvis i fortsättningen enviktig näring, framför allt för våra kustsamhällen.Fortfarande är tusentals fiskare sysselsatta i det kust-nära, men också beståndsbevarande, fisket. Varjefiskare sysselsätter i genomsnitt fem andra i kringnä-ringar. Småskaligt, mer stationärt fiske är dessutombåde energisnålt och miljövänligt i förhållande till detstorskaliga som bedrivs av "kringresande" fiskefartygav helt andra dimensioner. Ett selektivt, resursbeva-rande fiske är alltså ett viktigt led i det hållbara sam-hällets strategi.Problemet är just att fiskefartygen, dvs. bå-tarna , med sina stora fångstredskapredan i början av året kan ta upp hela årets kvot. Närdet gäller torsk, där kvoterna är säsongsindelade, skernu tyvärr på det här sättet slutfiskning i början avvarje kvotperiod. Kustfiskebåtarna med sina enklareredskap har ingen möjlighet att konkurrera om kvo-ten. Resultatet blir att den jämna tillgången på fisk tillde lokala fiskmarknaderna rycks undan, samtidigtsom kustfiskarna förlorar sin utkomst. Fiskbeståndenhar ingen möjlighet att utvecklas i takt med utfisk-ningen.Men det är ändå viktigt att säsong-sindelar de övriga svenska kvoterna så som gällerför torsk och, vilket är särskilt betydelsefullt, att entillräckligt stor andel avsätts regionalt och garanterasdet kustnära fisket. Det vore också lägligt att utredaett resursfördelningssystem liknande det engelsk-skotska, där det avsätts en kvot till olikagodkända producentorganisationer, baserad på an-slutna fiskelags historiska infiskning. Det skulle kun-na ge kustfisket en trygghet som länge saknats.Jag vill också säga att det är värt att satsa resurserpå att komma till rätta med fusket inom fisket. T.ex. kan fiskefartyg som tagitupp sin ranson av torsk i fylla lastrummenigen - just nu finns det nämligen gott om torsk i - och landa fångsten på under före-spegling att den tagits upp i . Så får detgivetvis inte gå till.Fiskeriverket handlade faktiskt rappt och positivtför när just torskkvoten visade sigvara slut i . Man tog hänsyn till det kustnärafisket genom att låta båtar under 100 bruttoton fåfortsätta fiska torsk - ett viktigt beslut för de bohus-länska fiskarna.Fru talman! I motion om det kustnä-ra fisket beskriver vi bl.a. de här problemen. Jag villmed dessa ord yrka bifall till reservationnr 1, mom. 1.Anf. 82 () replikFru talman! När det gäller kvoterna skall man ha iminne att det inte är fritt att fiska hur som helst utanatt man har veckokvoter. är det viktigtatt understryka att det är de kunskaper som finns -både hos yrkesfisket, som lägger den första grundste-nen, och hos - som fastställer detta.Jag tror att man är ganska överens. I yrkesfisketstorskfiskekommitté finns både det småskaliga och detstorskaliga fisket representerat, alltså både garnfiskareoch trålfiskare.Sedan vill jag också understryka att vi inte skallvara för negativa till det storskaliga fisket. Vi behöveri både storskaligt och småskaligt fiske. Hadevi inte haft det storskaliga fisket så hade vi inte haftde kvoter i som vi har. Det är de historiskasiffrorna som ligger till grund för kvot iÖstersjön i dag.Anf. 83 PER () replikFru talman! Det kan nog vara sant, det som är viktigt för oss är att värna om detkustnära, resursbevarande fisket, eftersom det trotsallt är det som är mest illa utsatt. Därför är det viktigtatt kvotindelning för de andra arterna sker, precis somför torsken, och att man också ser till att det regionaltgaranteras särskilda kvoter, just för att man skallkunna hålla i gång de små fiskeflottor som finns utef-ter alla våra kuster.Anf. 84 ()Fru talman! Jag tror att vi som jobbar med fiske-frågor och även många andra är överens om målen, attdet är viktigt att få en bra fiskevård. Annars kommerdet faktiskt inte att finnas någon fisk att fiska. Detsker mycket ute i samhället , mycket miljöför-störing och förstöring av olika fiskebiotoper, så härtror jag det finns en bred samsyn.Jag tror också att det finns en samsyn i hur viktigtdet är att gemene man på ett enkelt sätt och utan storakostnader skall kunna komma ut och nyttja den härresursen. Det ligger ingen motsättning i det. Men detman kan diskutera är om just det fria handredskaps-fisket är det bästa sättet just i dag.Vi har skrivit ett särskilt yttrande där vi från Mil-jöpartiets och sida tryckt på att det ärviktigt att få till stånd livskraftiga bestånd av olikafiskarter. Målet skall vara att i princip alla svenskafiskevatten skall ingå i fungerande fiskevårdsområ-den.Man kan diskutera var detta inte är möjligt. Jagkan tänka mig att ett ställe där det möjligen är svårtatt bilda fiskevårdsområden är . Där harsaltvattnet en speciell karaktär, och fiskevården skerpå ett annat sätt.Vi tycker att det är viktigt att man har en översyn.Med flera fungerande fiskevårdsområden får manockså ett större underlag för att t.ex. ta ut en avgift såatt man får statlig insyn i och hjälp med att styra dessamedel.Man måste nämligen också inse att inte alla fiske-vårdsområden fungerar särskilt bra. Under denperiod då vi diskuterade den fiskevårdsavgift som inteblev av var det många som hörde av sig. Även till mighar det framförts kritik mot fiskevårdsområden somfaktiskt inte fungerar utan snarare blir en bromskloss.Det kan därför finnas goda skäl att se över även hurde fiskevårdsområden som finns fungerar.Genom att bygga ut det här systemet får man ettbrett underlag, och som tidigare sadeingår av de rinnande vattnen inte i någrafiskevårdsområden. Det är självklart att om man fårett system med ett lokalt engagemang när det gällerfiskevårdsåtgärder får man också bättre möjlighetertill en bra fiskevård. Det blir också lättare att ge ge-mene man möjligheter till ett billigt och bra fiske.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 6 §. )6 § Vidareutveckling av systemet med miljök-lasser för fordon m.m.FöredrogsJordbruksutskottets betänkande 1995/96:JoU6Vidareutveckling av systemet med miljöklasser förfordon m.m. (prop. 1995/96:6)Anf. 85 ()Fru talman! Betänkande JoU6 behandlar regering-ens proposition om vidareutveckling av systemet medmiljöklasser för fordon, som innebär att elbilar ochs.k. hybridbilar skall hänföras till var sin ny miljök-lass, 1 E och 1 H.Det är alldeles utmärkt bra, och vi tillstyrker detgärna. Det innebär att dessa fordon blir befriade frånden årliga fordonsskatten , ochdärmed premieras den som tänker och handlar miljö-mässigt och kanske vågar sig på en större investering iny och miljövänlig teknik när han skall byta sin gamlabil.Den här typen av miljöstyrning ställer vi modera-ter oss positiva till, och jag hade gärna sett att denkunde tillämpas på flera områden - på fastighetsskat-tens område t.ex.; där straffbeskattar man i stället dentypen av investeringar, men det är en annan fråga,som skall debatteras här i en interpellationsdebatt påtisdag nästa vecka.Miljöklassystemet har bidragit till att bilindustrinprioriterat teknikutveckling i miljömässig riktning,och många personbilar med avancerad avgasreninghar introducerats på marknaden. Under1994 tillhörde var tredje såld personbil miljöklass 2eller 1, de flesta 2.Men man kan också, som utskottet mycket riktigtgör i sitt betänkande, konstatera att för tunga fordon -lastbilar och bussar - har miljöklassningssystemet intealls slagit igenom här i . Det säljs, fru talman,inte en enda lastbil eller buss i miljöklass 1 eller 2,utan alla hänförs till miljöklass 3, trots att bilarna idenna klass beläggs med en försäljningsskatt på upptill 65 000 kronor.Vi kan alltså slå fast att systemet med miljöklass-ning fungerar när det gäller personbilar men inte närdet gäller tunga fordon. Det är naturligtvis inte till-fredsställande och leder självklart inte till några posi-tiva miljöeffekter.Detta tar vi moderater fasta på i vår reservation nr1, där vi pekar på det här problemet och menar attregeringen bör analysera situationen ochåterkomma till med förslag om hur vi skallfå fart på försäljningen av tunga fordon i miljöklass 1och 2.Fru talman! Jag yrkar bifall till den moderata re-servationen nr 1.Anf. 86 ()Fru talman! Jag vill säga några ord om reservation2 i det här betänkandet. Vi har avgivit den tillsam-mans med , och den grundas på en miljö-partistisk motion.Ibland är det ju bra att inte hasta fram besked ochatt se till att man har bra underlag, men ibland är detockså negativt att skjuta upp och skjuta upp och helatiden tillsätta nya utredningar. Det tycker jag att mangör när man i det här betänkandet inte vill tillgodoseyrkandet i den här motionen.Det finns ju redan en utredning, Miljöklassutred-ningen, som har föreslagit att man skall införa enkoldioxidkoefficient i miljöklassystemet, och då ärdet bara att dra ut i onödan att inte med engång införa det här systemet. Som vi har skrivit ireservationen är det inte förenligt med en offensivmiljöpolitik att skjuta upp det här beslutet ytterligareen gång. För att spara tid nöjer jag mig med att här-med yrka bifall till reservation nr 2.Anf. 87 ()Fru talman! Jag vill också yrka bifall till reserva-tion 2, som också Vänstern har ställt sig bakom, medanledning av den motion som har väckt.Det är förvånande att det inte är fler partier som harställt sig bakom den. Det är precis som säger - det går en skiljelinje mellan de partiersom är intresserade av en offensiv miljöpolitik ochdem som är nöjda med det som är i dag.Det finns mycket bra i det här betänkandet, somhandlar om hybrid- och elbilar, som är en teknik somsäkert kommer att komma stort. Än så länge är denlitet för dyr. Det kanske blir när hon byter bil somfamiljen köper elbil. Det är faktiskt ofta kvin-norna som är intresserade av den nya tekniken ochsom kanske också vågar prova den. Jag är övertygadom att både elbilar och hybridbilar är någonting somhör framtiden till och som säkert kommer, framför alltnär priserna blir litet lägre.Det som tas upp i den här reservationen är att viskulle vilja införa en koldioxidkoefficient i miljöklas-systemet. Det har utretts mycket ordentligt av , som också föreslog att man skulleinföra en koldioxidkoefficient. Man har också lagtfram mycket detaljerade förslag om hur det skulle gåtill. Man menade att man skulle kunna göra koldiox-idkravet neutralt i förhållande till bilens storlek ge-nom att koppla det till ett rymdindex.När ett förslag har kommit så långt som det härförslaget från har gjort ochockså skulle innebära att vi fick ett bättre "miljöstuk"på miljöklassystemet är det enligt min mening märk-ligt att det inte finns ett intresse för att genomföra det.Jag har också svårt att förstå varför det i vissa fall inteinförs saker när de är så väl utredda som det här.Här har vi ett bra förslag som är tekniskt helt ge-nomförbart, och har sagt attdet här borde vara möjligt att införa årsmodeller för lätta fordon. Jag kan bara med beklagan-de konstatera att intresset här i kammaren för en of-fensiv miljöpolitik är litet. Det har visat sig varamycket svårt att få igenom radikala miljöförslag. Jag måste säga att man alltmer börjat hänvisatill det som hände 1990 och 1991, och det får välräknas fru talmannen till godo.Jag yrkar bifall till reservation nr 2 och i övrigt tillhemställan i betänkandet.Anf. 88 ()Fru talman! har redanberättat litet om innehållet i det här betänkandet frånjordbruksutskottet. Det bygger ju på regeringensproposition om vidareutveckling av systemet medmiljöklasser för fordon. Grundbulten i betänkandet äratt man föreslår att miljöklassystemet enligt bilav-gaslagen kompletteras med klasserna 1 E för elbilaroch 1 H för hybridbilar.Det finns också några andra moment som rör till-verkarens åtagande när det gäller att avhjälpa brister iavgassystemet och det gäller också frågan om ettförenklat certifieringsförfarande.Jag tycker att man kan slå fast att behandlingen iutskottet och redovisningen av den diskussionen ibetänkandet visar att det finns en gedigen samsyn i dehär frågorna.Det finns två reservationer till betänkandet. Denena är moderat, och den andra är från ochVänsterpartiet, men de rör frågor där vi i grunden ärrörande överens om attityden.Den moderata reservationen gäller miljöklassys-temets genomslag på tunga fordon. Utskottets majori-tet delar motionärernas och även reservanternas upp-fattning att miljöklassystemet för tunga fordon be-klagligtvis har fått dåligt genomslag. Vi redovisar iutskottet också att det pågår arbete som en följd avdirektiven till och tillEnergikommissionen. Man har alla skäl att avvakta detvå utredningarna - resultatet av den ena lär kommavilken dag som helst - innan man sätter ned foten ifrågan om hanteringen av de tunga fordonen.Vad gäller och re-servation om införlivandet av en koldioxidkoefficienti miljöklassystemet är det riktigt, som både GudrunLindvall och har berättat, att detfinns skäl för ett sådant införlivande. Detta har ocksåmycket riktigt redovisats av Miljöklassutredningen.Det pågår dock ett arbete inom Naturvårdsverketinom ramen för projektet miljöanpassat transport-system. Det finns alla skäl att vänta tills detta arbeteär klart innan man utformar de olika detaljerna i denhär koefficienten. Vi hänvisar också till detta frånutskottet. Det är viktigt att understryka, fru talman, attenigheten om strömfåran i det här arbetet är i detnärmaste total, även om det finns litet olika syn på detrent konkreta genomförandet av flera av förslagen.Med denna utgångspunkt, fru talman, yrkar jag bi-fall till utskottets hemställan och avslag på reservatio-nerna.Anf. 89 () replikFru talman! Om nu utskottet, som , delar vår syn att det bör göras något för attförsäljningen av lastbilar och bussar i miljöklasserna1 och 2 kommer i gång, är det litet beklagligt att ma-joriteten inte har velat stödja vår reservation och göraett tillkännagivande till regeringen. Även om utred-ningar pågår tycker jag att det vore bra om riksdagenville trycka på genom att göra ett uttalande.Det finns fortfarande tid att ändra sig och stödjareservationen. Vi kommer då kanske dessutom snab-bare i mål i eftermiddag.Anf. 90 () replikFru talman! Jag får tacka för erbjudandet att in-stämma i reservationen, men det är inte så allvarligtsom säger. Utskottet konsta-terar att miljöklassystemet för tunga fordon har fåttdåligt genomslag, men vi pekar tydligt på de två ut-redningar som är i faggorna, . Dessa berör just de härfrågorna.Jag tycker inte att en iver att göra ett tillkännagi-vande till regeringen , innan resultatet avdessa utredningar föreligger, är tillräckligt skäl för attavge en reservation. Jag kommer alltså inte att stödjadenna reservation, fru talman.Anf. 91 ()Fru talman! Jag instämmer till stora delar i Len-nart inlägg men vill göra några ytterligarekommentarer.Ingen har nämnt att det förslag som lagts framfaktiskt innebär en smärre förbättring också för kon-sumenterna. I fall där påpekar att kon-sumenterna har problem med avgassystemen skalldessa åtgärdas via producenten/tillverkaren. I propo-sitionen föreslås att också brister som påpekas avmärkesverkstäder skall åtgärdas genom producentensförsorg. Detta förslag skall genomföras den 1 januari.Jag tycker att det är skäl att visa på att konsumen-terna härigenom får en något bättre ställning än tidi-gare.Vad gäller reservationerna vill jag säga att det avpropositionen framgår att en komplettering på siktkan ske med både koldioxid- och bullerkrav. GudrunLindvall säger att en tidigare utredning skulle ha haftett färdigt förslag. Det är inte sant. Man visade påmöjligheter men hade inte utarbetat ett färdigt förslag.Därför finns det inte ett sådant att falla tillbaka på.Jag yrkar därför nu avslag på reservationerna ochbifall till utskottets förslag.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutJoU5 Ändringar i fiskelagen, m.m.Mom. 1 (föreskrifter om fisket m.m.)1. utskottet2. 1 (mp)Votering:276 för utskottet15 för res. 158 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 138 s, 68 m, 19 c, 22 fp, 18 v, 11 kdsFör res. 1: 15 mpFrånvarande: 23 s, 12 m, 8 c, 4 fp, 4 v, 3 mp, 4 kdsMom. 5 (fiskerätten i enskilda vatten)1. utskottet2. 2 (m)Votering:203 för utskottet69 för res. 221 avstod56 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 19 c, 22 fp, 4 v, 8 mp, 11 kdsFör res.