prot · GI0981 · 1995-03-29 00:00:00 — Det gäller oss somprivatpersoner, och det gäller naturligtvis också före-tag och transportköpare.Vi får emellertid inte falla i den fälla som mångagår i och säga att vi löser problemen bara vi lämparöver allt gods på järnväg. Så enkelt är det inte. Inomett transportsystem måste man kunna använda deolika transportslagen i de olika situationerna. Jagåterkommer därmed till helheten, och jag tror att ElisaAbascal och jag har en gemensam grundsyn påden punkten.Anf. 53 () replikFru talman! Kommunikationsministern talar sigvarm för informationsteknologin. Jag är helt överensmed kommunikationsministern om att det är jättebraatt den satsningen nu äntligen har kommit till stånd påflera områden.Men jag är ändå litet bekymrad. Det talas om skall kunna bo och verka i hela landet, och dettalas då framför allt om glesbygdsområden. Den in-dustri och den industristruktur som finns i glesbygds-områdena är kanske inte i så stor utsträckning i behovav den nya informationsteknologin.Skogsproduktionen är kanske den viktigaste avdessa näringar. Drift och underhåll av vägarna har nublivit eftersatta. Vi kan i de här tjällossningstiderna seatt vägarna inte bär. Vägar stängs av, och den tillåtnavikten för lastbilar som skall ta sig fram minskas. Dethär drabbar industrin väldigt hårt.Det här måste tas upp. Kanske kan man tidigare-lägga vissa projekt gällande drift och underhåll för attframför allt skogsnäringen skall klara sig. Skogsnä-ringen är ju mer eller mindre en färskvarunäring.Man kör från skogen direkt till industrin och har intenågra stora lager. Det här ger problem. Det gäller intebara skogsindustrin, utan också övrig industri är bero-ende av framför allt landsvägstransport, och de kom-mer därför i kläm vid vissa tider . En delför-klaring är att drift och underhåll har varit eftersatt.Jag hoppas att man tar tag i det här ganska snabbt.Gör vi inget åt det här , kommer det att kosta merpengar . Det vet vi. Därför är en satsningpå drift och underhåll av de här vägarna en bra kapi-talplacering.Anf. 54 Kommunikationsminister ()Fru talman! Jag var på ett möte i förinte så länge sedan. En av åhörarna sade då till mig:Du talar om utbyggnad av informationstekniken, ochdet är väl gott och väl, men vi kan inte skicka sillen påkabel. Precis samma sak är det naturligtvis med tim-ret. Det går inte heller att skicka timmer på kabel. Jagär väl medveten om det.Det är därför vi i samband med de besparingarsom har varit nödvändiga att göra har värnat underhål-let. Vi har i det stora besparingsbeting som vi till-sammans har varit tvungna att genomföra dragit nerpå investeringarna för att kunna värna reinvesteringaroch drift och underhåll. Så vi har nog inte så olikameningar heller om den saken.Anf. 55 ()Fru talman! liberalerna står bakommajoritetsskrivningen i betänkandet. I avvaktan på attde utredningar som tillsatts på trafikområdet skall bliklara finner vi inga skäl till att just nu ha en annan synpå trafikpolitiken än den som redovisas i majoritetensskrivning. Jag vill dock passa på att i detta anförandeframhålla hur liberalerna i stort ser påtrafikpolitiken.Vi liberaler vill skapa ett samhälle där människor,idéer och varor kan resa, förmedlas och transporterassnabbt och effektivt. Kommunikationer är sam-hällskroppens blodomlopp och nervsystem. Väl ut-byggda kommunikationer inom är nödvändigaför näringsliv och sysselsättning i alla delar av landet.Vi liberaler strävar med vår trafikpolitik efter attundanröja hinder för individens fria val av kommuni-kation. Ett av hindren just nu är tillgången till olikaalternativ - det gäller bil, tåg, flyg, tele och IT. Ettannat hinder för det fria valet är differensen mellanden kostnad som individen möter och den verkligatotalkostnaden för de olika alternativen. Miljökostna-derna är långt ifrån klarlagda och ofullständigt förde-lade. Beskattningen innehåller klara snedvridningsef-fekter, riskerna för skador måste minimeras vid allatyper av kommunikation.Folkpartiet liberalerna står bakom tra-fikpolitiska beslut . Vi förutsåg redan då ien reservation att de åtgärder för förverkligandet avbeslutet som föreslogs av den dåvarande regeringeninte skulle komma att leda till målet. Det har dessvärre visat sig vara sant.Staten har ett övergripande ansvar för att kom-munikationerna fungerar tillfredsställande. Insatser ikommunikationssystemet är i princip av två slag: delsåtgärder för att undanröja flaskhalsproblem, delsoffensiva insatser för att stimulera en önskvärd ut-veckling. Trafikens miljöpåverkan varierar starkt.Ökad användning av ekonomiska styrmedel leder påsikt till lägre total miljöbelastning. Den fria konkur-rensen garanterar låga kostnader för trafikanterna.Monopol är hindersamma och bör undanröjas. Statensövergripande ansvar innebär inte att staten har någotförsteg som trafikutövare. Tvärtom är det angelägetatt rollerna som ansvarig myndighet och operatör klartskiljs åt. Säkerhetsarbetet måste bli effektivare.Fru talman! Goda kommunikationer med utlandetär en förutsättning för Europasamarbetet. Resor tilloch från arbetet, serviceställen och fritidsaktiviteter ärviktiga för ett fungerande vardagsliv, där informa-tionstekniken får en allt större betydelse.Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till ut-skottets hemställan i betänkandet TU13.Anf. 56 ()Fru talman! I mitt anförande tänker jag tala medutgångspunkt från en motion jag har väckt, som harbehandlats av trafikutskottet. Motionen handlar omtrafiksituationen i , miljömål som riksda-gen har fastslagit, E 20 och behovet av en utredningsom tar ett helhetsgrepp på hur kommunikationerna iVästsverige bör se ut i framtiden.Miljöpartiet motsätter sig att E 20 byggs om tillmotorväg. Vi förespråkar i stället målstandarden 13-metersväg med trafiksäkerhetsåtgärder och sammasträckning som . Jag ämnar återkomma till frå-gan när den kommer upp i kammaren senare i vår.Västsverige är en hårt belastad region när det gäl-ler föroreningar. De kritiska belastningsgränserna förbl.a. kväveutsläpp är kraftigt överskridna, och avsjöarna är två tredjedelar försurade. De sjöar som inteär försurade är kalkade. Nedfallet måste minska kraf-tigt om försurningen av vatten och mark skall kunnaupphöra. Som vi alla vet är vägtrafiken en försurandefaktor.Riksdagen har beslutat om ett antal miljömål. Detgäller t.ex. kväveoxidutsläppen, som 1995 skall vara30 % mindre än vad de var 1980. Prognoser visar attdetta mål inte kan uppnås. Enligt en miljöanalys somgjordes i måste det sura nedfallet istora delar av landet minskas för att vi skallklara en långsiktig utveckling i Västsverige.Riksdagen har fattat beslut om att koldioxidut-släppen skall stabiliseras nivå föratt sedan minska. Utsläppen bör enligt Naturvårdsver-ket i stället minska . Om inte jordensmedeltemperatur skall stiga mer än en halv grad Cel-sius per måste koldioxidutsläppen i världenhalveras.Utsläppen till luft av flyktiga organiska ämnen börminska . Målet nåsinte, mycket beroende på att en minskad användningav fossila bränslen inom energi- och industrisektornuppvägs av ökad vägtrafik.År 1988 beslutade att de olika trafiksla-gens avgifter skall motsvara de samhällsekonomiskakostnaderna som trafiken orsakar. Förutom de direktautgifterna för t.ex. vägbyggen, underhåll och trafik-övervakning skall också indirekta effekter som tra-fikolyckor och miljöskador värderas och avgiftsbe-läggas.I kunde vi så sent som i går läsaatt har underkänt miljökonsekvens-beskrivningen, den s.k. varnar för att de planerade vägut-byggnaderna inte leder till ett miljöanpassat transport-system.Miljöpartiet har sökt efter rapporten i regerings-kansliet men inte lyckats få tag på den. Jag hoppasdock att den har nått kommunikationsministern så attåtgärder för en långsiktigt hållbar miljösituation iVästsverige skall kunna genomföras.Det är mot bakgrund av misslyckanden med attuppnå miljömål och det faktum att jag saknar en hel-hetssyn på trafikpolitikens område, som också talat om, som jag har skrivit motionenom behovet av en utredning som tar helhetsgreppet.Utredningen bör ta upp ekonomi, säkerhet och miljö-konsekvenser av olika kommunikationssätt.Nu har regeringen tillsatt en parlamentariskkommitté som i ett helhetsperspektiv skall utredatrafik- och IT-frågor. Min förhoppning är att dettaleder till en mer framtidsvänlig trafikpolitik. Gör detinte det ämnar jag återkomma i ärendet.Anf. 57 SKÅNBERG (kds)Fru talman! Jag vill inleda mitt anförande med attyrka bifall till yrkande 1 och 6 i den kristdemokratiskamotionen T239 av m.fl.En bärande idé i den kristdemokratiska ideologinär förvaltarskapstanken, idén att vi har ansvar attförvalta skapelsen inte att förbruka den. Genom detnuvarande transport- och kommunikationssystemet tärvi på naturens kapital, dels genom att vi förbrukar debegränsade tillgångarna av fossila bränslen, dels ge-nom de avgasmängder som släpps ut, som vida över-stiger vad naturen förmår att återföra i kretsloppet.För att få harmoni mellan trafiken och vad naturenlångsiktigt tål måste utsläppen av försurande ämnen,som kväveoxider och svaveldioxid, minskas ytterliga-re. mål för bör enligt vår meningskärpas ytterligare så att utsläppen från transportsek-torn minskas för koldioxid, för kvä-veoxider och för svaveldioxid, räknat på 1989års utsläppsnivåer.I dag bär inte trafiken sina fulla samhällsekono-miska kostnader om vi räknar med olyckor, buller ochmiljöförstöring. Vi kristdemokrater föreslår en skatte-växling där skatten på miljöförstöring och energiför-brukning höjs och skatten på arbete sänks. Genom ensådan skatteväxling skulle trafiken förmås bära merav sina kostnader.Andra kristdemokratiska förslag för att minskamiljöbelastningen från trafiken är att stimulera fram-ställningen och användningen av förnyelsebara driv-medel för fordon. Här har mycket goda förut-sättningar. visade att dentillgängliga potentialen för biobränslen faktiskt över-stiger vår nuvarande bensin- och dieselkonsumtion.Utöver de goda miljöeffekterna kommer vinsten ihandelsbalansen, möjligheten att bevara våra öppnalandskap och att arbetstillfällen skapas i vårt land ochinte i de oljeproducerande länderna.NUTEK och KFB genomför ett treårigt forsk-ningsprogram för att utveckla tekniken för bioraffina-derier, dvs. att ur vedråvara framställa motoralkoholersom etanol och metanol. Även inom EU satsas storasummor på att utvinna högklassiga oljor ur ved genoms.k. atmosfärisk pyrolys.En introduktion av biobränslen på den svenskamarknaden bör ske dels genom s.k. låginblandning,dvs. inblandning av i konventionellabränslen, men också genom att utveckla motorer somkan drivas med ren alkohol.Motoralkohol är befriad från drivmedelsskatt ominblandningen är . Det innebär att lågin-blandning av etanol inte är fullt ut gynnad i skattesys-temet. Ändå är det så att det finns en omedelbarmarknad på låginblandning, där blandningen avpas-sats till högsta möjliga halt som nuvarande motorerklarar utan att modifieras. Vi kristdemokrater anserdärför att biobränslen helt skall skattebefrias även vidlåginblandning. Vi vill vidare ställa tydliga mål för attutvecklingen skall drivas i rätt riktning. Ett sådant målär att minst hälften av alla bilar skall drivasmed annat och miljövänligare bränsle är med fossilabränslen.Bland andra förslag som vår trafikpolitiskakommittémotion innehåller kan jag i korthet nämnaatt vi vill främja miljövänlig och energisnål biltekniksamt återvinning. I storstäderna vill vi satsa på kol-lektivtrafik och gynna den genom att använda eko-nomiska styrmedel. Vi har också konkreta förslag omatt gynna ökad cykelanvändning, som förutom miljö-vinsten också ger en stor folkhälsovinst.Fru talman! I den kristdemokratiska trafikpolitiskamotionen har vi också förordat att de beslutade väg-projekt enligt det program som beslutadeom , och som gäller 1994-2003, omfördelasinom perioden. Vi har yrkat att väginvesteringarnaunder bör förskjutas och att järnvägsprojekten i pro-grammet bör slutföras . Utskottsmajorite-ten anför att väginvesteringarna kommer att kunnagenomföras , dvs. Detkan vi acceptera, men vi vill inte acceptera regering-ens sänkta ambitioner vad gäller standarden på vissavägar. Dessa överväganden har skett efter noggrannprövning, och vi yrkar därför på att man vad gällerambitionsnivån för vägarnas standard håller fast vid1993 års beslut.Under den förra mandatperioden genomfördes un-der kommunikationsminister ledninginvesteringar på järnvägen på en nivå som vi i Sverigeinte haft sedan rallartiden , då vårt nuva-rande järnvägsnät byggdes ut. I och med bilens intågsom transportmedel har investeringarna i järnvägenlegat lågt, och järnvägen har tappat konkurrenskraft.Därför var beslut ett historisktsett mycket viktigt beslut. Genom en genomarbetadplan för investeringar och en hög investeringstaktkommer järnvägen genom det beslutet att återerövra ställningen som ettav de främsta transportmedlen för både människoroch gods. har stora fördelar såväl vad gällermiljö, trafiksäkerhet som samhällsekonomi. Vi serdärför med tillfredsställelse på utskottsmajoritetensbesked att samtliga planerade järnvägsinvesteringarkommer att kunna genomföras under tioårsperioden.Fru talman! Jag avslutar mitt anförande med attupprepa mitt yrkande om bifall till motion T239,yrkandena 1 och 6.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )9 § betänkande 1994/95:TU14Banverket (prop. 1994/95:100 delvis)Anf. 58 ()Fru talman! Vi skall nu övergå till att diskuteraBanverket, som har till uppgift att främja utveckling-en, driva och förvalta statens spåranläggningar, tahand om säkerheten, men också ansvara för alla spår-linjer och spårtrafik i landet samt främja en miljöan-passad järnvägstrafik.Jag vill börja mitt anförande med att yrka bifall tillreservation nr 1.Fram till det att den förra regeringen tillträdde kanman säga att investeringarna när det gällde infrastruk-turen var oerhört låga. De var nere på 1940- och1950-talsnivå. Därför var det oerhört viktigt att en radbeslut fattades under förra mandatperioden. Vi har nufått upp infrastruktursatsningarna på en rimlig nivå.Den borgerliga regeringen beslöt bl.a. att satsa 40miljarder på ny- och reinvesteringar på den statligajärnvägen. Inte har man satsat såmycket på järnvägarna som . Det beslutet är i sam-klang med att man 1988 hade beslutat sig för att delapå SJ i två delar, dels ett affärsdrivande verk, dels ettinfrastrukturverk, nämligen Banverket.Vi har fått möjligheter att utveckla järnvägentill den viktiga trafikled som den kan bli. Jag menardå att SJ måste bolagiseras och bli ännu mer affärs-mässigt, men även måste konkurrensutsät-tas och få en helt annan och marknadsorienterad verk-samhet. Jag skall alltså ägna mig åt Banverket.Om vi tittar på de stora insatser som redan är igång när det gäller investeringarna kan vi se att en radprojekt kom i gång . Det gäller Ost-kustbanan, där det satsas . Detgäller fyrspårsutbyggnad, t.ex. Ulriksdal-Rosersberg.Det gäller en rad anpassningar av X2000, Västrastambanan, , Mälardalsbanan, Norrastambanan, Övre stambana, Västkustbanan.Det gäller också en rad reinvesteringar.Det är nu väldigt viktigt att vi upprätthåller taktenså att våra järnvägar får den standard att de kan upp-fylla de krav som vi ställer . Men kanskekan takten inte vara lika snabb som den har varit hit-tills. Som tidigare sade är vi nu i enhögkonjunktur. Det kan alltså finnas skäl att när vi nubehöver skapa budgetförstärkningar minska taktenoch i stället börja se på vilka projekt som vi skallprioritera.Vi menar att det finns två prioriteringsgrunder.Den ena är att vi måste förbättra våra förbindelsermed . Vi måste underlätta våra kommunikatio-ner med på alla sätt. Därför måste de investe-ringarna finnas med. Regeringen har faktiskt inte i sinproposition talat om vad det är som man vill skjuta påframtiden.Dessutom vill vi självfallet lyfta fram de projektsom redan är igångsatta och de projekt som harmycket trafik. Vi vill alltså gå med på litet lägre taktnär det gäller investeringarna. Vi föreslår att 1,2 mil-jarder mindre läggs ner på investeringar under dennatid. som vi gör detta bör admi-nistrationskostnader kunna minskas med ca 150 mil-joner kronor.Fru talman! Med detta lämnar jag avsnittet om in-vesteringar och reinvesteringar i och gåröver till organisation och själva myndig-hetsrollen.Banverket har delat upp de trafikpolitiska målen isex delmål för sin verksamhet. Man talar om hastig-het, axellast, kapacitet, driftsäkerhet, trafiksäkerhetoch miljön. Vi moderater menar att dessa mål behöverpreciseras ytterligare. Vi menar också att man måstekunna få vettiga uppföljningsmöjligheter. Riksdagenmåste kunna se på vilket sätt dessa mål har kunnatuppnås.Nu finns det två utredningar - en intern och en in-om - som skall seöver hur arbetar och framför allt titta när-mare på olika roller. Vi menar exempelvisatt skillnaden mellan SJ och behöver blitydligare. Vi menar att den som kan påverka kostna-derna också bör ta ansvaret för kostnaderna. Vi menarvidare att produktion och underhåll börkonkurrensutsättas i alla lägen. Det skall också sesöver.Banverkets myndighetsroll behöver också diskute-ras. Hur fungerar den, och kan den bli effektivare?Vi menar att staten måste bli en kompetent och ef-fektiv ägare av infrastrukturen. Vi måste också bli enkompetent beställare. Vi menar att projektering ochbyggande - oavsett upphandlingsform - bör ske ikonkurrens mellan marknadens aktörer. Jag återkom-mer till detta litet senare i mitt anförande.Vi tror också att det finns skäl att diskutera hurman gör sina analyser, hur man diskuterar sina inves-teringar. Vi har i våra motioner tagit upp behovet avatt få företagsekonomiska och samhällsekonomiskaanalyser som kan ligga till grund för investeringsbe-sluten. trafikbeslut sade vi t.ex. att varjetrafikslag skall bära sina kostnader. Det beslutet kanvi faktiskt inte uppfylla , eftersom vi inte harnågra sådana analyser. Därför menar vi att regeringenmåste se till att den typen av underlag finns, så attbesluten kan fattas på ett riktigt sätt.Det har också kommit flera rap-porter från RRV som visar att kostnader för investe-ringar oftast underskattas. högre än man har räknat med.Slutligen vill jag ta upp en utredning som kom imin hand och där man justhar tittat närmare på effektiviteten av spårunderhåll.Spårunderhållet är faktiskt oerhört väsentligt i verksamhet. Nära 5 000 av de 6 500 anställdai arbetar faktiskt med spårunderhåll. Jag vill understryka vikten av att se hur detarbetet går till.Av undersökningen, som är amerikansk, kan manse att det är dyrare att bedriva spårunder-håll i . Man kan alltså säga att vi skulle få tregånger så mycket för pengarna om vi skulle upphand-la spårunderhåll i än om vi gör det i . Detär så, trots att trafikbelastningen är väldigt myckethögre på de amerikanska järnvägarna och trots har mycket större belastning på spåren. Det bety-der att en anställd i har ansvar för 7 bankilome-ter, medan motsvarande för bara skulle vara 2bankilometer.Jag är självklart medveten om att den här typen avutredning är farlig - det kan sägas att man inte fårgöra sådana jämförelser. I det amerikanska systemetär man konkurrensutsatt, och jag menar attdet är därför priserna har kunnat pressas ned. Tänk eratt vi skulle kunna få så mycket spårunder-håll för samma pengar i detta svåra ekonomiska läge!Det skulle betyda oerhört mycket i dagens statsfinan-siella läge. Konkurrens betyder lägre kostnader. Vimåste - vad utskottets ordförande än sade - utsätta oss för marknadens krav och markna-dens konkurrens. Det kommer att betyda inte barasänkta kostnader utan kanske också högre kvalitet.Med detta vill jag yrka bifall till vår reservation,nr 1.Anf. 59 ()Fru talman! I trafikutskottets betänkande om behandlas en motion från medbl.a. kravet att man skall höja investeringarna, framförallt på underhållssidan. Utskottet konstaterar att järn-vägsnätet representerar ett mycket stort värde, och detär då angeläget att det finns en rimlig balans mellanunderhållssidan och de omfattande nyinvesteringarna.Det tycker jag är helt riktigt.Om man inte underhåller den befintliga järnvägenkommer det att bli en kapitalförstöring, och när bygger nytt säger att man inte kommer atttrafikera, därför att det inte är företagsekonomisktlönsamt för SJ:s del, som jag nämnde i mitt förrainlägg. Jag ser det här som ett stort problem. Vi har itrafikutskottet haft ett exempel på att SJ ställt krav påkommuner för att man skall trafikera när Banverkethar rustat upp. Någon balans måste det bli på det härområdet. Därför tycker vi att det vore bra om manhöjde anslaget för underhåll av de befintliga järnvä-garna. Jag skall inte orda så mycket mer om den mo-tionen.Vi har också en motion som gäller Barentsregio-nen. Den gäller en omaxlingsstation i . Jaghar försökt titta tillbaka litet grand på den diskussio-nen. Då jag kom in i 1985 var en omax-lingsstation i på tal. Jag har inte gått till-baka längre än så för att se efter om den här fråganförekommit längre tillbaka i tiden. Det är märkligt har diskuterat detta och inte fåttfram bättre förslag.Trafikutskottet var på studiebesök i ihöstas - jag tror det var . Vi fick dåveta vilken stor betydelse det skulle ha om man hadefått den här omaxlingsstationen. skriver utskottetatt man förutsätter att regeringen noga följer utveck-lingen när det gäller utbyggnaden av trafiksystemenpå . Vad menar man då med det? Harman på inte följt denhär problematiken tidigare ? Detborde ju vara glasklart att denna omaxlingsstation,som eventuellt heller inte skulle kosta så mycketpengar, måste komma till stånd.Talar man med folk i om derastrafiksituation får man veta att en omaxlingsstationskulle ha oerhört stor betydelse, inte bara för Sverigesdel utan även för kommunikationerna österut, framförallt med . Hjälper vi sedan till med Sallaba-nan, så att vi får kontakt med den norra delen av denryska sidan, skulle det också kunna ha stor betydelseför svensk industri. Men då måste vi lösa problemendär uppe. Jag tycker faktiskt att det är beklagligt att viinte har kommit längre i den här delen.Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till re-servation 3 under mom. 7 och reservation 8 undermom. 21, även om jag naturligtvis står bakom allaVänsterpartiets reservationer i detta betänkande.Anf. 60 ()Fru talman! Det är med stor tillfredsställelse somvi miljöpartister har tagit del av de senaste årens storasatsningar på nya spår. förordar sombekant tåget som transportmedel. Vi är övertygade omatt tåget kommer att bli ett verkligt alternativtill dagens mindre miljövänliga rese- och transport-sätt. Detta kan dock bara ske om utvecklingen avtågmateriel, service och banor fortsätter i åtminstoneden anda som skett.Det är däremot med en viss oro som vi ser påöverföringen av godstransporter från järnväg tilllastbil. Detta är nästan det sämsta som kan hända. Föratt tåget skall bli ett verkligt alternativ måste det görasännu mer kostnadseffektivt och tågtrafiken byggas ut isådan omfattningen att tidsvinst och räckvidd inte ståri vägen. pekar i motion N234 på behovet avatt bygga ut järnvägen och att en sådan utbyggnad ärett typiskt grönt jobb som ger oss framtidshopp. Mendet tjänar ingenting till att bygga spår, om man inteköper in rullande materiel, vilket vi förväntar skall blien naturlig konsekvens av investeringar och behov.Järnvägstransporter är en kapitalintensiv verksam-het, och den blir svårligen lönsam och självfinansie-rande såsom det ser ut . Byggandet av järnväg äroch måste ett tag in förbli en statlig ange-lägenhet och ett statligt ansvar. Om vi skall klaramiljömålen och verkligen påverka riktningen förtrafikutvecklingen är det nödvändigt att vi håller enhög investeringstakt. har därför yrkat påatt får ett anslag på mer än vadsom föreslagits i propositionen. Denna investeringskall ligga till grund för ett vettigt framtida kommuni-kationssystem där resandet blir rent och inte ger dehälsoproblem som nuvarande kommunikationssystembidrar till. Vi tillstår dock att den tekniska utveckling-en har en bit att gå.Miljöpartiet förordar en utbyggnad av järnvägenäven i de delar av som inte drabbats av över-belastning.