prot · GI0960 · 1995-02-14 00:00:00 — UNHCR:s chef har just påpekat att den nuvarandetillämpningen av begreppet säkert första asylland ochinre flyktalternativ kan komma att undergräva asylrät-ten. Detta har framförts som ett mycket starkt önske-mål.Jag vill hävda att det finns klara och entydiga fall,nämligen bl.a. just det fall som haråberopat. Det gäller en irakisk medborgare som harvistats i 1990 och en mycket kortperiod , utan att ha någon som helst an-knytning till landet i fråga. Detta har i det enskildafallet påpekats av UNHCR och av Amnesty Interna-tional, som just har krävt garantier när denna personskall avvisas till , så att hon kan vara säker försin framtid där.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1994/95:274 om flyktingbarnoch FN:s barnkonventionAnf. 102 Statsrådet ()Herr talman! har frågat migvad regeringen avser att göra för att skall levaupp till vad avser flyktingbarn.Jag håller med om att det ärmycket viktigt att barns och ungdomars behov ochrättigheter sätts i centrum. Detta gäller alla barn, ävenflyktingbarn.En av de första åtgärderna som jag vidtog, efterdet att jag fått ansvar för flykting- och invandrings-frågor, var därför att inom ramen för den parlamenta-riska kommittén, som ser över hela invandrings- ochflyktingpolitiken, begära en översyn av hur myndighe-terna tillämpar svensk lag och beaktar det åtagandesom gjort i och med anslutningen till FN:skonvention om barnens rättigheter. Uppdraget skallgenomföras med förtur och redovisas till regeringenredan i och med mars månads utgång. Därefter får vita ställning till eventuella åtgärder.Anf. 103 ()Herr talman! Jag får tacka statsrådet för svaret.Frågan är viktig, och den är föranledd av debattom flera fall som har inträffat, både nu och tidigare.Socialstyrelsen och hade en utfråg-ning om barn till asylsökande, och den redovisades1994 i en rapport. Av rapporten framgår att beslut omutvisning ofta fattas utan att någon bedömning hargjorts av barnens behov, och att avvisningsbeslutetkan medföra att familjer med barn ofta gömmer sig.Utfrågningen visade också att barn som hållsgömda bevisligen far illa. De har levt i skuggan avsina föräldrars politiska aktivitet innan de flydde tillSverige. Barnen har redan på grund av detta förloraten del av sin barndom. Många av dem bär sedan påsvåra minnen, vilket leder till att de får mardrömmareller s.k. flash-backs , depressioner, apati ochpsykotiska tillstånd. Man har iakttagit depression ävenhos spädbarn.Jag lyssnade till en debattmellan ansvarig myndighet och barnläkare, och detvar uppenbart att det fanns en brist på förståelse förbarns speciella behov och tidsbegrepp. Genom inte tar hand om barn till asylsökande på ett urbarnens perspektiv tillfredsställande sätt, anser jag bryter mot flera av paragra-fer. har också påpekat att barn-konventionens intentioner måste tas in i utlänningsla-gen.Jag emotser redovisningen av utredningen i slutetav mars och hoppas att beslut också kommer att fattasmed förtur här i riksdag. Barn har ett annattidsperspektiv än vuxna.Anf. 104 Statsrådet ()Herr talman! Vi har samma uppfattning när detgäller omsorgen om barnen - det är viktigt att vi hål-ler fanan högt. Därför har den här frågan förtur ikommittén, för att vi snabbt skall få fram uppgifterna.Därefter ämnar vi, om det finns skäl till detta, vidta deåtgärder som krävs av oss.Samtidigt måste vi erinra om att barnkonventioneninte är svensk lag. Vad har gjort är att ställaupp lagen och fundera om andaoch mening står i överensstämmelse med den svenskalagstiftningen. Man har sedan gjort korrigeringar ochsagt att vi nu har en lag som i sin tillämpning ocksåtar hänsyn till vad vi själva har skrivit under i FN:sbarnkonvention. Våra myndigheter har sedan att till-lämpa den.Det är mycket viktigt att göra distinktionen att detär på det sättet det har gått till. Jag vet också att en-skilda riksdagsledamöter och även partier har motio-nerat om att vi skall gå mycket längre i vår lagstift-ning för att på ett ännu bättre sätt uppfylla andan ochmeningen i . Men det är en annanfråga.Anf. 105 ()Herr talman! har ratificeratbarnkonventionen, men vi har också drivit fram ut-formningen av den - har varit en spjutspets.Därför är det mycket viktigt att vi i vår lagstiftningåtminstone lever upp till konventionens intentioner.Det gör vi inte när det gäller bl.a. asylbarnen.Därför tycker jag att det är bra att det här ärendetbehandlas med förtur. Jag kommer att följa hand-läggningen noga, och jag hoppas att regeringen snartåterkommer med förslag om de förändringar sombehöver göras i svensk lagstiftning för att vi skall levaupp till konventionen.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1994/95:272 om flyttning avstatlig verksamhet m.m. från ÖstersundAnf. 106 Statsrådet ()Herr talman! har frågat mig omregeringen avser att utreda de regionalpolitiska kon-sekvenserna av de rationaliseringsåtgärder som nugenomförs i statliga verk och bolag.I årets budgetproposition föreslår regeringen ut-giftsminskningar på , varav 8miljarder hänför sig till besparingar i de statligamyndigheternas anslag. (2,för /96 och totalt år1998). Det statsfinansiella läget kräver fortsatta be-sparingar och strukturförändringar inom hela denstatliga förvaltningen.Riksdagen har godkänt nya riktlin-jer för förvaltningsmyndigheternas ledningsformer.Riksdagsbeslutet innebär bl.a. att alla myndigheterna ifortsättningen i regel själva får bestämma sin inreorganisation. Det är således de enskilda myndigheter-na som själva bestämmer på vilket sätt verksamhetenkan effektiviseras så att besparingsmålen kan uppnås.Myndigheternas instruktioner ändras nu successivt idenna del.I frågan berörs de effekter som kan uppstå omTullverket och kriminalvården upphör med sina verk-samheter i . När det gäller är deti huvudsak verket självt som tar ställning till hur verk-samheten skall organiseras och rationaliseras pågrundval av de krav som och regeringenbeslutar om. När det gäller kriminalvården är detregeringen som, efter förslag från Kriminalvårdssty-relsen, beslutar om inrättande respektive nedläggningav anstalter och häktenEnligt verksförordningen skall myndigheterna setill att verksamheten bedrivs författningsenligt ocheffektivt och anpassas till de krav som ställs på dem. Idenna samlade bedömning skall bl.a. beaktas de kravsom ställs av hänsyn till regionalpolitiken.Regeringen kommer att vidta åtgärder för att för-bättra uppföljningen av organisations- och struktur-förändringar inom statsförvaltningen. Effekterna avorganisations- och strukturförändringarna skall kunnabedömas avseende de ekonomiska, verksamhetsmäs-siga och personalmässiga konsekvenserna. Uppfölj-ningarna skall vara återkommande och kommer attredovisas för riksdagen.Regeringen följer också noga den regionala ut-vecklingen och avser att återkomma till idessa frågor.Anf. 107 ()Herr talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret.Det som händer föranleds naturligtvis av det fi-nansiella läget. Vi kan i statsrådets svar se att dethandlar om stora rationaliseringar och besparingar.En del i detta gäller besparingar. En normal ochnaturlig kostnadseffektivisering måste alla acceptera.Det var kanske inte så mycket det det handlade omnär kom hit med säckar-na med alla protester från . Det finns ävendär en förståelse och ett krismedvetande när det gällerrationaliseringsåtgärder som är föranledda av ny tek-nik och nya arbetsmetoder.Det jämtarna är litet oroliga för är att det sedan vifick den här sektorsstyrningen tycks som om mångastatliga bolag och verk fattar samma beslut, nämligenatt flytta därifrån. Den oro man kan känna är att dettakan ge signaler till andra aktörer som är beroende avstatlig service och att detta också kan få konsekvenserför regionalpolitiken i framtiden.Jag tror att det här är en allvarlig fråga. Även ommyndigheter enligt verksförordningen skall se till attbeakta de krav som ställs med hänsyn till regionalpo-litiken, tycker jag att informationen i det här fallet intehar fungerat bra.Anf. 108 Statsrådet ()Herr talman! Det är naturligtvis inte bara jämtarnasom är oroliga. Det finns oro även i andra delar avlandet, och det är fullt förståeligt. Däremot tror jag attdet är viktigt att man ser huvudingrediensen i rege-ringens ekonomiska politik, nämligen de åtgärder somtar sikte på att bringa ner statsskulden och på det visetlångsiktigt klara sysselsättningsproblemen. Man fårinte låta enskildheter, som kan vara nog så knepiga,skymma detta faktum, som är lika viktigt för Jämtlandsom för andra delar av landet.Icke förty kan det här naturligtvis, inte minstkortsiktigt, få effekter som kan vara bekymmersam-ma. Jag sade i mitt svar: "Regeringen följer noga denregionala utvecklingen och avser att återkomma tillriksdagen i dessa frågor." Det betyder mer i klartextatt jag vet att arbetsmarknadsministern kommer atttitta på regionalpolitiken från de här utgångspunkter-na, och då inte naturligtvis bara effekterna av even-tuella neddragningar i statliga verk, utan han kommeratt se på helheten. Detta blir ändå en del, en pusselbit,i det som då skall värderas. Det betyder också attarbetsmarknadsministern avser återkomma, sannoliktredan i vår, med någon typ av bedömning av läget.Någon regelrätt utredning kan jag därför inte utlo-va men väl att vi, under Arbetsmarknadsdepartemen-tets ledning, kommer att följa utvecklingen, och dåfinns ju möjligheter att återkomma, om vi upptäckernågot som är mer alarmerande än det vi har förväntatoss.Anf. 109 ()Herr talman! En stor del av problematiken kanbestå i informationsklyftor. Det som litet grand harförvånat folk från kommuner och landsting i Jämt-land, särskilt i , är att man har sagt att manbehöver spara pengar och rationalisera och att man dåfattar ett beslut om att flytta men att man inte har förtnågra diskussioner med landsting, kommuner ochandra intressenter om på vilket sätt verksamhetenskulle kunna göras bättre och billigare där den finns.Det borde man enligt min mening ha gjort. Framförallt bör man informera de kommunala företrädarna isådana här ärenden.I övrigt har jag inget att tillägga. Tack för svaret!Överläggningen var härmed avslutad.22 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1994/95:146 till jordbruksutskottet23 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionermed anledning av prop. 1994/95:118 Lagstiftning medanledning av anslutning till Europeiskaatomenergigemenskapen1994/95:N10 av Per m fl. (m)1994/95:N11 av ()1994/95:N12 av ()med anledning av prop. 1994/95:128 Ändring i telela-gen (1993:597), m.m.1994/95:T25 av m. fl. (m)med anledning av prop. 1994/95:135 Ändrade ersätt-ningsregler i lagen (1983:292) om införande avvattenlagen (1983:291)1994/95:Bo7 av m. fl. (m)med anledning av prop. 1994/95:136 Överklagande avbeslut enligt arbetsmiljölagen1994/95:A23 av och ()med anledning av skr. 1994/95:116 Konvention omkärnsäkerhet1994/95:N9 av ()med anledning av skr. 1994/95:127 Ungdomsfrågor1994/95:Kr1 av ()1994/95:Kr2 av m. fl. (fp)1994/95:Kr3 av av ()1994/95:Kr4 av och ()24 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 13 februari1994/95:57 av () till statsrådet om lokaliseringen av biståndsmyndigheten1994/95:58 av () till utrikesministernom TjetjenienInterpellationerna publiceras i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 21 februari.25 § Anmälan om frågaAnmäldes att följande fråga framställtsden 13 februari1994/95:286 av () till statsministernom NäringslivsrådetFrågan publiceras i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 21 februari.26 § Kammaren åtskildes kl. 16.16.Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen.