prot · GI0999 · 1995-05-03 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:99Onsdagen den 3 majKl. 9.00 16.11Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 27 april.2 § AvsägelseAndre vice talmannen meddelade att () anhållit om att fr.o.m. blientledigad från uppdraget som ledamot av riksdagen.Kammaren biföll denna avsägelse.3 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 27 aprilNU22 Vissa utrikeshandelsfrågorKammaren biföll utskottets hemställan.UU16 samarbete med Central- och Öst-europaMom. 1 (snabbt systemskifte m.m.)1. utskottet2. 1 (m)Votering:227 för utskottet72 för res. 11 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 22 c, 19 fp, 17 v, 10 mp, 14kdsFör res. 1: 72 mAvstod: 1 fpFrånvarande: 16 s, 8 m, 5 c, 6 fp, 5 v, 8 mp, 1 kdsMom. 2 (samarbetsprogrammets allmänna karaktäroch inriktning i övrigt)1. utskottet2. 2 (fp)Votering:290 för utskottet22 för res. 237 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 72 m, 24 c, 17 v, 15 mp, 14kdsFör res. 2: 21 fp, 1 vFrånvarande: 13 s, 8 m, 3 c, 5 fp, 4 v, 3 mp, 1 kdsMom. 30 (kärnsäkerhets- och energistöd)1. utskottet2. 7 (c, v, mp)Votering:251 för utskottet58 för res. 740 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 70 m, 21 fp, 12 kdsFör res. 7: 24 c, 18 v, 16 mpFrånvarande: 13 s, 10 m, 3 c, 5 fp, 4 v, 2 mp, 3kdsMom. 32 (stöd till färdigställande av kärnkraftverk)1. utskottet2. 8 (c, v, mp, kds)Votering:242 för utskottet73 för res. 834 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 72 m, 22 fpFör res. 8: 24 c, 19 v, 16 mp, 14 kdsFrånvarande: 13 s, 8 m, 3 c, 4 fp, 3 v, 2 mp, 1 kdsMom. 42 (anslaget G 1. Samarbete med Central- ochÖsteuropa genomden nya myndigheten)1. utskottet2. 10 i motsvarande del (c)3. res. 11 i motsvarande del (kds)Förberedande votering 1:27 för res. 1014 för res. 11274 avstod34 frånvarandeKammaren biträdde res. 10.Huvudvotering:207 för utskottet25 för res. 1080 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 10 m, 22 fp, 17 v, 12 mpFör res. 10: 24 c, 1 vAvstod: 61 m, 2 v, 3 mp, 14 kdsFrånvarande: 15 s, 9 m, 3 c, 4 fp, 2 v, 3 mp, 1 kdsMom. 43 (anslaget G 2. Samarbete med Central- ochÖsteuropa genom )1. utskottet3. 11 i motsvarande del (kds)Res. 11 ställdes mot utskottets hemställan som biföllsgenom uppresning.Mom. 44 (anslaget G 3. Övriga bidrag till samarbetemed )1. utskottet3. 10 i motsvarande del (c)4. res. 11 i motsvarande del (kds)Förberedande votering:Res. 11 ställdes mot res. 10 som biträddes genomuppresning.Huvudvotering:Res. 10 ställdes mot utskottets hemställan som biträd-des genom uppresning.Mom. 47 (total medelsram för östsamarbetet)1. utskottet2. 12 (v)3. res. 13 (mp)4. res. 14 (kds)Förberedande votering 1:17 för res. 1314 för res. 14284 avstod34 frånvarandeKammaren biträdde res. 13.Förberedande votering 2:20 för res. 1216 för res. 13280 avstod33 frånvarandeKammaren biträdde res. 12.Huvudvotering:187 för utskottet20 för res. 12107 avstod35 frånvarandePartivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 5 m, 14 c, 21 fpFör res. 12: 20 vAvstod: 1 s, 67 m, 10 c, 16 mp, 13 kdsFrånvarande: 13 s, 8 m, 3 c, 5 fp, 2 v, 2 mp, 2 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.4 § Invandrar- och flyktingpolitikenFöredrogsSocialförsäkringsutskottets betänkande1994/95:SfU13Invandrar- och flyktingpolitiken (skr. 1994/95:131och prop. 1994/95:100 delvis)Anf. 1 (m)Fru talman! Frågor om flykting- och invandrings-politiken debatteras mycket och runt om iSverige. Därför är det särskilt viktigt att vi nu samlaross och försöker få ordning på svensk invandrings-och flyktingpolitik.Inför dagens sammanträde har Moderata sam-lingspartiet lagt fram ett antal kommittémotioner, menvi har också sagt att vi inte nu yrkar på några tillkän-nagivanden på grundval av våra motioner förutom enmotion som gäller medelsanvisningen.Det pågår nämligen ett utredningsarbete som förnärvarande har en hög takt. Flyktingpolitiska kommit-tén kommer att lägga fram ett betänkande.Vi tycker därför att det är onödigt att begära tillkän-nagivanden i kammaren, eftersom vi ändå får chansatt framföra våra ståndpunkter i utredningsarbetet.Vi tror och räknar med att vi skall kunna göra be-sparingar inom detta område genom en utlänning-slagstiftning som i fortsättningen blir mera strikt samtockså genom det faktum att färre asylsökanden förnärvarande kommer till våra gränser för att söka up-pehållstillstånd. Därför anvisar vi ett lägre belopp änvad regeringen har gjort.Under de senare åren har en stor flyktinginvand-ring skett till . I själva verket finns det ingetland i som har fått så många nya invand-rare i förhållande till folkmängden som . Inteheller finns det något land som har tagit emot såmånga asylansökningar i förhållande till sin folk-mängd som . Det finns ju många orsaker tilldetta, men det behöver jag inte gå in på. Jag kan baranämna och många andra omständighetersom gör att människor rör på sig och lämnar sin hem-bygd och sina länder.Men det är ingen tvekan om att underårens lopp har byggt upp ett slags signalsystem. Vikallar det för pulleffekter, dvs. Dethandlar om en kombination av generös flyktinglag-stiftning, ständiga nollställningsbeslut från regering-arna, återkommande gruppraxisbeslut och - det villjag också säga - lätt naiva regelsystem samt dessutomen socialtjänstlag och ett socialt trygghetssystem. Alladessa faktorer sammantaget är naturligtvis dragandeoch har en magnetisk effekt. Därför får vi väldigtmånga asylansökningar i Sverige.Om man tittar på det huvudsakliga skälet för up-pehållstillstånd, finner man att det är just humanitäraskäl. Det är inte skyddsbehovet i sig utan humanitäraskäl liksom också en stor anhöriginvandring som hargjort att många har fått stanna.Under senare år har vi också kunnat se en ökadandel illegal invandring, kanske inte så mycket i Sve-rige som i i övrigt, men vi börjar också attfå vår beskärda del. Det visar sig nu att över hälften,, av alla asylansökningar sker inomlandet, dvs. personen i fråga har kommit in i landetoch har sökt uppehållstillstånd. Hurpersonen har kommit in i landet vet man inte alltidsäkert.Vi moderater menar att förändringar av vår flyk-ting- och invandringslagstiftning är helt nödvändiga,inte minst samhällsekonomiska skäl väger tungt. Detgår att göra beräkningar på hur mycket en stor in-vandring faktiskt kostar. Siffrorna tyder på att viframdeles kommer att få ett väldigt tungt åtagande närdet gäller invandringen. Samhällsekonomin kan intelämnas utanför. Att invandringen därför fortsätt-ningsvis måste ske i en lugnare takt är helt nödvän-digt. måste vi poängtera att bådehumanismen och realismen skall prägla invandrings-politiken.Asylrätten är självklar för oss moderater, vilketjag utgår ifrån att den är för alla partier, och den börenligt vår uppfattning också byggas ut och ges envidare tolkning än den som tillämpas i Sverige.Asyl skall innebära skydd och trygghet men är inteautomatiskt liktydig med immigration och bosättning.Skyddsbehövande skall ha skydd så länge skyddsbe-hovet kvarstår. Med begränsade resurser skall såmånga som möjligt erhålla skydd. Vi måste ha reglersom innebär tidsmässig kontinuitet, så att en likabe-handling när det gäller skyddsbedömningarna sker.Men man måste också givetvis ha viss flexibilitet,eftersom man aldrig i förväg kan veta vad som kom-mer att inträffa.Vi skall poängtera det regionala ansvaret. Sverigeligger där det ligger, och runt om oss ligger ,och . Det handlar om ett regionaltansvar. Vi kan inte ta ansvar för alla regionala flyk-tingströmmar som uppstår runt om i världen.Reglerna måste som sagt innehålla rättssäkerhetoch förutsägbarhet och skall ha så få undantag ochsärregler som möjligt. Vi framför nu våra ståndpunk-ter i utredningen. Våra ståndpunkter är att man måsteha en helhetssyn och en sammanhållen politik. Flyk-tingpolitiken är inte bara det som sker innanför lan-dets gränser, utan det är också fråga om ett helhets-grepp - det stora perspektivet. Skyddsbehövandefinns över hela världen, och vi kan inte ge alla fristadhär i Sverige.Vi måste ha en flykting- och invandringspolitiksom har acceptans i det svenska samhället. Vi måstevåga väga flyktingpolitiken mot invandringspolitiken.För att ta UNHCR:s budget som exempel, så är deninte särskilt mycket större, om ens större, än budget. Jag brukar jämföra UNHCR:sbudget med kommuns budget. Då förstår niungefär hur snett vi fördelar våra resurser. UNHCRtar ansvar för mångdubbelt flera flyktingar än vadSverige gör.Vi måste ha fyra frontlinjer. Förebyggande insat-ser i potentiella krisområden, diplomati, medling,utvecklingsbistånd och liknande insatser måste varaden första frontlinjen.En frontlinje innebär skydd inom krisområden, omnu en kris uppstår och flyktingar börjar uppträda. Ominte det går, måste skydd ges i närområdet, dvs. iförsta asylland i regionen. Där skall vi tillsammansmed FN och andra organisationer hjälpa till och göravårt allra bästa för att bereda flyktingarna skydd. Såsmåningom skall de ges möjligheter till återvändande.Om inte heller det går, måste vi självfallet vara be-redda att ta emot flyktingar i vårt land, åtminstonetillfälligt, för att möjliggöra att skyddsbehovet tillgo-doses. Men återvändandeperspektivet måste ständigtvara levande. Det är skydd och återvändande som ärnyckelorden.Nordisk samordning och EU-samarbete - självfal-let. Vi kan aldrig lösa dessa stora frågor på egen handutan måste samverka med andra länder. Vi har enförpliktelse att samverka inom EU. Vi har också enförpliktelse att försöka ge vår flyktingpolitik ett inne-håll som även andra länder kan ansluta sig till.Flykting- och invandringsfrågor måste samordnasmed mänskliga rättighets-frågor och med bistånds-politiken. De hör ihop och måste samordnas.Vi menar att tillfälliga uppehållstillstånd åtmins-tone borde kunna användas på ett sådant sätt att detger en klar signal till de människor som får skydd häratt det är fråga om ett skydd till dess de kan återvän-da. Det går inte alltid att ge tillfälliga uppehållstill-stånd till alla, för en del människor kommer alltid attbehöva permanenta uppehållstillstånd. Men instru-mentet tillfälliga uppehållstillstånd måste kunna an-vändas på ett mera fritt sätt. Man skall ständigt betonaskyddsaspekten och återvändandeaspekten.Konventionsflyktingar - jag nämnde tidigare kon-ventionsflyktingar enligt - ellermänniskor med särskilt starka skyddsbehov skall gespermanent eller tillfälligt skydd, dvs. ett konventions-skyddsbegrepp med en utbyggnad, så att vi alltidsäkerställer att skyddsbehovet kommer att tillgodosesoch människor med starka skyddsbehov alltid kom-mer att få uppehållstillstånd.När det gäller anhöriginvandring menar vi mode-rater att det är kärnfamiljen som är anhöriga. Övrigaanhöriga har inte samma behov som kärnfamiljen. Vihar skrivit på konventioner när det gäller just famil-jeåterförening. Men vi har haft en anhöriginvandringsom har varit mer generös. Det kan vi inte längre ha,utan vi måste försöka ersätta den med utbyggda besökeller möjligtvis med något slags kvotering. Men måletmåste vara att försöka minska anhöriginvandringenjust därför att den samhällsekonomiskt är så påfres-tande.Vi moderater har sagt att vi alltid måste försökaprioritera kvotflyktingar, eftersom vi vet att det finnsmänniskor i flyktingläger som UNHCR bedriver somhar starka skyddsbehov, vilka inte har någon framtidnågon annanstans. Därför måste vi hjälpa dem spe-ciellt.Bara några ord om integration, som också finnsmed i betänkandet: Vi menar att det ärmöjligt att klara integrationen, om man inte också ärberedd att ändra på viktiga inslag i det ekonomiskasystemet. Ändrade skatteregler för att skapa flera jobbinom servicesektorn, lönebildningsfrågor och avreg-lering av arbetsmarknaden är åtgärder som kan skapanya jobb. Skapas nya jobb, så skapas också jobb förinvandarare.Anf. 2 ()Fru talman! I stort sett hela det invandrar- ochflyktingpolitiska området är föremålför utredningar av olika slag. Flera av dessa utred-ningar tillsattes av den föregående regeringen. Efterregeringsskiftet har direktiven för utredningsarbetet ien del fall förändrats, framför allt har det påskyndats.Flera av oss som deltar i dagens debatt är ju ocksåledamöter i en eller ett par av dessa utredningar. Ut-redningarna kommer att lägga fram förslag inom dennärmaste tiden. När det gäller den mer övergripandeoch mer principiella delen av utredningsarbetet, somsker inom Invandrings- och flyktingkommittén, kom-mer förslagen att presenteras här efter halvårsskiftet.Flera av de frågeställningar och förslag som vifrån under ett par års tid har tagit upp i våramotioner behandlas i detta utredningsarbete. Detgäller sådant som förebyggande insatser och behovetav en bättre koppling mellan biståndsinsatser ochinternationellt arbete och den flyktingpolitik sombedrivs här hemma. I vår motion har vi förordat ettökat samarbete i flyktingfrågorna både internationelltoch regionalt inom . Vi har påpekat att detfinns anledning att i EU-samarbetet försöka varapådrivande för ett ökat gemensamt ansvarstagande närdet gäller de regionala flyktingfrågorna. Vi har ocksåtagit upp utformningen av asylreglerna.När det gäller asylbestämmelserna i utlänningsla-gen anser vi att det finns anledning att se över dennuvarande asyllagstiftningen, att försöka att samman-föra denna till en mer enhetlig asylparagraf. Genomkonstruktionen av bl.a. de facto-flyktingbegreppet,som innebär att den som inte är flykting men somändå har tungt vägande skäl skall få skydd i ,har ibland lett debatten och uppfattningen om vemsom räknas som flykting alldeles fel. Det är viktigt , när man nu ser över asylbestämmelserna, försö-ker att formulera en asylparagraf som gör det enklareatt argumentera och framför allt förklara för männi-skor vilka grunder som gäller, vilka skyddsbehov somgäller, för att en asylsökande skall få stanna i Sverige.Mycket av detta ingår i det utredningsarbete sompågår, och förslagen väntas ju efter sommaren.Vi har också pekat på regeringens roll i asylpro-cessen. Det har varit en utveckling som har gjort attregeringens roll har tonats ned. Regeringen harkommit allt längre bort från uppföljningen och möj-ligheten att påverka asylpolitiken och asylprocessen.Ett av utredningsuppdragen har ju gällt att se överformerna för hur regeringens roll kan stärkas och hurregeringen kan få en aktivare roll. Det är väldigt vik-tigt. Trots allt handlar många av ställningstagandenapå det här området om att det skall göras politiskabedömningar av hur man skall se på situationen iolika länder. Självfallet måste landets politiska led-ning - regering och riksdag - ha möjligheter att ge sinsyn på vilka omständigheter som föreligger och vilkenbedömning som man gör av förhållandena i olikaländer.Från sida har vi konstaterat att många avde frågeställningar och förslag som vi har tagit upp ivåra motioner finns med i det utredningsarbete sompågår. Vi har därför valt att inte foga någon reserva-tion till detta utskottsbetänkande, utan vi hänvisar tillatt vi vill avvakta de förslag som skall presenteras avde olika utredningarna.På ett par punkter har vi dock valt att i det här ut-skottsbetänkandet markera våra ståndpunkter. Jagskall något kort kommentera dessa två områden.Till att börja med gäller det budgetfrågor som rördet kommande budgetåret. Vi har reserverat oss på enpunkt, nämligen att vi vill anslå mer pengar för attförstärka asylbyråerna i asylprocessen. Detta är isjälva verket ett besparingsförslag. Vi vill satsa merpengar på ett led i processen för att vinna pengar i ettannat led, dvs. en sänkning av kostnaderna för för-läggningsverksamheten genom att handläggningsti-derna kan förkortas.På ganska goda grunder anser vi att är det någon-ting som man kan dra erfarenhet av under de senasteåren är det att långa handläggningstider i asylärendenskapar många av de problem som man har att hanterainom flyktingpolitiken. Långa handläggningstiderskapar en orimlig situation för den asylsökande, vilketleder till stora samhällskostnader. Därför är det oer-hört viktigt att man har en väl fungerande asylprocessdär man på ett rättssäkert och effektivt sätt kan hante-ra asylansökningar.Vi har i vår motion pekat ut de åtgärder som vitror behövs för att man skall kunna åstadkomma ensådan effektivare process. Det kostar pengar, eftersomdet innebär att man måste förstärka den första kedjan iasylmottagandet, dvs. Vi villförstärka tolkresurserna. Vi vill också förstärka rätts-säkerheten genom tillskapande av fristående advokat-jourer som kan arbeta i anslutning till asylbyråerna.Detta kostar pengar, och därför vill vi göra ett tillskottenligt vårt budgetförslag.Genom att det blir en snabbare handläggning ochgenom att man får fram snabbare och tydligare beslutkan människor som får avslag resa hem på ett tidigarestadium, vilket också underlättar återvändandet. Där-med gör man en nettobesparing i förläggningsverk-samheten på ca 300 miljoner kronor.I vårt förslag och i våra reservationer har vi ocksåtagit upp det nationella upprustningsprogrammet. Förett par år sedan presenterade vi från ett in-vandrarpolitiskt program, där det bl.a. presenteras ettförslag om ett nationellt upprustningsprogram förbostadsområden som är start segregerade eller utsattapå annat sätt. Vi noterar med tillfredsställelse attregeringen nu har lagt fram ett eget förslag som inne-bär att man vill göra en satsning på dessa områdenmotsvarande . Vi tycker att det ärbra att regeringen har följt upp den här idén och läg-ger fram ett förslag på detta område.Däremot blir jag litet osäker beträffande effekter-na av programmet genom den utformning som det harfått. Programmet bygger i väldigt hög grad på kom-munernas medverkan. Jag har en känsla av det som nupågår i flera av de kommuner som får del av dessapengar är att det återigen tenderar att bli väldigtmycket av projektinsatser. Dessa bostadsområdenbehöver en allmän förstärkning av sin lokala in-frastruktur. Man bör se till att många av de funktionersom finns i vanliga bostadsområden -banker, post-kontor, polisverksamhet - och mycket av den dagligasamhällsservicen kan fungera på ett bättre sätt ochfinnas mer tillgänglig. Framför allt behöver man fleraarbetsplatser och mera av företagande för att det skallbli en social stabilitet. Vår tanke var att man skulleskapa en starkare infrastruktur i dessa bostadsområ-den. Men jag är oroad över att det återigen tenderaratt bli mycket av projektinsatser om man inte är till-räckligt tydlig från regeringens sida. Erfarenheten avalla sådana här projekt är att projekten i sig alltid ärbra. Det är inget fel i de projekt som sätts i gång, mennär projekttiden och pengarna är slut brukar verksam-heten avbrytas och det blir ingen fortsättning. Det ärdet som är det beklagliga med många av dessa sats-ningar, att de ger så litet bestående resultat om maninte binder pengarna för mer långsiktiga satsningar.Fru talman! Det finns ytterligare ett par saker ibetänkandet som är värda att kommentera, men jagkan kanske återkomma under replikomgångarna. Jagvill avsluta med att yrka bifall bara till reservation nr5 avseende mom. 4 för att därmed bespara kammarenett antal voteringar.Anf. 3 ()Fru talman! Många människor i vår värld fruktardagligen för sina liv och för sin säkerhet, kanske föratt de tagit upp kampen mot de islamiska fundamen-talisterna i , kanske för att de trotsat Castrospåbud på , kanske för att de vägrat delta i denturkiska arméns förföljelse av sina egna kurdiskalandsmän eller i PKK:s terrorverksamhet eller kanskeför att de flyr från kriget i det forna Jugoslavien.Genom att agera på olika plan skall vi värna varjeenskild människas rätt till utbildning, rätt till yttrande-frihet, rätt att utöva sin religion och rätt att leva i fred.Genom en aktiv biståndspolitik kan vi stödja dendemokratiska utvecklingen i länder som harvarit diktaturer. Genom agerande i internationellaförsamlingar kan vi stärka respekten för internationel-la konventioner. Genom påtryckningar kan vi ständigtprotestera mot kränkningar av mänskliga rättigheter.Genom stöd till människorättsorgansiationer kan vistärka deras möjligheter att agera på plats.Länder som lever i välstånd kan utgöra en fristadför dem som drivs från sina hem och från sitt land. Ettlitet land som kan inte hjälpa alla dem somtvingats på flykt, men vi kan göra en viktig insats -många viktiga insatser - genom att bedriva en generösoch human flyktingpolitik här hemma. Genom med-lemskapet i Europeiska unionen har vi dessutom fåttett större inflytande än tidigare på den europeiskapolitiken.Folkpartiet förordar fortsatt kamp för en liberalflyktingpolitik i och i . Få uppgifter ärför oss viktigare än att fullfölja arbetet för att ge hota-de människor skydd. Vår öppenhet för människor somsöker en undan förföljelse och förtryck, våldoch krig kan aldrig göras konjunkturberoende.I av möter vi en bild frånKroatien. Det ligger en död dam på trottoaren med ettlakan över sig och folk flyr runt omkring. Minst 4personer dödades och 120 skadades vid raketattackerunder mot huvudstadZagreb. I artikeln står det att invandrarminister sade i riskdagen - alltså i går -att det är för tidigt att avgöra om regeringen skallompröva sitt beslut att avvisa bosnienkroaterna. Jagantar att invandrarministern, som finns här i salen, harläst tidningen och tagit del avnyheterna. Jag måste fråga invandrarministern om detnu ändå inte är dags att ta ställning på ett positivt sättför de bosnienkroater som lever här i oro. Här finnsett unikt tillfälle att under dagens debatt ge ett sådantbesked till de människor som befinner sig i Sverigeoch som lever under hotet om att få återvända till justden här platsen där krig pågår.Flyktingkatastrofen i f.d. har i enblixtbelysning visat frånvaron av en gemensam euro-peisk flyktingpolitik. När de enskilda staterna på egenhand bestämmer nivå och former för flyktingpolitikenfår vi lätt en nedåtgående spiral som går ut över deskyddsbehövandes behov. Inom EU skall människorfritt kunna röra sig över gränserna. Största möjligaöppenhet skall råda även vid unionens yttre gränser.EU får inte bli en gemenskap som sluter sig mot om-världen. Asylrätten måste värnas inom ramen för eneuropeisk flyktingpolitik på Genèvekonventionensgrund, där tillämpas med engenerös tolkning. Därutöver behövs gemensammaöverenskommelser för att också ge skydd åt bl.a.krigsflyktingar.EU och dess medlemsländer måste på plats be-kämpa orsakerna till att människor tvingas fly ochbege sig till andra länder. Inom EU skall vi arbeta fören mobilisering av omfattande internationellt stöd tillde människor som tvingas på flykt genom direkt stödtill grannstater som ger dem skydd. har ien reservation i dagens betänkande utvecklat detta,nämligen i reservation 1. Jag yrkar bifall till den re-servationen.Det är inte bara inom ramen för EU som flykting-frågor aktualiseras. FN:s flyktingkommissarieUNHCR har en ledande roll i samordningen av flyk-tingpolitiken och gör livsavgörande insatser i t.ex. detforna . Den borgerliga regeringen stöttademycket aktivt UNHCR:s arbete, inte minst finansiellt.Det är av stor vikt att detta arbete fullföljs av Sverigeoavsett vilken regering landet har.Regeringen har i budgetpropositionen före-slagit att anslagen till de multilaterala organen, däri-bland UNHCR, skall minska. Jag tror att det var 45miljoner man vill dra ner dem med. Vi i Folkpartietmenar att detta inte är välgenomtänkt. hardärför i biståndsmotionen föreslagit att anslaget tillUNHCR skall ökas med 45 miljoner kronor.Jag lyssnade tidigare på , somvältaligt poängterade vikten av att satsa mer pengartill bl.a. UNHCR men även hur viktigt det är bi-ståndspolitiken och flyktingpolitiken förs samman ochatt man har ett bra samarbete där.