prot · GI0995 · 1995-04-26 00:00:00 — Orsaken är att läget i Rysslandbetraktas som mycket instabilt och att man därför intevill satsa. Men jag vill då hävda att vi hargjort det när det gällt och dessutom haft enstörre satsning.Vi i menar att exportkreditgaranti-erna måste fungera på samma sätt och att de måste geRyssland samma möjligheter som andra stater.Herr talman! Jag vill också peka på omvandlingenav militära resurser till civila. Det finns bra utbild-ningsinsatser genom BITS. Behoven här är enorma. Iexempelvis sker det en stor omvandlingav militära resurser till civila, men det kostar pengar.Dessutom handlar det om hur man får människoranställda inom försvaret att ta en civil syssla ochockså om produktionsapparaten. Där kan göramycket.I fråga om kärnkraftsavvecklingen tycker jag inteatt är särskilt konsekvent. Jag undrar varfördet inte satsas mera helhjärtat, om inte annat så avrent egoistiska skäl. var ju en storkatastrof inte bara för utan även för vårtland. Vi vet att är med dels när det gäller attgöra vissa reaktorer säkrare, dels - som i fallet medMochovcereaktorn i - när det gäller attbygga upp och nystarta reaktorer som inte tagits ibruk.Jag vill hänvisa till en artikel i tidningen . Författaren frågade om knappa bi-ståndsmedel verkligen bör användas för att färdigstäl-la Sovjetdesignade reaktorer. Tror vi att de över hu-vud taget kan bli säkra när vi för övrigt för egen räk-ning beslutat om att avveckla kärnkraften?Det finns dock i detta betänkande litet grand somär positivt. Jag vill då peka på kollektivtrafiken.Vänsterpartiet och flera andra partier har lyft fram hurviktigt det är att en fungerande kollektivtrafik byggsupp. Vi i har både god erfarenhet och kun-skaper om hur det går till. I utskottet har man varitväldigt positiv till våra krav på detta område.Till slut vill jag peka på frågan om medlemskap iEU, som jag inser kan ha sitt värde om de här staternai Öst- och kan komma med. Men vadsom framför allt är viktigt är att se till att detullar och handelshinder som finns för de här ländernaavvecklas.Herr talman! Jag hänvisar till re-servationer. Jag står bakom dem, både egna och såda-na som vi har gemensamt med , och . Jag vill särskilt yrkabifall till reservation 7, som handlar om kärnsäkerhetoch energistöd och som vi har framställt tillsammansmed och . Likaså gäller detden totala ramen för östsamarbetet. Där yrkar vi iVänsterpartiet på ytterligare 150 miljoner kronor.Anf. 217 ()replikHerr talman! berörde något fråganom det går att skapa en socialistisk välfärdsstat ellerej. När proletariatets diktatur var avvecklad stod län-derna inför frågan om man skulle byta samhällssystemeller om man skulle fortsätta med en socialistisk sam-hällsstruktur när förtrycket nu upphört. Kunde maninte tänka sig att utveckla en demokratisk socialismsom behöll den statliga äganderätten beträffandeproduktionsmedlen och -planen som det centralt sty-rande målet i samhället?Vad man överallt har kommit fram till är att dettainte var önskvärt eller möjligt. Det gick inte att bibe-hålla den socialistiska samhällsstrukturen. Man villeha ett värdigt samhälle, en god levnadsstandard ochgoda sociala förhållanden. Den fundamentala lärdo-men från är ju att det interäcker med att demokratisera, utan man måste ocksåbyta samhällssystem - genomföra ett systemskifte.Det är den entydiga slutsatsen vi ser beträffande allaCentral- och Östeuropeiska länder.De länder som varit långsamma i fråga om sys-temskiftet och som har bibehållit mer av den socialis-tiska strukturen har större bekymmer och betydligtstörre sociala problem än de länder som snabbare hargenomfört ett skifte.Återigen: Det är lika viktigt att genomföra det so-ciala systemskiftet som det som finns och som meragäller produktion och näringsliv i ordinär mening föratt det skall bli drägliga levnadsförhållanden för med-borgarna i de här länderna.Socialismen har prövats i stor skala ,och den har misslyckats i stor skala under lång tid.Anf. 218 () replikHerr talman! Repliktiderna här ger inte riktigt ut-rymme för en uttömmande diskussion om socialismensom system och om dess vara eller icke vara.Men det faktum att ett land kallas för socialistisktbetyder inte att det är det och att det är ett socialistisktsystem. I mina ögon har man inte i något land i Öst-och lyckats förverkliga några socialis-tiska idéer. Däremot har man totalt misslyckats medekonomin och med att utveckla demokratin.Jag vill också ta upp frågan om marknadsekono-min. Jag hävdar, precis som , att detstora problemet inte är systemskiftet i sig utan grun-den i det tidigare systemet. Men likafullt är det up-penbart att marknadsekonomin inte är någon allenasaliggörande metod, som en del tror. Marknadseko-nomin i sig står ju för så oerhört mycket. Det finns demest skiftande länder som har marknadsekonomi,vilka sinsemellan är totalt olika. Marknadsekonominär bara en grund. Därefter behöver systemet liksomett välfärdssystem utformas.Men jag vill bestämt hävda att det inte finns någotexempel på ett lyckosamt socialistiskt land i Öst- ochCentraleuropa. Att länderna har valt att kalla siglyckosamma, betyder inte att det är så.Anf. 219 ()replikHerr talman! Jag håller med om det sistnämnda,att det inte finns något exempel på ett lyckosamt so-cialistiskt land i , ej hellernågon annanstans. De var mycket noga med termino-login. Den som kunde sin marxism-leninism visstenoggrant vad definitionen på socialism var. Därförkallades de också av realsocialister för den s.k. reelltexisterande socialismen, för att använda ett favoritut-tryck inte minst från . Där definierademan socialismen som äganderätten till produktions-medlen som icke fick vara privata utan måste varaallmänna. Det fick inte heller vara marknaden utanplanen som skulle styra. Det skulle vara en planeradverksamhet.I båda dessa avseenden var det fråga om socialis-tiska länder fullt ut, systematiskt och konsekventunder . Det enda rimliga är att utgå från dendefinition som finns. Slår man upp varje uppslagsbok,skall man finna att det är definitionen av socialismensåsom ett produktionssystem som kännetecknas justav dessa två saker. Fattigdomen bredde ut sig ochmiljöförstöringen skedde under den statliga allägan-derätten - skedde under planen.Anf. 220 () replikHerr talman! Det är bra att harläst om socialismen och tagit del av terminologin.Men om vill hävda att socialismenbestår av planekonomi - en kommandoekonomi - harhan inte läst tillräckligt. Socialism är någonting heltannat för mig. Däri ingår frihet, demokratiska rättig-heter osv.Det är väsentligt att diskutera hur vi frånsvensk sida kan bidra till att bygga upp fungerandesamhällen, hur vi på exempelvis demokratiområdetkan överföra våra erfarenheter och hur vi i övrigt kanbidra till utveckling på miljöområdet, handelsområdetosv. Det tror jag är de väsentliga frågorna , Gö-ran Lennmarker.Anf. 221 () replikHerr talman! Timmen är nog för sen för att här ut-reda vad socialismen är, varit eller skulle kunna vara.Men låt mig bara konstatera att det finns gott omforna socialister i Öst- och som av egenbister erfarenhet har övergivit sin tro. Vi får säkertockså tillfälle att här i kammaren framöver diskuteraminskade försvarsanslag, men förhoppningsvis inteminskade anslag till östsamarbetet.Eva tog i sitt anförande upp ett antalproblem som har dykt upp i de nya demokratierna,nämligen förekomsten av gatubarn och annat. Låt migbara betona att detta naturligtvis inte är ett resultat avsystemskiftet eller att man börjar försöka introduceraen marknadsekonomi i dessa stater, utan det är ettresultat av det kaos som kommunismen och planeko-nomin lämnat efter sig. Jag vill bara lyfta fram bilder-na från exempelvis barnhemmen i ochandra ställen i de forna kommuniststaterna direkt efterkommunismens fall för att visa på misären.Möjligen skulle man kunna säga att förekomstenav denna sociala misär som vi ser på gator och påandra håll i dessa stater mera är ett resultat av att maninte längre har den forna repressiva polisstaten somhöll dessa problem borta från vår åsyn. Men det kanknappast vara ett skäl till att vilja återgå till dettasystem.Anf. 222 () replikHerr talman! Jag skall inte förlänga diskussionenvad gäller om det är det tidigare systemet eller sys-temskiftet som är problemet. Jag vill ändå med krafthävda att man har enorma problem, bl.a. pågrund av att välfärdssystemen har slagits sönder i deforna öst- och centraleuropeiska länderna. Detta vållarju enorma problem för människor.Jag vill hävda att förekomsten av prostitution ochbarn på gatorna osv. faktiskt har ökat sedan systemenförändrades. Därmed vill jag inte gå till försvar förnågra gamla system. Men den förändring som i dagpågår är oerhört plågsam och har också en oerhörthög kriminalitet som följd i framför allt menäven i de baltiska staterna och på flera andra håll.Jag menar att vi måste se vad vi kan göra ,hur vi skall gå vidare och vad som är det mest effekti-va stöd som vi kan ge på de områden där vi själva harkunskaper.Precis som var inne på skall vi setill att minska försvarsanslagen och höja biståndsan-slagen till Central- och Östeuropa.Anf. 223 () replikHerr talman! Jag tror att vi alla var i den situatio-nen att vi inte riktigt insåg hur ihåliga de kommunis-tiska systemen var, hur urgröpta de var inifrån. Detvisade sig först när de föll ihop som korthus. Menbåde gentemot oss och gentemot de egna medborgar-na lyckades den repressiva polisstaten i dessa staterändå hålla mycket elände i schack.Vad de nya demokratierna nu har att jobba med äratt försöka ta sig upp ur det fullständiga moras somdet gamla systemet har lämnat efter sig med alla deföljder som vi ser på gator och andra håll. Dessa sta-ter kämpar med marknadsekonomi, demokratiskainstitutioner och demokratiskt inflytande för att byggaupp demokratiska strukturer och en fungerande de-centraliserad ekonomi, så att de kan börja ta tag i allade problem som den gamla kommunismen lämnatefter sig.Anf. 224 ()Herr talman! Regeringens proposition Sverigessamarbete med har fyra mål.Vi har redan hört dem här . Det gäller säkerhets-gemenskapen, demokratins kultur, en socialt hållbarekonomisk omvandling och en miljömässigt hållbarutveckling.Estland, och har hunnit en bra bitpå samarbetsvägen, ännu längre. Men i Ryss-land har man inte hunnit lika långt.Rysslands väpnade konflikt med utbrytarrepubli-ken påverkar under alla förhållanden for-merna för samarbetet. argument för attförsvara krigshandlingarna är att man kommer tillTjetjeniens hjälp med att formalisera läget och ingriper mot kriminella element eller motstånds-grupper. Det påminner farligt mycket om de för längesedan liknande ryska aktionerna då man användaliknande motiveringar för hjälp i Centraleuropa.Ryssland upplevs inte som ett militärt hotmot sina grannar. Men det är förståeligt att länder somfrigjort sig från känner oro över att enrysk armé har gått in i Tjetjenien.Den ryska demokratiseringen går långsamt, och deekonomiska framstegen görs också ganska långsamt.Socialt reformarbete har inte gett de snabba resultatsom många haft förhoppningar om och direkt förvän-tat sig. Man får inte glömma att ett stort och genom-gripande systemskifte för med sig problem och att detbehövs tid för ekonomisk återhämtning. Det demo-kratiska styrelseskicket har också varit i farozonengenom två olika kuppförsök. En fortsatt demokratise-ring är nödvändig för en positiv utveckling för Ryss-land. Den hotas bl.a av en organiserad brottslig-het och en korruption som bara ökar och får störreinflytande.Det finns i regeringens program ett utbud avstödjande åtgärder som stärker fredssträvanden ocharbete för mänskliga rättigheter och demokratiproces-ser, t.ex. utbildning, kunskapsuppbyggnad, forskning,förvaltningsstöd och stöd till folkraser som redanfinns i samt till enskilda organisationer.Kulturvård och omsorg, för att bara nämna någraområden som t.ex. de baltiska länderna redan harerfarenhet av, bidrar direkt och indirekt till en positivutveckling av ekonomi och näringsliv som ju är vik-tigt för ett lands stabilitet när stora omvälvningarpågår.I östsamarbete har miljösatsningarna all-tid haft hög prioritet. På miljöområdet är en miljö-mässigt hållbar utveckling ett intresse som förenaralla länder kring - alla behöver ett rentinnanhav.Miljöpartiet skriver i sin motion: Med tanke påvår egen säkerhet är det dessutom angeläget att Sveri-ge verkar för en stabiliserande utvecklingav regionens ekonomi, där de ekologiska ramarnamåste respekteras.Vi vill tillägga att det är viktigt att också respekte-ra, skydda och bevara de orörda och oexploateradeområden som fortfarande finns men som alltid har entendens att krympa, om man inte ser till att säkra dem.I den politiska debatten påpekas ibland attnationerna i fortsättningen inte kommer att ha denbetydelse som vi vant oss vid. Det är i regionerna somden politiska och ekonomiska tyngdpunkten kommeratt ligga i framtiden.En engelsk journalist har skrivit en bok som utkomförra året, vars titel förslagsvis i svensk översättningskulle kunna vara nya superregioner. Hanräknar med åtta europeiska regioner och en av demkallar han den baltiska bågen. Dit räknar han allaländer som gränsar till Östersjön.Författaren har kritiserats för att en del av regio-nerna är rena skrivbordskonstruktioner och inte ver-kar särskilt realistiska. Baltiska bågen är ingen sådan.Det kan långa historia tala om föross.Jag har inte gjort någon värdering av idén medregionernas . Men jag vill framhålla att Öster-sjöområdet är en naturlig region med många gemen-samma intressen. Därför är förutsättningarna för ettsamarbete där speciellt goda.Regeringen avser bl.a. att prioritera just avlopps-reningsanläggningarna, som enligt Helsingforskom-mitténs rapport tillhör de mest kostnadsef-fektiva åtgärder man kan vidta för att förbättra Öster-sjön.Förorenat vatten och förorenad luft är gränsöver-skridande, det vet vi alla. Men ren luft och rent vattenär också gränsöverskridande.Miljöpartiet stöder i stort regeringens program,med några få undantag. Jag vill här ta upp två.Vi anser att anslaget till samarbete med Central-och är för lågt, och vi anser att den ut-formning som stödet till kärnsäkerhet och strålskyddhar kolliderar stort med beslut om avveck-ling av kärnkraften.Åtgärder för kärnsäkerhet och strålskydd behövs,inte bara i , utan också i Ba-rentsområdet, där det finns både gamla osäkra kärn-kraftverk och radioaktivt avfall. Men insatserna förkärnkraft får inte bli ett understöd eller en förstärk-ning av kärnkraft och inte direkt eller indirekt bidratill nya reaktorer. De skall ge säkerhet i kraftverk somredan finns och framför allt vara till hjälp vid avveck-ling.Eva kommer att tala mer om detta senare.Samtidigt måste man arbeta intensivt på att effek-tivisera de gamla, ofta undermåliga energisystemen,där läckaget lär vara högt.Propositionen nämner också satsning på alternativenergi och energisparande. Det fordras snabba insat-ser, och det är kostnadskrävande. I bud-get har vi sparat på nya vägbyggen och försvarskost-nader.Vi yrkar att 1 miljard extra, utöver vad regeringenföreslagit, avsätts till en miljöfond för olika slagsmiljöåtgärder i , att den nyamyndigheten får hand om medlen och att Sverigesstöd till kärnsäkerhet och strålskydd endast får gällakärnkraftverk som finns efter de riktlinjer sommotionen föreslår.Jag yrkar bifall till reservationerna 7 och 13.Anf. 225 ()Herr talman! Först vill jag konstatera att partierna är istort sett överens om att vi skall ha samarbete medvåra grannländer i Öst- och . Vi ärockså eniga om att detta samarbete är mycket angelä-get med tanke på vikten av att utvecklingen i dessaländer blir så positiv som möjligt.De dramatiska händelser som vi fått bevittna un-der innebär att en dynamisk utveck-ling kommit i gång i de länder som var underkommunistisk regim. Det är en verklig utmaning föross att på olika sätt bidra till att denna utveckling går irätt riktning. Om utvecklingen skulle gå snett, skulledet innebära en stor säkerhetspolitisk risk för helanärområdet och en oerhörd tragik för länderna i fråga.Vi kristdemokrater anser det vara mycket angelä-get att på allt sätt jämna vägen för ett allt närmaresamarbete med EU för dessa länder. De avtal somfinns är ett steg på vägen och vi anser att de bör ut-vidgas till mer medlemsliknande avtal. Ett tätare sam-arbete bidrar till att utveckla demokratin och respek-ten för de mänskliga rättigheterna. bör varapådrivande, inte minst när det gäller de baltiska sta-ternas utveckling mot ett allt närmare samarbete medEU och ett medlemskap.Det jag nämnt rör de två första målen somregeringen föreslagit för vår östpolitik, nämligen attfrämja säkerhetsarbetet, där vi har samarbete medolika institutioner, t.ex. tull och polis, och att fördjupademokratin. Framsteg på dessa områden är en förut-sättning för en gynnsam utveckling mot de två andrahuvudmål som vi är överens om - en socialt hållbaroch ekonomisk omvandling och en miljömässigt håll-bar utveckling.Jag tänker uppehålla mig något mer vid dessa om-råden, eftersom vi kristdemokrater här har föreslagitmer resurser än regeringen och utskottsmajoriteten.Omvandlingen till en fungerande marknadseko-nomi har gått snabbt framåt i de baltiska staterna och iflera länder i . I finns detdäremot stora svårigheter. I flera av länderna finnsväxande sociala klyftor som i sämsta fall kan äventyraden nya ekonomiska utvecklingen och även den spi-rande demokratin. Vi kristdemokrater ställer oss där-för positiva till särskilda satsningar inom hälso- ochsjukvården och ett speciellt riktat stöd till t.ex. tillhandikappade och barn. Inte minst på dessa områdenbör i växande utsträckning svenska enskilda organi-sationers erfarenhet och kompetens tas i anspråk. Vimenar, precis som när det gäller biståndsverksamhe-ten i , att många enskilda organisationer haren förmåga att bilda nätverk med likartade organisa-tioner i mottagarlandet och på så sätt skapa ett förtro-endefullt samarbete. Därför bör vi utnyttja deras ka-pacitet och därigenom effektivisera våra insatser.Näringslivsutveckling är centralt. Näringslivsstö-det bör inriktas på att bidra till att skapa goda förut-sättningar för utvecklingen av samarbetsländernasnäringsliv och samarbetet mellan företag i mottagarländerna. Vi håller med om att vitalaområden som är av betydelse för näringslivsutveck-lingen bör identifieras och stödjas långsiktigt. Krist-demokraterna vill betona att det är starkt motiverat attfrämja utvecklingen av ett ekologiskt jordbruk och ettenergiförsörjningssystem baserat på förnybara ener-gislag och största möjliga effektivitet. En satsning påmorgondagens teknik möjliggör en hållbar utveckling.Både BITS, och har lång er-farenhet av utvecklingssamarbete med uppgift attfrämja och utveckla näringslivet i mottagarländerna.Dessa organ bör även efter inkluderingen i det avregeringen föreslagna "stor-SIDA" användas i ökadutsträckning i uppbyggnadsskedet i Östeuropa.För del vill vi kristdemokrater avsättamer pengar än regeringen och utskottsmajoritetenförordar. Vi menar att den roll kan spelavad gäller kunskapsöverföring och ledarutbildning förnäringsliv och näringslivsorganisationer är av funda-mental betydelse, särskilt med tanke på att ett funge-rande näringsliv kan verka stabiliserande också i endemokratisk process. har under en långföljd av år genom samarbetet med svenskt näringslivbidragit till att skapa bärkraftiga och ändamålsenligaföretag i samarbetsländerna. Därför vill vi kristdemo-krater att skall tilldelas 100 miljoner kro-nor, vilket innebär en ökning med 25 miljoner av denram regeringen och utskottet föreslår.Skapandet av väl fungerande statliga institutionerär av central betydelse också för ett fungerande nä-ringsliv. Det är inte bara en fungerande kapitalmark-nad och ett rättsväsende som behövs för att marknad-sekonomin skall fungera och vara sund. Nobelprista-garen . North har kartlagt etikens betydelseför länders välfärd. Han menar att det avgörande förom ett land är rikt eller fattigt är om transaktionskost-naderna kan hållas låga.Förutsättningen för låga transaktionskostnader ärbl.a. att människor kan lita på varandra i affärsuppgö-relser. Denna lärdom har de flesta av oss kunnat dra ivåra relationer på många olika områden och i livetsolika situationer - man måste kunna lita på varandraom samhället skall kunna fungera både i den trängreoch den vidare kretsen. Detta är allvarliga frågor sommåste sättas i fokus i länder där brottsligheten ökaroch korruptionen har blivit ett allvarligt ekonomisktoch politiskt problem.Samhällsomvandlingen har fört med sig en situa-tion, där regelverket och rättsfunktionerna inte harförmått hantera dem som vill utnyttja situationen.Arvet från den kommunistiska perioden har bidragittill bristerna i samhällssolidariteten. Frågan är i vilkenutsträckning vi kan bidra till att utveckla känslan avhederlighet. fattas den ju också i vårt land,tyvärr.Det fjärde målet är att stödja en miljömässigt håll-bar utveckling. Det har också varit ett av de förstamålen för det svenska och nordiska samarbetet medCentral- och att förbättra miljön. I förstahand rör det sig om vattenrening, åtgärder mot luft-föroreningar och kärnsäkerhetshöjande åtgärder.Dessa områden bör även i fortsättningen vara priorite-rade. Tillräckliga resurser för miljöinvesteringarkommer att saknas inom överskådlig tid.Vi kristdemokrater vill peka på möjligheten attstödja miljöinvesteringar i genom Ecofund,som drivs av i samarbetemed . Projekten kallas "debt forenvironment swaps" och går ut på att skuldavskriv-ning sker mot att satsar motsvarande summa ilokal valuta på miljöprojekt. Landet som avskriverskulder garanteras en plats i Ecofund och därmedmöjligheter att påverka projekten. är ett av deländer som bidrar mest till försurande luftföroreningari . Vi kan alltså hjälpa oss själva samtidigtsom vi hjälper . Det är en offensiv strategi föratt minska försurningsproblemen. En minskad belast-ning på är ett viktigt bidrag för att minskamiljöskulden till barn och barnbarn. Jag kan nämnaatt har efterskänkt av skuld ochFrankrike och någon procent. Förhandlingarpågår också med en del andra länder.EU:s öststöd har haft sin tyngdpunkt i Centraleu-ropa. Vi kristdemokrater menar att bör verkaför en förskjutning mot . Inom ramenför har ett åtgärdsprogramför tagits fram gemensamt av alla de berör-da länderna. I programmet beskrivs vilka åtgärdersom bör vidtas för attåterställa ekologiska balans. Utöver de 132konkreta utsläppskällor som har identifierats beskri-ver programmet också behoven av lagar, regleringar,miljömedvetenhet och utbildning hos befolkningensamt kunskapsöverföring inom dessa områden tillländerna i öst. De totala kostnaderna för programmetberäknas uppgå till så mycket som 150 miljarderkronor.Den revidering av åtgärdsprogrammet som ge-nomfördes innebar en skärpning avdet fortsatta miljöarbetet. Länderna förband sig då attarbeta enligt försiktighetsprincipen och att användaden mest miljövänliga tekniken.Jag vill erinra om att miljö lyftes framsom en prioriterad fråga i regeringsdeklarationen, därföljande står att läsa: "skall vara pådrivande idet internationella miljöarbetet. Projektet att återställaÖstersjön i ekologisk balans, som jag initierade 1990,kommer att drivas med förnyad kraft." Men sänksmiljöbiståndet med . Det tyder intepå någon kraftsamling. Vi betraktar det som totaltoacceptabelt. I stället menar vi att ökade resurser böranslås till åtgärdsprogrammet för för i realiteten skall kunna driva projektet med för-nyad kraft. Därför vill vi satsa mera än vad regeringengör, ända just på Öster-sjömiljön.De insatser som har medverkat till harvarit framgångsrika. I flera av våra östliga grannlän-der finns stora naturvärden. Vi vill också satsa på attstärka den biologiska mångfalden. Ytterst handlar detom ifall vi är beredda att betala priset för miljöförstö-ringen eller om vi tänker lämna över denna nota tillvåra barn, en nota som i värsta fall inkluderar skadorsom är irreparabla.