prot · GI0996 · 1995-04-27 00:00:00 — Vi hade kunnat godkänna omde hade visat olika vägar att komma dithän, om de ialla fall hade sagt att kärnkraften skall vara avveckladtill ett visst årtal.Det gläder mig att man åtminstone avser år 2010.Det är då en offentlig hemlighet, . Dåkanske ni t.o.m. kan rösta för reservation 3. Då spelardet ingen roll att ni röstar på den, eftersom alla ändåvet att ni egentligen vill att kärnkraften skall varaavvecklad till år 2010.Anf. 24 () replikHerr talman! Det är inte bara en offentlig hemlig-het, utan det har varit vår politik under ett antal år.Det tror jag nog att kanske har upptäcktredan tidigare.I det parlamentariska arbetet, när en utredningsom skall försöka finna lösningar pågår, avstyrkerman principiellt motioner.Jag hoppas att det har framgått av mitt anförandeatt vi står fast vid vår politik när vi går in i kommis-sionsarbetet. Ambitionen är att vi skall lösa den härfrågan. tar vi dock inte ställning till de särskildayrkandena.Anf. 25 ()Herr talman! Debatten gäller energipolitiskafrågor. Jag tänker inte beröra näringsutskottets betän-kande i stort. Det har redan gjort förVänsterpartiets räkning, och jag kan enbart instämmai hans anförande. I stället tänker jag koncentrera migpå motion N448, som gäller etableringen av ett ener-gicentrum för utveckling av miljö- och energiteknik.Bakgrunden till motionen, liksom till hela debat-ten, är beslutet att kärnkraften skall avvecklas allrasenast . Det är ett beslut som jag hoppas är välförankrat i den svenska riksdagen.Om vi skall klara av att genomföra den avveck-lingen krävs en massiv satsning på de alternativaenergikällorna. Det krävs åtgärder för att minskaenergiförbrukningen. Detta skall ske utan att negativamiljöeffekter uppstår. Den satsningen måste ske påbred front och i olika former.Det sker en rad satsningar. Det gäller bioe-nergiforskning, etanolproduktion och vattenkraft. Detär bra satsningar, men i mitt tycke är det helt otill-räckligt. Vad jag saknar mest är just det som jag harförsökt skissera i min motion, nämligen en bredforsknings- och utvecklingsinsats inom en avgränsadregion där vi kan pröva en ny energi- och miljöpolitik.Kalla det gärna praktisk forskning och försöksverk-samhet som kan ge både erfarenhet och kunskap somsedan kan spridas över hela landet. VI skall skapa enmodell som ger en sammantagen bild av energipro-duktion, avvecklingsproblematiken, energikonsumtionoch hur den styrs, miljökonsekvenser, ekologisk inrik-tad produktion, lokal mobilisering och studier avkonsekvenserna i regionen. Detta är vad min motioninnehåller.För att vi skall kunna genomföra ett sådant pro-gram krävs ett projekt i en region som har tillgång tillalla olika energislag, som ligger nära forskningscentraoch som bör ha behov av regionalt stöd så att olikaregionala konsekvenser kan utvärderas.En sådan region utgörs av Norduppland. Det finnssäkert flera över landet. Utskottet har valt att avstyrkamin motion med motiveringen att det är en angelä-genhet för lokala intressen att ta det initiativ somerfordras för att det här förslaget skall prövas.En välvillig tolkning av det här avstyrkandetskulle vara att man tycker att förslaget är bra, men attalla initiativ som behövs, med alla aktörer som ärinblandade i ett sådant här program, skall samordnaslokalt. Sedan skall man söka på olika håll för att för-hoppningsvis få fram medel så att man kan genomföraprojektet. Det här skulle innebära att mobiliseringenskulle komma underifrån. Då har man helt misstolkatmin motion.Vad jag efterlyser är det nationella ansvaret ochden nationella viljan att mobilisera för att förberedaoch genomföra kärnkraftsavvecklingen. Då kan maninte hänvisa till enskilda lokala initiativ.En annan och inte helt ointressant dimension i denhär motionen är att ett regionalt program i motionensanda med all säkerhet skulle bidra till att skapa nyaarbetstillfällen inom en helt ny sektor. Då behövsbåde stimulans och samordningsansvar samt möjlig-het att utvärdera projektet.I min motion finns många s.k. gröna jobb. Jag kanbara beklaga att näringsutskottet har valt att intestödja motionen.Herr talman! Av respekt för och dessarbetsbelastning avstår jag från att yrka bifall till denhär motionen - enbart därför. Jag avser i stället attåterkomma med en mera utvecklad motion i frågan.Jag vet att det här projektet behövs. Jag vet att tidenkommer att verka för att ett liknande projekt genom-förs.Anf. 26 () replikHerr talman! Det är en mycket intressant frågasom min värderade bänkkamrat tar upp. Den är inteny. Motionen har behandlats tidigare av riksdagen.LO-distriktet i län har haft en omfattandestudieverksamhet kring energifrågorna i justNorduppland. Därifrån härstammar den här motionen.Jag tror mycket på de idéer som ligger bakom. Jagtror, som så vältaligt beskrev fråntalarstolen, att det finns mycket att hämta i fråga omgröna jobb, ny energi och ny forskning. Jag tror ocksåatt det är viktigt att vi arbetar med detta hemma i vårtlän, i vårt distrikt, att vi gör det lokalt och regionalt.Jag tror att det är bra om sådant här kommer under-ifrån. Jag ser det som en stor utmaning för oss sombor i län och i Norduppland att på allvar tatag i dessa frågor och jobba vidare med dem.Anf. 27 () replikHerr talman! Det är sant, som , att den här frågan har varit uppe tidigare. Detfinns många lokala aktörer som driver frågan pågrund av att den har bäring väldigt långt, när det gäl-ler energipolitiken, sysselsättningsaspekten, forsk-ningen osv. Det finns, som sagt, många lokala intres-senter.Min fråga till blir: Hur skallman kunna få ett samlat grepp, med en inblandning avuniversitet, , Forsmarksverken och fyraolika kommuner och sedan kunna utvärdera arbetetom det inte finns en samordning? Vilken stimulanskan man plocka fram lokalt, om man vill se detta i ettnationellt perspektiv?Jag har varit en av dem som har drivit frågan lo-kalt, men jag ser att det behövs ett nationellt samord-ningsansvar.Anf. 28 () replikHerr talman! Jag tror på den kreativitet och denkraft som finns hos oss som bor i och iUppsala län. Jag tror att vi har många goda möjlighe-ter att samordna arbetet och driva det vidare. Vi äröverens i själva sakfråganAnf. 29 () replikHerr talman! Jag är mycket glad åt att jag ochBarbro är överens i sakfrågan om behovetav projektet. Jag beklagar dock att ,liksom näringsutskottet, inte kan se att detta är ennationell fråga. Man skall sätta det i samband medjust kärnkraftsavvecklingen. Det perspektivet kan maninte fånga enbart genom enskilda lokala aktörer.(forts. 5 §)AjourneringPå förslag av talmannen beslöt kammaren att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.30.4 § Muntliga frågor till regeringenAnf. 30 TALMANNENJag hälsar utbildningsminister , kul-turminister , civilminister , statsrådet och statsrådet hjärtligt välkomna till kammaren.Utbildningsministern besvarar såväl allmänpoli-tiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområdeinom regeringen. Frågorna till övriga statsråd förut-sätts beröra deras ansvarsområden inom regeringen.Frågestunden genomförs enligt de nya revideradereglerna, som innebär att det finns möjligheter förannan än frågeställaren att ställa följdfrågor.Rådet för grundläggande högskoleutbildningAnf. 31 SKÅNBERG (kds)Fru talman! Jag vill inleda frågestunden med enfråga till utbildningsminister om bemyndi-gandet till Rådet för grundläggande högskoleutbild-ning.Regeringen har i propositionen 1994/95:165, , föreslagit att den verksamhet som Rå-det för grundläggande högskoloeutbildning stårför skall övertas av ett nyinrättat högskoleverk. Dethar vi kristdemokrater i en motion motsatt oss.Det som främst oroar mig är att den verksamhetsom kom till stånd ute på våra universitet och högsko-lor, tack vare , riskerar att tappafart - i värsta fall handlar det om . Så kandet bli eftersom rådet inte har fått det bemyndigadesom man på grund av regeringens förslag behöver föratt man skall kunna fatta beslut om projektpengar somskall betalas ut efter den 1 juli.Ute på högskolorna och universiteten råder stor osäkerhet om huruvida man skall kunna full-följa sina projekt . Jag vill därför frågautbildningsministern om Rådet för grundläggandehögskoleutbildning kommer att få ett bemyndigandeunder våren. Varför har i så fall regeringen dröjt medett beslut?Anf. 32 Utbildningsminister ()Fru talman! Rådet har fått detta bemyndigande vidett regeringsbeslut i dag.Egentligen var det inte nödvändigt med ett sådantbemyndigande. Rådet hade mycket väl kunnat planeraför utbetalning efter ändå, men eftersomman ville ha ett bemyndigande har man fått det. Där-med torde den här osäkerheten vara skingrad.Anf. 33 SKÅNBERG (kds)Fru talman! Jag tackar för svaret och konstateraratt det måste ha varit fråga om ett förbiseende. Dettaskulle ha kunnat uträttas tidigare, men det är bra attdet är gjort nu.MatprisernaAnf. 34 ()Fru talman! Jag vill ställa en fråga till om vad regeringen kommer att göra för att kon-trollera matpriserna med anledning av EU-medlemskapet och den planerade matmomssänkning-en.Anf. 35 Civilminister ()Fru talman! Från regeringens sida ser vi moms-sänkningen som ett mycket bra och offensivt inslag ikompletteringspropositionen. Vi kommer att läggastor politisk vikt vid att se till att momssänkningen iförsta hand får ett mycket tydligt genomslag i konsu-mentpriserna.Vid något av de första regeringssammanträdena imaj månad kommer vi att fatta beslut om att tillsättaen priskommission som kommer att arbeta medmycket högkvalitativa prismätningar och ha över-läggningar med olika representanter för branschen,dvs. livsmedelsindustrin, handeln och konsumentor-ganisationerna.Redan samma vecka som förslaget om sänkningenav matmomsen presenterades hade jag en första sam-mandragning med konsumentorganisationerna. Vikommer att sätta upp strikta mål för vad branschenbör åstadkomma på detta område, och vi kommer attha en mycket hård uppföljning. Detta arbete inleder vialltså egentligen månad, trots att sänk-ningen inte inträffar förrän den 1 januari.Frågan om EU-priserna och medlemskapets ge-nomslag på bl.a. matvarupriserna är något mer komp-licerad. Här handlar det om dynamiska effekter somdet inte är lika lätt att exakt mäta som en skattesänk-ning på mat. Men även den frågan kommer det attingå i denna priskommissions uppdrag att följamycket noga. Att matpriserna har gått åt raktmotsatt håll finns det en rad förklaringar till som haratt göra med växelkursförändringarna, med återgång-en till ett mer reglerat jordbruk och med vissa sä-songsprishöjningar, som kommer att försvinna omnågon månad. Men även detta kommer att ingå ikommissionens uppdrag.Anf. 36 ()Fru talman! Vilka kommer att ingå i priskommis-sionen?Anf. 37 Civilminister ()Fru talman! Namnen är ännu inte klara. Jag kom-mer själv att vara ordförande i kommissionen. Detkommer att finnas en rad experter och representanterför handeln och för konsumenterna samt säkerligenytterligare några personer. Det kommer alltså att blien mycket tung kommission med auktoritet.CentralafrikaAnf. 38 ()Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetPierre . Det är lätt att fatta sig kort, eftersomjag inte finner ord för den situation som råder i Cent-ralafrika och senast med jag vill fråga statsrådet om gäl-ler inte ett förslag till konfliktlösning, utan jag villfråga om den avser att ta någrainitiativ till insatser för att skydda de flyktingar iCentralafrika som hotas att mördas.Anf. 39 Statsrådet ()Fru talman! Det här är en situation som fyller ossalla med vanmakt. Situationen är inte heller ny. Vi tidigare tillfällen försökt både att mobilisera FN,som finns på plats, och att göra direkta insatser frånEuropeiska unionen och enskilda länder, däriblandSverige.I det läge som råder kan man inte ingripa kraft-fullare om inte FN fattar ett nytt beslut att gå in medtrupp. Något sådant beslut har ännu inte fattats.Anf. 40 ()Fru talman! Avser att verka för att ett så-dant beslut fattas i FN?Anf. 41 Statsrådet ()Fru talman! Vi gör allt vad vi kan för att mobilise-ra krafter för att få ett slut på de massakrer som nusker. Det kan ske genom att vi driver på i FN och iEuropeiska unionen.Anf. 42 ()Fru talman! Vad jag efterlyser just nu är inte enkonfliktlösning utan ett akut skydd för de människorsom behöver det i dag.Anf. 43 Statsrådet ()Fru talman! Det är just sådana försök vi nu gör ide internationella organisationerna.Studiestödet för vuxenstudierAnf. 44 ()Fru talman! Jag vänder mig till statsrådet , och min fråga gäller studiebidraget för vux-enstudier.Den som deltar i vuxenstudier och har barn får enmånatlig ersättning per barn på ca . I komplet-teringspropositionen föreslås att detta stöd skall tasbort.Min fråga är: Kommer man att fasa in det så attexempelvis de som genomgår en underskö-terskeutbildning och har en termin, dvs. höstterminen,kvar att läsa har möjlighet att få detta stöd till dess attde tagit examen? Detta är utomordentligt viktigt föratt de skall kunna fullfölja sin utbildning och därmedutnyttja det som samhället och eleverna har satsat ipengar, studietid osv.Anf. 45 Statsrådet ()Fru talman! Vi föreslog redan i budgetpropositio-nen att barntillägget i svux skulle tas bort. Riksdagenhar också redan fattat beslut att så skall ske år. Det kommer inte att finnas någon övergångsperi-od.Det är naturligtvis tråkigt att behöva föreslå deförsämringar i studiestödet som detta innebär för demsom studerar och har svux och får barntillägg. Men viskall också komma ihåg att de fortfarande kommer attleva på samma nivå som de människor som lever påa-kassa och de som lever på utbildningsbidrag. A-kassan och utbildningsbidraget ligger på samma nivåsom det särskilda vuxenstudiestödet. I dessa systemfinns inga barntillägg och har inte heller funnits. Ävenom de är tråkigt för dem som får en försämring, skallvi alltså komma ihåg att dessa studerande inte kom-mer att få en sämre ekonomisk standard än de somlever på a-kassa eller utbildningsbidrag.Beredningen av mediefrågorAnf. 46 ()Fru talman! Socialdemokraterna har enligt egenuppgift inte någon mediepolitik. En arbetsgrupp arbe-tar med frågan. Men det har inte hindrat regeringenfrån att lägga besparingar på ochTelevision. I budgetpropositionen sade maninte ett ord om konsekvenserna av denna besparingeller hur den skulle genomföras. Det har alltså inteskett någon som helst beredning av denna fråga iregeringskansliet.I dag har några partier i kulturutskottet kommitmed förslag om hur den här besparingen skall genom-föras. Förhandlingar med harskett i slutna rum, och ledamöter har för-vägrats sin rätt att granska det här förslaget och attväcka motioner i ärendet.Jag vill då fråga kulturministern, eftersom stats-ministern som ju har det övergripande ansvaret inte ärnärvarande, något som han nästan aldrig är vid demuntliga frågestunderna: Är det kulturministernsavsikt att det skall gå till på det här sättet i framtidennär det gäller beredningen av frågor som har anknyt-ning till någonting så viktigt som yttrandefriheten ochetermedier?Anf. 47 Kulturminister ()Fru talman! Jag kan naturligtvis inte påverka hurriksdagen sköter behandlingen av dessa förslag. Jag ärinte ens informerad om vad som sägs ha skett i slutnarum och vad riksdagsledamöterna inte har fått ta delav.Däremot är det så att saneringen av statens finan-ser inte kan vänta. Vi skall naturligtvis lägga framförslag för att hjälpa upp statens ekonomi. Det har vigjort i ett flertal propositioner och senast i komp-letteringspropositionen. Vi har bedömt det som rim-ligt att också medieområdet omfattas av nedskär-ningskraven. Detta är bakgrunden.Anf. 48 ()Fru talman! När regeringen framlägger ett förslagbör den väl kunna redovisa vilka konsekvenserna bliroch hur besparingen skall kunna genomföras. Allabesparingsförslag som läggs fram är ju inte sådana bara räknar fram en summa och säger att så ochså mycket pengar skall sparas, utan man beskriverkonsekvenserna. Detta har regeringen inte gjort i dethär ärendet.Margot har tagit emot representanterför och efter denna mottagningsagt: Det verkar väl okej för min del, om riksdagentycker att man skall göra förändringar i avtalet.Är det på detta sätt som regeringen tänker umgåsmed , dvs., inte lägga fram för-slag i propositioner som beskriver konsekvenserna avförslaget?Anf. 49 Kulturminister ()Fru talman! tror jag att det är tredje gångensom jag försöker förklara det här för har lagt fram ett förslag i budgetpropositionen.Vi har utgått från att det avtal som gäller mellan sta-ten och public service-företagen skall gälla också ifortsättningen.Sedan har public service-företaget vid en uppvaktning hos mig sagt att man be-dömer att man i stort sett skall kunna klara detta inomdet avtal som finns mellan staten och public service-företaget. Man har vidare sagt att man anser att det påett par punkter möjligtvis kan behövs förändringar avavtalet, eftersom avtalet är mycket precist och detalje-rat och förutsättningarna har förändrats, och att man iså fall behöver stöd för en sådan förändring. Manfrågade hur regeringen ser på en sådan förändring avavtalet för att man skall klara nedskärningskravet.Jag har då svarat att jag tycker att det ser ut att va-ra en rimlig förändring men att man måste gå tillriksdagen för att testa det, eftersom det är riksdagensom slutgiltigt bestämmer om avtalet och hur dettaskall regleras med public service-företagen. Det ärprecis den beredningen som har skett i riksdagen.Det är sak att ta ställning till detta. Riks-dagen kan då naturligtvis säga att man inom dessaramar ger regeringen i uppdrag att fullfölja detta. Mensom vet är det naturligtvis respektivemyndighet som får i uppdrag att se till att dessa ned-skärningar kan genomföras och komma med detalje-rade förslagen. Det har vi inte haft möjlighet att göraoch skall inte heller göra det. Vi har utgått från avta-let.Anf. 50 ()Fru talman! Menar alltså kulturministern att detskall gå till på det här sättet även , dvs. attregeringen skall umgås med via uttalanden itelevisionen och inte genom att lägga fram förslag förriksdagen i propositioner, som riksdagsledamöternakan väcka motioner i anslutning till?Margot försvarar ju just detta förfaran-de, dvs. att en minister kan gå ut i televisionen ochsäga att det här lägger jag mig inte i, utan det är ensak mellan en myndighet och . Det är up-penbarligen på det sättet som beredningen i framtidenskall gå till!Anf. 51 Kulturminister ()Fru talman! Beredningsförfarandet har i det härfallet sett ut som det gör i övrigt. Vi lägger fram ettförslag, en proposition till , som har attbehandla förslagen. Det är naturligt. Regeringen skallväl regera. Om man kommer till oss och ber oss omen åsikt skall vi väl få uttrycka den. Jag kan inte tänkamig att anser något annat.Vi har självfallet utgått från det gällande avtalet.Det är det som styr oss och som dirigerar hanteringenav den här frågan. I två frågor har public service an-sett att man behöver stämma av både vad regeringentycker och vad tycker. Det är den bered-ningen som just nu avslutas här i . Jag tyckerinte alls att det är någon konstig ordning.Däremot kan man säga att det är klart att vi öns-kar - det gör vi väl alla - att vi skulle slippa gå in ochlägga fram ekonomiska förslag av den sorten somingriper på ett ganska drastiskt sätt i många rådandeavtal och mitt i perioder där vi redan har satt ramarna.Men den ekonomiska verkligheten tvingar oss till det.Naturligtvis önskar vi att allt skulle gå sin gilla gång,men med de bekymmer vi har kan vi inte längre ac-ceptera det, utan vi får lägga fram förslag som dras-tiskt griper in i behandlingsordningen.Anf. 52 ()Fru talman! Kulturministern sade att regeringenskall regera. Menar kulturministern att det är att rege-ra rike när man gör uttalanden i televisionen,i stället för att skriva propositioner till ochkomma med förslag om hur besparingarna skall ge-nomföras och vilka konsekvenser besparingsförslagenfår?Anf. 53 Kulturminister ()Fru talman! Jag har lagt fram ett förslag. Rege-ringen har lagt fram ett förslag till , och detär det som behandlar just . Det är väl intesärskilt svårt. Sedan måste det i det här fallet vara så,precis som i andra departement, att den enskildamyndigheten eller företagsledningen får uppgiften attutföra uppdraget. De ekonomiska ramarna beslutarriksdagen om.Anf. 54 TALMANNENFår jag erinra om att frågorna skall bestå av högsten eller ett par meningar och inläggen vara högst enminut.PakistanAnf. 55 ()Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet tolvårige pojken mördades för entid sedan i . På vilket sätt har rege-ring uppmärksammat detta fruktansvärda dåd, och hurkommer att gentemot den pakis-tanska regeringen och i agerandet inom EU se till attIqbar Masih inte har levt förgäves?Anf. 56 Statsrådet ()Fru talman! Dagen efter mordet på , för envecka sedan, fördömde vi detta. Vi vädjade till depakistanska myndigheterna att sätta i gång en utred-ning om fallet och också verka för att den typ avslavarbete som han var ute för att bekämpa i Pakistanskulle upphöra samt att landet skulle följa och en egen lagstiftning som man har iden här frågan.Vår ambassad i har i uppdrag attfölja den mordutredning som har inletts. Vi har ocksåutsett en advokat i , nära den plats där Iqbarmördades, för att följa frågans vidare utveckling. Närdenna utredning är klar kommer vi att ta ställning tillvidare eventuella åtgärder.Över huvud taget tycker jag att det finns anledningatt driva kampen mot barnarbete i denna form, somockså har varit slavarbete, kraftfullare i det interna-tionella systemet. Det tänker vi göra.Frivilliginsatser i skolanAnf. 57 ()Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetYlva Johansson.I det brittiska skolsystemet finns Voluntary Help.Detta är ett samlingsnamn för föräldrar, f.d. lärare ochövriga samhällsmedborgare, som frivilligt hjälper tillpå olika sätt i den brittiska , PrimarySchool. Systemet bygger på skolornas eget initiativ.Detta är ett sätt att ta till vara äldres och andra yrkes-gruppers erfarenhet.Det kanske kan ses som en fråga, menjag vill ändå fråga vilka möjligheter statsrådet har att initiera ett sådant här system i Sve-rige.Anf. 58 Statsrådet ()Fru talman! Regeringen har prioriterat tre områ-den inom skolpolitiken. Det är kampen mot segrega-tion och utslagning, att höja kvaliteten på det inrearbetet och att öka elev- och föräldrainflytandet. Närdet gäller att öka föräldrainflytandet handlar det ocksåom att öppna skolan mot vuxenvärlden och mot andravuxna, inte bara föräldrar, så att de kan komma in ioch medverka i skolan. Jag tror att det skulle hamånga goda effekter om skolan kunde bli en gemen-sam angelägenhet, en grannskapsskola, där det nära-liggande samhället med dess verksamheter och män-niskor kommer in i skolan och på olika sätt deltar iarbetet, men också att man är öppen för att elevernakan delta i den verksamhet som finns runt omkringskolan.Det här är en utveckling som redan har påbörjats iflera kommuner. Man kan säga att en stor hjälp harvarit den avreglering som har skett när det gällermöjligheterna att arrangera t.ex. kommundelsnämndereller barn- och ungdomsnämnder. Det finns i flerakommuner goda exempel på att man nu försöker öpp-na skolan och ta in också närsamhället och andravuxna och föräldrar.Jag skall gärna medverka till att lyfta fram godaexempel för att på det sättet kunna sprida de här idé-erna och visa vad som är möjligt.Anf. 59 ()Fru talman! Jag tackar för svaret, som låter väldigtpositivt. Kan statsrådet tänka sig ennationell manifestation för att få in denna form avverksamhet på frivillig grund som ett komplement,inte för att försvara indragningar men i stil med detengelska systemet?Anf. 60 Statsrådet ()Fru talman! Jag vill inte utesluta någonting, menjag vill ändå säga att jag tror att en förutsättning föratt man skall få ett stort och brett deltagande ochkunna känna att skolan är en gemensam angelägenhetär att man får utgå från de lokala förhållandena och själv, utifrån de förutsättningar som finns lokaltkring en viss skola, får bygga på den gemenskapenoch den viljan att delta som finns där.