prot · GJ0936 · 1995-12-12 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1995/96:36Tisdagen den 12 decemberKl. 14.00 14.1014.13 - 17.32Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Svar på interpellation 1995/96:24 om förslag om TV-kvoterAnf. 1 Kulturminister ()Fru talman! har ställt två frågortill mig om förslag om TV-kvoter. Han frågar dels hur jag avser att fullfölja mitttidigare motstånd mot förslaget, dels om jag är bereddatt driva att tvingande TV-kvoter strider mot svenskgrundlag.Bakgrunden till frågan är ett förslag från om ändringar i det direktiv sombrukar kallas TV utan gränser.I den nuvarande lydelsen ålägger direktivet med-lemsstaterna att se till att en övervägande del av TV-företagens sändningstid, när nyheter, sportevenemang,tävlingar, reklam och teletextjänster räknats bort,används för europeiska verk. Vidare skall minst 10 %av sändningstiden eller av programbudgetenanvändas för europeiska produktioner från oberoendeproducenter. Kvoterna skall uppfyllas "där så är prak-tiskt möjligt" och uppnås gradvis.Kommissionens ändringsförslag innebar bl.a. atthänvisningen till "där så är praktiskt möjligt" skulletas bort och att de angivna kvoterna skulle uppnås av nystartade kanaler. Det enda undantag somskulle medges var för kanaler som sänder uteslutandepå ett annat språk än medlemsstaternas. Specialkana-ler, t.ex. filmkanaler, skulle som alternativ till sänd-ningstidskvoten kunna tillämpa en investeringskvotsom innebär att av programbudgeten skallanvändas till europeiska verk.När kommissionens förslag behandlades i en ar-betsgrupp under ministerrådet visade det sig att me-ningarna var mycket delade bland medlemsstaterna.Vissa stater var nöjda med förslaget och menade attdet undanröjer den osäkerhet som följer med de nuva-rande formuleringarna. Vissa andra stater, däriblandSverige, ansåg att kvoterna helst borde avskaffas heltoch hållet och att reglerna i varje fall inte borde skär-pas.De argument som vi förde fram var både princi-piella och praktiska. Vi hävdade att förslaget står istrid med den integritet som vi anser att massmediefö-retag bör ha som ett led i den yttrandefrihet som ärfastlagd i svensk grundlag. Vi menade också att ettovillkorligt kvotsystem som är förenat med hårdasanktioner skulle kräva en oproportionerlig insats avövervakning och kontroll för att kunna fungera. FörTV-företag i små länder skulle dessutom skärptakvotregler under vissa förutsättningar kunna leda tillatt resurserna för den nationella produktionen blirmindre.I och med att det stod klart att det inte förelåg till-räcklig majoritet för att vare sig ändra kvotreglerna ienlighet med kommissionens förslag eller avskaffadem på det sätt som bl.a. önskar, har ordfö-randelandet utformat en kompromisslösning.Denna kompromiss diskuterades vid kulturminister-mötet , då alla länder förklarade signöjda med den.Kompromissen innebär att bestämmelserna om eu-ropeiska programkvoter fortsätter att gälla i sin nuva-rande lydelse, att en kontaktkommitté inrättas för attfölja tillämpningen av direktivet samt att kvotbe-stämmelserna skall ses över efter fem år.Något formellt beslut om en gemensam stånd-punkt kan inte fattas förrän haryttrat sig över kommissionens förslag.Anf. 2 ()Fru talman! Jag ber att få tacka kulturministern såmycket för svaret.Förutsättningarna för den här frågan förändradesdrastiskt efter det att jag hade väckt den.Då stod det klart att EU inte skulle förverkliga sinaplaner på skärpta regler om TV-kvoter den här gång-en. I det läget övervägde jag att dra tillbaka interpel-lationen för att inte besvära statsrådet i onödan. Jaggjorde ändå inte det. Jag är nämligen rätt intresseradav kulturministerns formulering av svaret.Det här med att TV-kvoter skjuts upp är någotsom vi har upplevt. Också i förra omgångenvar det här en stor fråga inom EU. Lösningen blev sade: Vi återkommer om några år.Jag tycker att detta understryker att frågan inte ärdöd. De, framför allt i och några andra EU-länder, som tror på den här idén, vilken jag menar ärganska kulturprotektionistisk, kommer att fortsätta attbilda opinion för den. Därför tycker jag att det ärväldigt viktigt att de politiker i andra EU-länder sominte tror på den här idén formulerar det och därmedbidrar till opinionsbildningen.Man kan naturligtvis ha synpunkter på det totalaTV-utbudet i ett land. Vi politiker förfogar över en delinstrument för att påverka detta totala utbud. Jag troratt det viktigaste kanske är reklamfria public service-kanaler. Man kan också tänka sig kulturstöd i olikaformer - t.ex. stöd till filmproduktion, som vi har iSverige, liksom är fallet i många andra länder. ÄvenEU har engagerat sig där. Jag är övertygad om att detär en oerhört mycket mera framgångsrik väg att arbe-ta med sådana positiva metoder än att via kvoter ska-pa vad som i praktiken är förbud mot vissa program.Jag tror att kulturministern och jag också har detgemensamt att vi båda är anhängare av svenskt med-lemskap i Europeiska unionen. Som jag antyder iinterpellationen tror jag att vi har ett alldeles särskiltintresse av att undvika att EU av medborgarna upp-levs som ett organ som till stor del lägger sig i detaljerför medborgarna som varje land mycket bättre självtkan hantera.För att vi skall få det EU som jag tror att vi bådavill ha, nämligen ett EU som verkligen har kraft attagera på de områden där det inte finns något annatinstrument än överstatligt och mellanstatligt samarbe-te, tror jag att det är viktigt att vi hjälps åt med atthålla en del sådana frågor borta.Nu skall det här alltså behandlas i Europaparla-mentet. Jag hoppas verkligen att vi gemensamt kanarbeta för att våra svenska EU-parlamentariker stöderden kompromiss som har arbetats fram eller, ochännu hellre, agerar för en radikalare lösning, så att detstår klart att det också i finns en opi-nion mot TV-kvoter.Jag tror väl ändå att det här är så långt man just nukunde komma. Men jag hoppas att vi, kulturministernsom har större resurser än jag och jag i mån av för-måga, gemensamt på den europeiska scenen fortsätteratt bilda opinion mot just den här idén, som inte ärsärskilt lyckad, för att få bättre TV-program.Anf. 3 Kulturminister ()Fru talman! Som redan sagt är vii väldigt hög grad samstämmiga i den här frågan. Jagkan försäkra om att en majoritet avEU-länderna mycket tydligt har uttryckt sina uppfatt-ningar i den här frågan. Det har man gjort från bådeprincipiella och praktiska utgångspunkter, så dendebatten har i allra högsta grad varit levande. Det harkänts tryggt att veta att man haft den inställningen.Vi hoppas naturligtvis att en sådan här översynskall visa - och den torde också göra det - att kvotsys-tem inte lämpar sig för TV-program, möjligen förfisk. Det kan kanske t.o.m. vara bra att efter ett antalår få en utvärdering. Det är riktigt att man ständigtmåste vara på sin vakt, så att EU inte blir en organi-sation som sysslar med saker som man tycker faktisktinte borde ligga där.Jag tror, precis som , att det vikti-ga är att vi i stället kan hitta positiva stödåtgärder ochatt vi kan få en bra filmproduktion i respektive landoch ett kulturutbyte som ger inspiration till filmer ochTV-program som sedan kan spridas mellan länderna.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av talman-nen att ajournera förhandlingarna i i vän-tan på att finansminister skulle infinnasig i kammaren för att svara på interpellationerna nr23, 30, 28 och 29.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl.14.13.2 § Svar på interpellation 1995/96:23 om hus-hållstjänsterAnf. 4 Finansminister ()Fru talman! har frågat mig om jag av-ser att påskynda framtagningen av en ekonomiskpolitik som möjliggör sysselsättning inom hushålls-sektorn.Regeringen har i en bilaga till sin proposition omen politik för arbete, trygghet och utveckling redovisaten bedömning av läget i svensk ekonomi. Svenskekonomi har sedan regeringsskiftet skapat nyajobb i en högre takt än någonsin sedan kriget. Under1995 och 1996 beräknas således sysselsättningen ökamed ca 150 000 personer. De åtgärder som regeringenvidtar bör komma att ytterligare förbättra förutsätt-ningarna för tillväxt och ge en högre sysselsättningoch lägre arbetslöshet.Under perioden 1991-1994 försvann emellertidnära 600 000 jobb på den svenska arbetsmarknaden.Trots den kraftiga sysselsättningsökningen kommerdet därför att ta innan arbetsmarknadslägetåter är tillfredsställande. Behovet av att fullfölja sta-biliseringen av de offentliga finanserna gör att ut-rymmet för skattelättnader och andra budgetförsvag-ningar är starkt begränsat.I regeringens proposition redovisas också två al-ternativa scenarier över utvecklingen t.o.m. år 2000.Scenarierna bygger bl.a. på ett antagande om en ge-nomsnittlig underliggande tillväxttakt som endastmotsvarar genomsnittet för . Värdethos detta tillvägagångssätt är att vi kan visa att Sveri-ge även med dessa medvetet försiktiga antagandenkommer att kunna stabilisera de offentliga finansernaoch stärka sysselsättningen. I propositionen angestydligt att dessa scenarier inte skall ses som prognosereller målsättningar. Regeringens politik syftar till attåterskapa förutsättningarna för full sysselsättning.Regeringen har redovisat riktlinjerna förtillväxtpolitiken i proposition 1995/96:25, som förnärvarande behandlas av . Av denna framgåratt sysselsättningspolitiken är inriktad på en långsik-tigt hållbar utveckling som bygger på god produktivi-tetsutveckling och tillväxt. En sådan utveckling upp-nås inte i första hand genom åtgärder inriktade på attsubventionera hushållstjänster. I stället är det angelä-get att expansionen i första hand sker inom verksam-heter som förmår att bära normala produktionskostna-der och hävda sig i en konkurrens på marknadsmässi-ga villkor. Därigenom bidrar också sysselsättning-sökningen till stabiliseringen av de offentliga finan-serna.Jag vill erinra om att de offentligatjänsterna vård, omsorg och utbildning också är ar-betsintensiva tjänster som inte kan mekaniseras ellerautomatiseras. De är dock så viktiga för samhälletskaraktär och utveckling att vi i har valt att ihuvudsak finansiera dem med offentliga medel. Kra-ven på balanserade offentliga finanser begränsar demöjliga insatserna även inom dessa prioriterade om-råden. Det utrymme som kan finnas för en subventio-nering av tjänster måste därför i första hand tas i an-språk av vården, omsorgen och utbildningen.Anf. 5 ()Fru talman! Först vill jag gratulera nomineringen till partiordförande och statsminis-terkandidat. Jag hoppas att denna upphöjelse inteinnebär att nytänkande och visioner hämmas i alltförstor utsträckning.Jag vill också tacka finansministern för svaret. Dethär med tjänster i hushållssektorn har ju varit politiskttabubelagt i vida kretsar . ,och inte minst i kölvattnet av den s.k. Sahlinaffären,har allt fler börjat få upp ögonen för den situation somväldigt många dubbelarbetande föräldrar i faktiskt befinner sig i. Men den snedvridna s.k.pigdebatten har blockerat nästan varje vettigt politisktsamtal i den här frågan och därmed ocksåblockerat den enorma potential för nya jobb och bättrevälfärd för både producenter och konsumenter somfinns runt hörnet.Varje år utförs mer än 2,7 miljoner heltidsjobb iden informella sektorn. Det är mer än i hela det priva-ta näringslivet och obetydligt mindre än i hela denformella sektorn. Den bannlysning som harvilat över den informella sektorn verkar inte särskiltändamålsenlig i ett land med en tudelad ekonomi, enstagnerat hemmamarknad och en arbetslöshet somtyvärr verkar parkerad på för resten av dettasekel. skriver i svaret till mig attdet kommer att "ta innan arbetsmarknadslägetåter är tillfredsställande". Detta, fru talman, är veck-ans understatement.Därför vore det mycket intressant att få reda påom har en större öppenhet och flexi-bilitet än , som ju med rygg-märgsreflexer har avvisat varje tanke på en öppnareoch modernare attityd till hushållstjänster. Men detverkar alltså som om Sahlinaffären - som även tycksföra till statsministermakten - har sattfart på debatten, så att det åtminstone har blivit möj-ligt att tala om en marknad för hushållstjänster.Så till svaret. Jag uppfattar det som att GöranPersson faktiskt passar i själva sakfrågan. Tillväxt-politiken, , skall vi diskutera om exakten vecka, så den lämnar jag därhän . Men jagväljer faktiskt att tolka svaret positivt.Det kan behövas tid att vända en sådan här dis-kussion, att diskutera frågan i olika sammanhang; detförstår jag. Det handlar nämligen om tre olika frågorsom jag tycker att man måste hålla isär.Den första frågan gäller att det tydligen finns nå-gon sorts metafysiskt förankrad egenskap hos justhemtjänster som gör att bara familjemedlemmaregentligen borde tillåtas att utföra dem. Är det så? Ärdet t.ex. en principiell skillnad mellan att städa ochbädda rum i - jag tänker påden tid då han var riksdagsman - och att städa ochbädda hans nya lägenhet i ? Jag vet inte. Vadtycker själv?Den andra frågan handlar om i vad mån vi skallgöra det lättare för hushållen att köpa denna typ avtjänster, också lagligt och skattat på en vit marknad.Göran verkar i sitt svar utgå från att detredan i dag finns en enorm marknad där det betalas inen väldig massa skatt som han då riskerar att gå misteom om vi nu skulle börja subventionera på detta om-råde. Så är det inte alls. Det handlar här om en utpräg-lad svart marknad, där väldigt litet levereras in tillstaten i skatt. Men subventioner, om vi skall kalla detså, till a-kassa och AMS-åtgärder kostar också peng-ar, om nu någon inte visste det.Frågan gäller alltså om det är rimligt att subven-tionera städning och bäddning i det näraliggandeexemplet i det här huset, i riksdagsledamöternas rumoch där skapa jobb men inte underlätta tillkomsten avsådana jobb i andra hushåll. Någon kanske håller medmiljöminister som i ett Godmorgonpro-gram i sade att detta nog var braför henne, andra statsråd och andra höginkomsttagaremen att det inte skulle vara lika bra om det börjadespridas och bli alltför spritt, om jag minns henne rätt.Den tredje frågan är mer teknisk, nämligen omman verkligen tycker att det skall bli lättare för hus-hållen att köpa sådana tjänster och om man vill ta borthindren för en väl fungerande marknad för hushålls-och hemtjänster, då kan man välja mellan olika tekni-ker för att åstadkomma detta.Vissa ekonomer, som , som Social-demokraterna hade med på sitt seminarium i isomras, anser att man skall lösa detta genom att vidgalöneklyftorna, dvs. att extrema höginkomsttagare skallha råd att köpa av extrema låginkomsttagare. Jag troratt och jag är helt överens om att kate-goriskt avvisa en sådan möjlighet.Den andra möjligheten är att det blir en marknadmed bidragsmodellen, vilken tillämpas i Dan-mark, där 150 000-170 000 hushåll utnyttjar för en subventionerad tjänst.Den sista möjligheten är att åstadkomma en hem-tjänstmarknad med skattemässiga avdragsmöjligheterav olika konstruktioner för den som köper hemtjäns-ter.Fru talman! Slutligen vill jag fråga: När är GöranPersson beredd att svara på om hushållstjänster bör fåförekomma även utanför kretsen av statsråd och andrahöginkomsttagare?Anf. 6 BO ()Fru talman! är det ju rätt svårt att veta vadGöran egentligen menar när han lämnar svar.Men jag tänkte i den här debatten utgå från att hanmenar det som han faktiskt har skrivit i sitt upplästasvar.Arbetslösheten är, för att ta till i underkant, ex-tremt hög i . Den riskerar att permanen-tas. Arbetslösheten började växa och accelererade framför allt när botten nästangick ur hemmamarknaden i samband med att finan-skrisens effekter på återbetalning av lån och motsva-rande kom. Vi fick en återhämtning när det gäller nyajobb till följd av produktivitetsfräm-jande åtgärder, som den förra regeringen vidtog iform av sänkta arbetsgivaravgifter, och självklartockså det minskade värdet på den svenska kronan. Viser nu att det börjar plana ut och att det finns en riskför att vi kommer in i en lågkonjunktur.Om man inte driver en riktig arbetsinriktad politikfinns det alltså en uppenbar risk att vi får en perma-nent massarbetslöshet. Detta måste man hantera ge-nom att mönstra ut stelbenta arbetsmarknadsregle-ringar och genom att höja kompetens- och utbild-ningsnivå. Man måste sanera budgeten så att man fåren permanent rimlig räntenivå. Man skall inte hellerextrabeskatta investeringar. Men det är också en frågaom skattebelastningen på arbetet i sig självt. Med enhög skattebelastning på arbete kostar det mer att an-ställa, och färre får jobb. Det är ganska givet. Det ärdärför som den nödvändiga budgetsaneringen hadebort inriktas på besparingar i stället för en höjningskatten på arbete så mycket som har skett under fi-nansministerns tid i Finansdepartementet.Skattebelastningen på arbete är alltså ett generelltproblem i och i många andra länder i Europa.Men det här generella problemet drabbar allra hårdastsådana tjänster där det finns alternativ som är rimligaoch som innebär att man inte alls betalar några skat-ter. Det gäller just tjänster som att måla ett hus, tapet-sera en lägenhet, klippa gräs, osv. till skillnad från,skulle jag gissa i alla fall, vad som gäller en elektriskspis, där man knappast kan göra spisen själv ellerköpa den svart eller avstå från att över huvud taget haen spis. När det gäller husmålningen och tapetsering-en och andra sådana tjänster finns alternativet att mangör det själv. Finansministern får inga skatter, och detblir billigare även om det samhällsekonomiskt inte ärspeciellt bra, och det leder naturligtvis till färre jobbän vad det annars skulle göra. Man kan, vilket ärolagligt, men det händer ändå, finansministern, låtanågon göra det svart. Också då går finansministernoch vi alla miste om skatteinkomster. Det kommer attutföras ett arbete men inte på ett sätt som gör att ennormal arbetslös kan få jobbet i stället. Man kan be-stämma sig för att det kostar så mycket på grund avde höga skatterna att man över huvud taget inte vidtaråtgärder.I alla dessa tre fall åstadkommer man inga jobb, ivarje fall inte några redovisade jobb. Att tjänsterna ärså hårt skattebelastade genom inkomstskatten, ar-betsgivaravgifter och mervärdesskatt är ett stort pro-blem i och i en hel del andra länder där manhar börjat vidta olika åtgärder.Finansministern talar i sitt svar om att normalaproduktionskostnader måste kunna bäras. Om det barahade varit fråga om produktionskostnader, men det ärju skattekostnaderna som är problemet i det här avse-endet. Det som jag talar om är åtgärder som drar nedskattebelastningen. Då säger finansministern att detinnebär att man subventionerar. Det är klart att mankan använda ordet subventioner om skatteminskningarom man utgår från att vi alltid framgent skall ha etthögskattesamhälle som kväver tillväxtkraft i störstaallmänhet. Men subventionering är det ju inte om manförsöker uppnå en rimlig skattenivå och först gör detpå sektorer där det gör mest nytta och där vi kan fåfram flest nya jobb för att minska arbetslösheten. Jagär inte beredd att ta på mitt ansvar att lämna någonväg oprövad när det gäller att skapa förutsättningarför nya jobb.Vad skall man då göra i detta avseende? Ja, lång-siktigt är det rimligt att ifrågasätta att den här typen avtjänster belastas av mervärdesskatt. Men i dagens lägemedger inte EU-reglerna sådana förändringar. Demåste ändras först. Avdrag vid inkomstbeskattning ärfullt tänkbart och logiskt dessutom. Men det är tek-niskt komplicerat, och inte minst gäller det socialav-gifter.Finansministern frågade mig för några månadersedan i en liknande debatt: Vad är det Bo Lundgrentänker föreslå? Jag ser med intresse fram emot detta.Vi har i vår motion presenterat alternativet. Låtoss eliminera större delen av den här skattekostnadennär det gäller sådana tjänster som faktiskt inteutförs, och för vilka skattebortfallet i realiteten blirom inte noll så några hundra miljoner. Låt oss där setill att eliminera skattebelastningen genom en skatte-reduktion, definiera tjänsterna och skapa förutsätt-ningar för att nya jobb skall växa fram, vilket tillstyrk-tes av i AMS när den utredning som jag lät honom göra justför att kunna skapa de nya jobben.Mats har redan tagit upp det löjliga begrep-pet pigdebatt och annat. somsitter i kammaren hade en debatt med mig när jag varskatteminister om detta. Vi kunde konstatera att omhon menade att arbetets innehåll är negativt, så är detegentligen förnedrande både för henne och för demsom använder uttrycket, eftersom jobbet skall utföras.Finansministern, här är det fråga om människorsmöjlighet till arbete. Varför vill finansministern intelåta människor som är arbetslösa få jobb i hus-hållssektorn?Anf. 7 ()Fru talman! Jag tackar också finansministern försvaret. interpellation om sysselsättningeninom hushållssektorn är mycket intressant ur mångasynpunkter, men jag tänker bara ta upp två.Genom försämrade villkor för vuxenstuderandemed barn genom nedskärningar i den offentliga sek-torn och genom minskade bidrag till kommunernakommer allt fler kvinnor att stå utanför arbetsmarkna-den. Prognoser över arbetslösheten visar att denkvinnliga arbetslösheten ökar och att den kommer attgå förbi den manliga.I tillväxtpropositionen säger regeringen att den be-räknar att ca 80 000 jobb kommer att försvinna inomoffentlig sektor , jobb som tillstörsta delen innehas av kvinnor. Dessa kvinnorkommer, vare sig de vill eller inte, att tvingas tillbakatill hemmen, där de kommer att sköta allt hushållsar-bete gratis, där de kommer att sköta barnomsorgengratis, och där de kommer att sköta äldreomsorgengratis. Hur kan någon tro att det kommeratt finnas utrymme för avlönade jobb i hushållssek-torn?Mats räknade upp flera kända personer somär för en hemtjänstmarknad. Det säger sig självt attdet med eller utan statliga subventioner kommer attkosta att anlita ett hembiträde.Det blir därför - utan subventioner enligt - en liten lyxelit och med subventioneren litet större lyxelit som kommer att ha råd. Meddetta tänkande följer också underförstått att det för-värvsarbete som denna grupp av kvinnor utför ävenfackligt och politiskt är så viktigt att de måste avlastashushållsarbetet för att orka. De anser sig så kvalifice-rade att de kan driva den fackliga och politiska kam-pen å dessa hembiträdens vägnar. Jag skulle tippa attlönen för ett subventionerat hembiträde blir ungefärnetto . Med den lönen blir det inget över förhembiträdet att sin tur utnyttja hemservicen så att honockså kan delta i samhällsbygget. De som har råd kananställa ett hembiträde och därmed också köpa tid förfacklig och politisk kamp.Den danska hemservicen visar också att det intekan bli fråga om några högre löner. I en utvärderingsäger man att man även fortsättningsvis kommer attvara beroende av bidrag från staten, eftersom brukar-na inte vill betala mer för servicen än vad de gör . Om man höjer priserna tappar verksamheten ikonkurrens med brukarnas gör-det-själv-arbete. Bru-karna betalar , ochstaten skjuter till 85 danska kronor.I ett samhälle som strävar mot jämlikhet och därman för en politik för full sysselsättning, där lö-neskillnaderna mellan grupper utjämnas och där ut-bildningsresurserna fördelas jämlikt finns ingen platsför hembiträden därför att det bara är underprivilegie-rade som kan rekryteras till sådana uppgifter. Ingensom har valmöjlighet sätter sig i den svaga situationsom ensamarbete i en privat familj innebär.Sverige är ett föregångsland vad gäller kvinnorshöga förvärvsfrekvens. Vi har t.o.m. fått jämställd-hetspris. Det betyder inte att vi är bra, bara att vi ärbättre än de flesta andra länder. En förutsättning förkvinnors relativt höga förvärvsfrekvens är den offent-liga sektorn med bl.a. offentligt och solidariskt finan-sierade barnomsorg, sjukvård och äldreomsorg. Ge-nom att sänka tjänstemomsen och arbetsgivaravgifter-na dras pengar från den offentliga sektorn med ytter-ligare nedskärningar som följd.Eva har myntat begreppet "kvinnans vill-korliga frigivning". Hon syftade på utvecklingenunder 60-talet då samhället tog över ansvaret för densociala servicen, vilket ledde till att kvinnorna dökupp på arbetsmarknaden.