prot · GI09108 · 1995-05-18 00:00:00 — Dessa olikadelar är mer eller mindre självstyrande, men de saknarbra instrument för egengranskning och självsanering.Så sitter t.ex. den som på institutionen ansvarar förforskningen ofta också i både fakultetsstyrelsen ochdet forskningsråd som anslår medel för forskning ochforskarutbildning till institutionen och institutionensforskare inklusive den ansvarige själv. Utan att här gåin på detaljerna kan man konstatera att vissa besluts-gångar och ledningsfunktioner i leder tillatt universiteten är tröga och konserverande.En annan viktig bromskloss i det svenska universi-tetsväsendet är tjänstestrukturen. Tjänsterna - ad-junktstjänster, lektorat och professurer - är i regellivstidstjänster. När en gång för längesedan blev fader till den svenska trygghetslagstift-ningen på arbetsmarknaden tänkte han sig knappastatt det var på våra universitet som den skulle genom-föras.I dag tror jag att inte ens fackförbunden som käm-pat för universitetsforskarnas trygghet är helt nöjdamed resultatet. Unga forskare, den växande gruppenkvinnor i forskarkarriären, forskare från andra länderm.fl. kan inte komma in i universitetskarriären och fåringa tjänster på grund av orörligheten och stelheten itjänstestrukturen. De har alla mött skylten som har hängt ovanför ingången till de svenska uni-versiteten. På skylten står "fullsatt" eller möjligen"upptaget".Fakulteterna har naturligtvis fördelar, men de ärotidsenliga i sin nuvarande form. De är ett slags vat-tentäta skott i organisationen. De lägger hinder i vä-gen för många utbildningsvägar, dvs. för studenternasmöjligheter att välja ämneskombinationer. De utgörockså ett hinder för tvärvetenskaplig forskarutbildningoch forskning, t.ex. när det gäller regler för medels-tilldelning till doktorandtjänster, sättet att räknatjänstgöringstimmar och finansieringsformer för fa-kultetsöverskridande utbildningar och forskningspro-jekt.Grundutbildningen vid svenska universitet är i sto-ra stycken bra. Stagnationen i lärarkåren på grund avtjänstestrukturen har naturligtvis lett till att kvalitetenvarierar onödigt mycket. En del yrkesutbildningar harförlagts till universitet och högskolor utan att konsek-venserna har utvärderats ordentligt. Men de ses överför närvarande, och vi får hoppas att utredningen ledertill ökad kvalitet när det gäller de rena yrkesutbild-ningarna vid högskolor och universitet. Den socialasnedrekryteringen kvarstår som ett olöst problem. Enannan viktig fråga som delvis berör grundutbildningenär kompletteringsutbildningar för invandrare medyrkesutbildning och yrkeserfarenhet från sina tidigarehemländer. Här måste universitet och högskolor kun-na erbjuda individuellt anpassade kompletteringsut-bildningar.Forskarutbildningen håller sett i ett genomsnittgod standard, men den är alltför traditionell och stelför att svara mot förväntningarna på framsteg inomsvensk forskning. Antalet doktorandtjänster är förlitet, och de yngre forskarna har ingen möjlighet att fåegna medel för den vetenskapliga verksamheten. Deär hänvisade till att utnyttja handledarnas projektan-slag, vilket innebär att de som går i befintliga spårockså är de som kommer vidare i karriären. Hindrenför kvinnor i forskarkarriären är tydliga, men de åter-kommer vi till senare här i kammaren.Universiteten svarar för utbildning av forskare.Den sker som regel inom grundforskningen med stödav fakultetsanslag till universiteten och anslag frånforskningsråden. Alla de forskare som är verksammainom den tillämpade forskningen inom samhälletsolika sektorer inklusive forskningen inom industri ochnäringsliv, har sin utbildning inom . Fors-karutbildningen och grundforskningen är den tilläm-pade forskningens bas. Kvaliteten inom denna är ettvillkor för att skall stå sig i den internationellakonkurrensen. Det är därför olyckligt att grundforsk-ningen och forskarutbildningen har halkat efter jäm-fört med den tillämpade forskningen. Obalansenmåste rättas till. Jag nämnde tidigare att ca 40 miljar-der användes inom tillämpad forskning medan forsk-ningsrådens samlade resurser ligger kring 2 miljarder.Fru talman! Högre utbildning och forskning iSverige har allvarliga brister. Vad gör då regeringen?Budgetpropositionen innehåller inte mycket av kon-struktiva förslag. Man skär litet i fakultetsanslagen,och man går ett stort steg bakåt när det gäller dokto-randtjänster. Man tar bort . Man skär kraf-tigt på vissa håll, t.ex. på SLU och Skogs- och jord-bruksforskningsrådet. Och så plussar man på litetgrand på några få ställen.Den borgerliga regeringens frigörande av universi-teten liknades i inledningen vid ett försök att släppafåglarna fria - ett försök som misslyckades för ställde ut burarna men glömde att öppna dörrar-na. Att socialdemokraterna nu går omkring och ändrarpå matransonen för de instängda fåglarna gör intesaken bättre.Miljöpartiets utbildningsprogram arbetar på ettannat sätt. Vi föreslår att tjänstestrukturen ändras såatt universitetens livstidstjänster ersätts av en radtjänster på olika nivåer med tidsbegränsade förord-nanden. Därmed ökar rörligheten mellan olika uni-versitet, mellan universitet och näringsliv och mellansvenska och utländska universitet. Vi anslår i budge-ten 187 miljoner så att doktorandtjänsterna kan byg-gas ut med ungefär 300 platser.Vi vill behålla bl.a. med motiveringatt studenterna skall kunna resa inte bara hem, utanockså mellan olika universitet.Vi har ett program för ökad jämställdhet vid uni-versiteten. Vi vill att i samarbete meduniversitet och högskolor och de fackliga organisatio-nerna skall ta fram organisationsförslag som elimine-rar nackdelarna med fakultetsgränser och cirkulärabeslutsgångar och hjälper universitet och högskoloratt få fram effektiva ledningsfunktioner.Högskoleverket förutsätts i det sammanhangetockså ge regering och riksdag information om vilkaförändringar i lagar och regelverk som är nödvändiga.Högskoleverket bör också få i uppdrag att se översakkunnigeförfarandet vid forskningsrådens anslags-bedömningar så att t.ex. oberoende internationellasakkunniga anlitas i större utsträckning och att manfår en samordning mellan universitetens planering ochforskningsrådens anslag.Vi föreslår att obalansen mellan tillämpad forsk-ning och grundforskning åtgärdas genom ett särskiltgrundforskningsavdrag som skall införas på alla me-del som används för tillämpad forskning. Dessa medelskall föras över direkt till grundforskningen. Avdra-gets storlek kan vara t.ex. - det är vårt förslag.Det skulle innebära i praktiken att den tillämpadeforskningen får ett blygsamt rationaliseringskrav,vilket som regel borde vara lätt att uppfylla utan av-kall på vare sig kvalitet eller forskningsvolym. Mendet innebär också att grundforskningen skulle få ca2 miljarder i förstärkning, alltså lika mycket somforskningsråden har totalt. Dessa fördelas påfakultetsanslag till universitet och i vissa fall högsko-lor samt till de sex forskningsråden.En viss del av denna mycket stora förstärkningskall öronmärkas för finansiering av yngre forskaresvetenskapliga verksamhet. Fakultetsanslagen skallvara villkorade med åtgärder för att öka kvaliteten iforskarutbildningen varvid särskilt beaktas speciellaåtgärder för att åstadkomma likvärdiga betingelser iforskningskarriären för kvinnor och män.En särskild utredning skall tillsättas med uppgiftatt granska rationaliseringsåtgärderna inom den till-lämpade forskningen, med speciell uppgift att bevakaatt forskning inom särskilt angelägna forskningsom-råden ej försvagas.Vi vill också villkora en del av användningen avde stora resursförstärkningarna med en tydlig anpass-ning till behovet av forskning inom speciellt viktigaforskningsområden t.ex. miljöområdet.Fru talman! Ytterligare en fördel med Miljöparti-ets förslag är att det inte kostar staten något att ge-nomföra det. Det belastar inte budgeten med en endakrona. Kanske är det så att det öppnar åtminstone endel av burarna så att fåglarna kan flyga fritt.Jag yrkar bifall till reservationerna 50, 58 och 59,men står självfallet bakom de många reservationersom vi har när det gäller högskola, högre utbildningoch forskning.Anf. 12 ()Fru talman! Att har ett stortintresse för utbildningsfrågor visar partimotion,kommittémotion och enskilda motioner under allmän-na motionstiden från av Kristdemokraternasledamöter. Med utbildning och forskning kan vi låtatusen blommor blomma. Utbildningen blir allt vikti-gare som ett led i att få ned arbetslösheten och få enökad tillväxt. Utbildning ger högt självförtroende ochökar kreativiteten hos den enskilda människan. Redanvid inlärningstillfället blir man försatt i en forsk-ningssituation genom nyfikenheten att få veta mera.Kristdemokraterna anser att det är förödande attinte Socialdemokraterna för en mera långsiktig poli-tik. Jag efterlyser en satsning där vi gemensamt tarfasta på , kunskapens förlovade land. Vi skallalla tillsammans hålla den kunskapsfanan högt.Jag vill citera universitetskansler :"Att står inför stora problem behöver intepåpekas. Dessa kommer att ägnas stor uppmärksam-het och föranleda politiska åtgärder. Vi menar att detär av stor vikt att satsningar på den högre utbildningenoch forskningen karaktäriseras av långsiktigt tålamod.Den politiska uppslutningen att satsa på kunskap ochkompetens är därför välkommen och ett steg i rättriktning, men ett alltför kort politiskt perspektiv kanleda till besvikelse och att fortsatta nödvändiga sats-ningar på kunskap och kompetens uteblir.Många brottas med frågan: Vågar vi ta ste-get? Jag skulle snarare vilja avsluta frågan: Hur skullevi våga att inte våga? "Där slutar citatet av universitetskansler grundläggande värderingar ärsjälvreglering och lärande, professionell kultur, jäm-ställdhet, internationell perspektiv, tydligt ledarskap,studenten i centrum samt samverkan med intressen-terna. Detta kunde lika väl stått som deviser i ettkristdemokratiskt program för högre utbildning.Kristdemokraternas högskolepolitiska programuttrycker:"Kunskapssynen är grundläggande för all utbild-nings inriktning. Kunskap är något vidare än resultatetav faktamottagning. Den innefattar också känslor,attityder och den inre intuitiva uppfattningen. Kun-skapsbegreppet bör kopplas mer till begreppet insiktän åsikt, mer till vishet och omdöme att hantera sinkunskap än till att blott och bart öka sina faktakunska-per.Varje samhälle behöver dessutom en bärande etiskstruktur. Kunskaps- och informationssamhället ställerhöga krav på människors etiska medvetenhet och enförmåga att bearbeta och ta ställning i etiska frågorutifrån en helhetssyn. "Fru talman! Utredningen om en samvetsklausul ihögskoleutbildningen menade att studenter bör ges rätt attöverklaga beslut om deltagande i obligatoriska ut-bildningsmoment. Detta ser somen viktig fråga för elevernas rättssäkerhet.Fru talman! Då forskningen på alla områden ärviktig för utveckling och kvalitet, så behövs fleraknutpunkter för forskning i universitets- och högsko-lenätet.Inför nästa budgetperiod bör regeringen kommamed en plan som tar sikte på att ge några högskolorfasta forskningsresurser.De små och medelstora högskolorna är viktiga förkunskapsspridningen. De är ett stort stöd för det loka-la och regionala näringslivet. Det är med viss stoltheti rösten man i en medelstor kommun talar om sinhögskola. Dessa högskolor måste utvecklas kvalitativtoch kvantitativt.Jag är personligen stolt över växtkraften hos hög-skolan i , i och Lant-bruksuniversitetet i . Men jag skall inte stannavid det. Alla vi kristdemokrater är naturligtvis stoltaöver våra högskolor och universitet. Givetvis värnarvi alla om högskoleutbildningen i våra län. Utbild-ningsnivån i ett geografiskt område får allt störrebetydelse för kompetensutvecklingen och möjlighetenatt hävda sig inom landet och internationellt.Informationstekniken är den mest dramatiska hän-delsen efter . Den ökar kommunikationeninte bara tekniskt. Den binder också oss människorsamman oavsett var vi bor i världen. Det gäller attkunna styra den information som man vill ta till sig.Med IT förbättras lärarrollen på alla nivåer. Det ärdärför oerhört viktigt att lärarutbildningarna innehål-ler träning i informationsteknik.Skolverket måste se till att resurser avsätts för lä-rarutbildning, se till att satsning på undervisningsma-terial genomförs och samla in internationella erfaren-heter.Staten kan tillsammans med kommuner ochlandsting se till att alla får del av tekniken. Inte minstpå högskole- och universitetsnivå ger den möjlighettill ett kunskapsutbud som inte en enskild lärare kangreppa.Behovet av tekniskt och naturvetenskapligt utbil-dade diskuteras mycket och gärna. Att behovet finnsär riktigt. Det är också här vi har en stor chans att visavår kompetens i Europasamarbetet. Det är dock intebra med kraftiga tillfälliga utbildningssatsningar.Kristdemokraterna anser att en permanent utbyggnadskall ersätta den tillfälliga satsningen. Det är bättre att3 000 nybörjarplatser inom naturvetenskap och teknikinrättas från . Det blir bättre kvali-tet på lärarresursen med en permanent utbyggnad. Detställer inte till kaos för kommunerna med studentbo-städer osv. Resursutnyttjandet blir bättre.Vi kristdemokrater vill slå vakt om kulturbärarna isamhället. Därför måste humanioras villkor stärkas.Också här bör 3 000 platser inrättas för permanentutbyggnad.Fru talman! Forskning föds inte ur ett vakuum.Forskningen ingår i en process för att driva utveck-lingen framåt. Forskningen startar inte vid en noll-punkt, och kunskapsutvecklingen har inget slut. Ut-bildning och forskning tillhör intellektuellainfrastruktur. vill utveckla dennainfrastruktur. Därför måste det finnas ett system medsuccessivt förbättrade villkor också för doktorander.Kristdemokraterna ställer inte upp på en återgångtill utbildningsbidrag. Utbildningsbidragen har storanackdelar. De utgör t.ex. under hela den fyraårigastudietiden samma låga ekonomiska ersättning, gerinte skydd vid sjukdom och utgör ingen tjänst medden studiesociala trygghet som det innebär. Det ärbättre att i en trappa börja första året exempelvis medutbildningsbidrag. Detta år kan kanske kombinerasmed förvärvsarbete. Man kan kanske också spara iförväg , försöka leva billigare osv. Det ärviktigt att vi får en ökad genomströmning av forskar-studerande och flera disputationer.Beträffande min egen motion om möjligheter tillforskning för lärare är jag tacksam för att regeringenaviserar att göra en översyn över lärarutbildningenoch där ta upp frågor om yrkesverksamma läraresmöjlighet att arbeta med forskning. Det är viktigt,som utskottet också säger, att använda lärarnas erfa-renheter och att ge fler möjligheter till forskarutbild-ning.Jag som själv är lärare har mött ett antal kollegersom på bekostnad av egen fritid och ekonomi valt attutbilda sig för forskning. Men flera har hoppat av påvägen. Den tunga studietiden, ofta vid sidan av hel-tidsarbete som lärare, och ekonomiska förluster ge-nom dryga resekostnader och kostnader för litteraturgör att flera inte orkar fortsätta.Det är tragiskt att forskare och skolans personalinte möts. Lärarna använder ju vetenskapligt utforskatmaterial i sin undervisning. Men mycket av den all-männa forskning som sker är svårtillgänglig. Denborde systematiseras genom forskningsöversikter.Ett bifall till regeringens begäran om att få inrättaprofessurer vid universitet och högskolor tycker vikristdemokrater skulle vara en onödig centraliseringoch styrning från regeringens sida. Detta klarar uni-versitet och högskolor själva. Därför ställer vi inteupp på detta.Fru talman! Det finns mycket av olika områdensom skulle behöva analyseras var för sig. Ett exempelär orättvisan när det gäller tandläkare utan AT-tjänstgöring som utexamineras med demsom har AT-tjänstgöring. Det är fel när förutsättning-arna ändras under pågående utbildning.Vi vill också påpeka att invandrare med akade-misk utbildning eller annan yrkesutbildning snarastefter ankomsten till måste få sin utbildningjämförd med motsvarande svensk och få komplette-rande utbildning.Kvalitetspremien enligt tidigare beslutbör stå kvar. Vi vill ha ett långsiktigt arbete med ut-vecklingens kvalitet. Vi tycker också att det är ange-läget med sommaruniversitetet för högskolan ochuniversiteten. Vi har även ställt upp med ytterligareanslag till Waldorfdelen i Kungälv.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 2 iUbU13 samt 15 och 20 i UbU15. Naturligtvis står jagbakom våra övriga reservationer.Anf. 13 () replikFru talman! När läser högt urpartimotionen i syfte att väcka intresse kan jag intelåta bli att begära ordet. Det gäller bl.a. samvetsklau-sulen. Men utredningen var ett svidande nederlag förkds. Den kom ju fram till att det inte finns behov aven samvetsklausul i vårdutbildningarna. Det här äringet problem. Att nu försöka plocka poäng på skriv-ningar i utredningen tycker jag faktiskt är övermaga.Utskottets grundläggande uppfattning vid behand-lingen av frågan var att varje patient som söker hälso-och sjukvård alltid skall vara säker på att få den vårdoch den behandling som situationen kräver. Patientenskall vara garanterad att bli behandlad av personalsom är utbildad och kompetent för uppgiften.Denna princip ställer naturligtvis höga krav på pa-tientorienterade utbildningar. För att vårdpersonalskall erhålla och ha den kompetens som samhälletfordrar får det i princip inte finnas utrymme för enstudent att vägra genomgå obligatoriska kursmoment.Anf. 14 ()replikFru talman! Jag läste inte högt ur en partimotion,utan jag läste högt ur en reservation som jag sedanyrkat bifall till. När man yrkar bifall till en reservationanser jag att man något måste klargöra för kammarenvad det är man yrkar bifall till.Vi kristdemokrater anser att nämnda behov finns.För studenternas rättssäkerhet vill vi därför ha ensamvetsklausul.Anf. 15 () replikFru talman! fördes en dis-kussion om detta. var den infekterad. Det kanjag väl inte frångå. Men jag bidrar väl till det, efter-som jag reagerar så starkt här.Jag ber om ursäkt om jag påstod att Ulla-BrittHagström läste högt ur partimotionen. Ni är i varjefall ensamma om att anse att nämnda behov finns. Attdetta är ett problem tycker jag att ni skall framställapå ett tydligt sätt.Anf. 16 ()replikFru talman! Om vi kristdemokrater är ensammaom att anse att problemet finns och om att se till attproblemet löses är det väl ändå tur att vi finns repre-senterade här i riksdag. Därmed finns detnågon som står upp för det här behovet och som villbevaka att samvetsklausulen finns kvar.Anf. 17 ()Fru talman! Många problem måste lösas, nya tan-kar tänkas och idéer prövas på ett nytt sätt. För dennamänskliga aktivitet är den svenska högskolan, medgrundutbildning och forskning, vårt främsta forum.Högskolorna består såväl av gamla ärevördigainstitutioner som som av nya,fortfarande rätt små, enheter - kanske lika ärevördiga,men nya och unga - som /. Dy-namik och nytänkande finns inom små och stora enhe-ter med deras traditioner och arbetsmetoder. De härarbetsmetoderna och traditionerna kan skilja sig frånvarandra. Men det är mångfalden som är viktig, ochden bör främjas.Högskolans centrala roll är - det är vi naturligtvisöverens om - oomtvistad. Vi socialdemokrater anseratt det är mycket viktigt att markera att högskolan isin verksamhet skall främja det demokratiska samhäl-lets grundläggande värderingar. Högskolan skall be-fordra jämställdhet och rättvisa levnadsvillkor förmänniskor i vårt land och i alla delar av världen. Denskall också erbjuda kvalificerad utbildning för ett rikt,varierat och dynamiskt arbetsliv liksom utföra forsk-nings- och utvecklingsarbete så att samhället och vårtnäringsliv kan förnyas.Efter den här lilla upptakten vill jag poängtera attdet, trots betänkandets omfattning, handlar om ettmellanår i högskolans planeringscykel. En rad motio-ner har avstyrkts just av det skälet. Det är också skälettill att jag vill yrka avslag på en rad reservationer somsärskilt tar sikte på olika former av planer för lång-siktig planering. har vi att vänta meragrundläggande förslag från regeringen beträffandebåde grundutbildning och forskning. Debatten om demera genomgripande verksamhetsförändringarna fåranstå till dess. Det finns många motioner med godaidéer, men goda idéer kräver analys.Jag vill också gärna säga att jag helt kommer atthålla mig till betänkande 15. senare med kommentarer kring betänkande-na 12 och 13 samt kring några delar i betänkande 15som främst handlar om forskningsfinansiering.Jag vill säga till mina meddebattörer att jag intehar en chans att kommentera alla de 61 reservationer-na. Detta är inte uttryck för en brist på respekt föråsiktsyttringarna utan mera ett uttryck för respekt förkammarens tid.Informationsteknik är, och kan i ännustörre utsträckning bli, ett alldeles utomordentligtredskap för att bygga upp kunskap, förmedla kunskapoch lagra kunskap för framtida behov. IT kan använ-das för att skapa kontakt mellan människor, t.o.m. påmycket långa avstånd. Trots att vi tycker att utveck-lingen går snabbt och förundras över vad som kanåstadkommas 1995, har vi inte en chans att föreställaoss vare sig användningsområden eller konstfärdighe-ten hos den IT som tillhör vardagen.Regeringen har naturligtvis varit uppmärksam på dendynamiska kraft för människor och samhälle somligger i att IT utnyttjas och blir tillgänglig för bådeunga och gamla - för skolbarn, forskare och lärare.Regeringen har således tillsatt en kommission för attfrämja bredden i det här. Dessutom har ett ungdomensIT-råd inrättats. Trots de ambitioner regeringen harredovisat i budgetpropositionen finns det några reser-vationer på det här området. I ingen av dessa går manegentligen emot de åtgärder som regeringen redovisar.Jag uppfattar i stället att reservationerna mest handlarom att försöka bevisa att man själv visst är ännu litetbättre, och det må ju vara tillåtet.Fler behöver skaffa mer kunskaper, oavsett vil-ken nivå de startar från eller var de befinner sig ilandet och i sina egna liv. Därför satsar vi socialde-mokrater på vuxenutbildning, på folkbild-ning och på möjligheter för fler kvinnor att bli profes-sorer så att ytterligare fler kvinnor skall finna detmödan värt att skaffa sig en forskarutbildning. Vi villockså ge människor med samhällsvetenskaplig gym-nasieutbildning möjlighet att läsa naturvetenskap ochteknik, och vi vill bredda basen i de mindre och me-delstora högskolorna. har det dessutomtillsatts en kommitté som skall jobba fram en strategiför distansutbildning. Ett öppet folkuniversitet liggerinom räckhåll.Det jag nu har nämnt är exempel; det finns fler.Sammantaget kan de här exemplen och åtgärderna omman så vill gärna kallas för en plan för en långsiktigkunskaps- och kompetensutveckling. Att, som mode-raterna gör i sin reservation nr 4, kräva planmässighettycker jag bitvis är att slå in öppna dörrar. Man kan-ske i stället kan ägna kraften åt att banka på stängdadörrar.Jag vill emellertid återkomma till de mindre ochmedelstora högskolornas roll när det gäller långsiktigkunskaps- och kompetensutveckling. Alla högskolorutgör kraftcentrum när det gäller kunskapsutvecklingoch kunskapsspridning. Möjligheterna för fler attskaffa sig högskoleutbildning ökar om tillgänglighe-ten ökar. Tillgängligheten ökar om platsantalet ökaroch om utbildningen är väl spridd över landet.De största universiteten kan knappast bli större;det råder det enighet om. Det är också därför somutbyggnaden nu i stor utsträckning sker vid de mindreoch medelstora höskolorna. Så var minsann inte alltidfallet under den förra regeringen. I opposition fick visocialdemokrater ibland baxa på så gott vi kunde.Både små högskolor och stora universitet skallspela en roll i de nationella utbildningssträvandena.Samtidigt är det tydligt att högskolorna betyder någotalldeles speciellt för de regioner de verkar i. Samspe-let mellan högskolan och den region där den finns ärbetydelsefullt för alla parter. Men om en mindre hög-skola skall kunna utgöra den kraftkälla som mångaönskar, då måste forskningen förstärkas och utbild-ningsutbudet måste breddas. Samma måttstock förgod kvalitet måste dessutom användas vid alla lärosä-ten.