prot · GI09121 · 1995-06-15 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:121Torsdagen den 15 juniKl. 9.00 12.27Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------------1 § PartiledardebattAnf. 1 ()Fru talman! Så här vid slut är det na-turligt att se tillbaka på vad som hänt sedan valet ihöstas. I särklass viktigast är att medborgarna i folk-omröstning beslutat om inträde i EU och attvi deltar fullt ut i det europeiska sam-arbetet - detta efter den borgerliga regeringens förar-bete och utan att den socialdemokratiska ens kundesamla sig till en ståndpunkt i frågan.Den nya regeringen var sedan i och för sig snabbmed att driva igenom skattehöjningar på över 50miljarder kronor och därtill en rad återställare på t.ex.arbetslivets område. Men i övrigt går förändringsarbe-tet trögt. Nödvändiga beslut på det ekonomiska områ-det skjuts . uppträder inte precissom pådrivare i . Och även när det gäller väl-färdssamhällets utveckling böjer sig regeringen företablerade intressen bakom den modell som fungerardåligt. Den stigande framtidstron under fyrpartirege-ringen har därmed förbytts i en stark övervikt för demsom befarar sämre tider.Det har sitt intresse att jämföra regeringens be-dömningar och politik med den socialdemokratiskapartimotion som väcktes . Den varmest en stridsskrift inför valet med råskäll mot deborgerliga. Men där avgavs också tydliga löften. Medsocialdemokratisk politik skulle bruttonationalproduk-ten öka 1995 . Den öppna arbetslöshetenskulle dessutom pressas ner under 5 %.Nu redovisar regeringen att tillväxten kommer attstanna både och . Ändå liggerman högt jämfört med andra bedömare. På litet längresikt räknar regeringen med att tillväxtutrymmet blirmindre än . Det är en förfärligt dålig siffrabåde i historiskt perspektiv och jämfört med andraländer. Skulle den bedömningen visa sig vara riktig,kommer att fortsätta sin snabba utförsåkning iden internationella välfärdsligan för att snart inta enbottenplats bland industriländerna.Regeringen visar också en betydande pessimismbeträffande arbetslösheten. Den väntas sjunka endastlångsamt för att stabiliseras kring ca10 % totalt sett - nära 500 000 personer. Den öppnaarbetslösheten bedöms fastna och alltså intepå denna sidan komma ner under den nivåsom angavs som möjlig att uppnåredan 1995. Det är en katastrof för socialdemokratiskpolitik - och naturligtvis för alla dem som drabbas.Men det finns inget ödesbundet i detta dystra sce-nario. Framtiden blir vad vi gör dentill. Vi moderater vill rikta in den ekonomiska politi-ken på tillväxt, på nya jobb och på budgetsanering. ordningen, inte därför att vi med tillväxt- ochsysselsättningsstimulerande insatser kan undvikanödvändiga saneringsåtgärder. Men dessa senaremåste utformas så att de inte motverkar utan befräm-jar ekonomisk tillväxt och aktivitet. Saneringspoliti-kens syfte är inte att strama åt utan att frigöra resurserför ekonomisk utveckling.Under arbetet med konvergensprogrammet har vifått veta att tillväxten tänker regeringen ta itu med tillhösten. Men redan nu måste finanspolitiken avvägasså att den inte framkallar en recession . Fråndenna synpunkt är skattehöjningar inte likvärdiga medbesparingar. Vad som måste eftersträvas är utgifts-minskningar, skattesänkningar och avregleringar, somverkar stimulerande på arbete, företagande och spa-rande.Fru talman! Regeringen har offentliggjort sittförslag till konvergensprogram. Det är bra att manverkar ta konvergenskraven på allvar. Och de budget-politiska mål som ställs upp för att stabiliserastatsskulden och eliminera underskottet i de offentligafinanserna finns det inget att invända emot. Men en-ligt vår mening uppnås inte dessa mål med av rege-ringen angivna medel. Felet är att kompletteringspro-positionen från början pekats ut som den ofrånkomli-ga basen.Vi moderater vill redan nu binda oss för ett starka-re budgetsaldo 1998. Men än viktigare är att våraförslag har en helt annan fördelning: större utgifts-minskningar, som inte bara gör skattehöjningar onö-diga utan därutöver ger utrymme för betydande skatte-lättnader. Tillsammans med våra förslag till avregle-ringar, inte minst inom arbetslivets område, öppnardetta för en snabbare tillväxt och för tillkomsten avflera nya jobb där de måste komma till stånd, nämli-gen inom den enskilda sektorn.Regeringen erkänner nu att det fattas bortåt 20miljarder kronor för att få bort underskottet i de of-fentliga finanserna till 1998. Men varför skjuter ni dåbeslutet om åtgärder ? Ett klart besked nuskapar mycket större trovärdighet kring beslutsamhe-ten att reda ut ekonomiska problem ochskulle därmed få en välgörande effekt på räntan ochkronans värde.Samma förhållande gäller beträffande Riksbanken.Enligt konvergensprogrammet avser regeringen attlägga förslag beträffande riksbankschefens ställning.Men detta är inte allt som krävs för att ge Riksbankendet oberoende som förutsätter.Här kommer även in frågor som rör fullmäktigessammansättning, mandatperioden osv. Och återigen:Varför inte göra detta snabbt, om det nu ändå måstegöras?Ett beslut som regeringen har fattat är att inte nu tabeslut om svenskt deltagande i EMU:s tredje fas, närvi väl uppfyllt konvergensmålen. Det ger inget över-tygande intryck att ägna stort utrymme i programmetsinledning åt att förklara att man inte vet om man villvara med fullt ut i det europeiska valutasamarbetet.Det vill vi moderater att skall, så snart vi kanoch får.Fru talman! Regeringens tvekan och tövan, somnaturligtvis bottnar i splittringen i de egna leden,framträder även i andra avseenden i förhållande tillEuropa. Beskedet att vill delta i Schengen-samarbetet dröjde så länge, att det gav utrymme förkritik att togs med överraskning. Men frirörlighet för människor inom EU ligger ju redan i vårtmedlemsavtal. Det är ingen överraskning.I den aktuella debatten om Europasamarbetetsframtid har socialdemokraterna en benägenhet attundvika ställningstaganden och att fly till egna hjärte-frågor. Men den som ställer sig vid sidan av förverk-ligandet av det fredsprojekt som EU i grunden utgörriskerar att marginaliseras och bli utan inflytande.Viktigast för i det kommande översynsarbetetär att verka för till hela , ochdå måste vi också vara beredda att finna institutionellalösningar som gör denna utveckling möjlig.Mer överraskande än att regeringen saknar till-växtstrategi och Europastrategi är att socialdemokra-terna trevar och vacklar även på det sociala området.Jag tänker då kanske inte i första hand på att manförst våldsamt kritiserade den borgerliga sänkningenav kompensationsnivån inom socialförsäkringarna till80 % för att nu själv förorda 75 %.Mer avslöjande är t.ex. det långa dröjsmålet medatt utfärda nya direktiv till Sjuk- och arbetsskadebe-redningen, vars uppdrag bygger på en av krisuppgö-relserna . Och när de äntligen före-ligger, innebär de ett stopp för en mer genomgripandereform, där sjukförsäkringen samordnas med arbets-löshetsförsäkringen till ett komplett skydd mot olikainkomstbortfall.De nya direktiven tillåter dessutom endast en lös-ning av sådana nyckelfrågor som antalet karensdagar,möjligheterna att variera försäkringsskyddet efter denförsäkrades livssituation, avvägning mellan obligato-riskt skydd, kompletterande försäkring och eget spa-rande m.m.Återigen har alltså inre motsättningar och ideolo-gisk motvilja lett till dröjsmål och halvmesyrer. Si-tuationen blir inte bättre av att regeringen söker sam-verkan med partier som strävar i en annan riktning änden som är nödvändig beträffande ekonomin, densociala tryggheten och inte minst Europa.Kontrasten är stor mot det som sker i vårt grann-land . Där står en nytillträdd socialdemokra-tisk statsminister och en moderat finansminister förlångtgående utgiftsminskningar, skattelättnader, störreflexibilitet på arbetsmarknaden, privatisering och enklar satsning på jobb i småföretag och i tjänstesektorni stället för offentlig verksamhet. Tillväxttakten ärlångt högre och utsikterna till att uppfylla konver-gensmålen klart bättre än för Sverige.Regeringens dilemma är att när andra skall bedö-ma vad som i görs för att få bukt med våraproblem kan det alltid hävdas att regeringen inte görallt som är parlamentariskt möjligt. Man kommer attpeka på att det stora oppositionspartiet är berett - ja,rent av driver på - att snabbare återupprätta vårt landsom tillväxt- och företagarnation. Och det kommer vimoderater att fortsätta att göra, nu närmast i den kam-panj som stundar inför EU-valet i höst.(Applåder)Anf. 2 () replikFru talman! Jag skulle vilja ställa några frågor tillLars . Han började med att säga att det varnaturligt att se tillbaka. Jag hoppas att den här partile-dardebatten kommer att vara en debatt där vi blickarframåt. Jag tror att vi skulle må bra av det, inte minst iden politiska debatten.De framtidsvisioner berörde hand-lade om EU-inträdet. Vi är ju redan där, men fråganär hur fortsättningen skall bli. Jag skulle därför viljaställa två frågor.Anser att skall arbeta aktivtför att vi skall få en fullt ut gällande gemensam utri-kes- och säkerhetspolitik, dvs. ett avskaffande av detveto som finns för enskilda länder? Anser mode-raterna att bör sikta in sig på ett medlemskap iNATO, vilket ju är en av de stora stötestenarna ochaktuella debattfrågorna inom den gemensamma utri-kes- och säkerhetspolitiken ? Det är de två frå-gorna.Vidare jag vill ta upp något som mer rör den inri-kespolitik och den samhällsutveckling som vi stårinför. säger att vill hastörre utgiftsminskningar och skattelättnader. Jagantar att det betyder större utgiftsminskningar för dengemensamma sektorn, men jag skulle vilja ha en pre-cisering. Vad är det som skall minskas? Jag skulleockså vilja veta vad det är för skattelättnader LarsTobisson talar om. Vilka är det som skall få sänktaskatter enligt ?Jag skulle också vilja veta på vilket sätt de sane-ringar man har tänkt sig kommer att frigöra resurser.På vilket sätt frigörs resurser när det som beslutadeshär i går blir verklighet, nämligen sänkt a-kassa,sänkt sjukförsäkring och sänkta barnbidrag? Vilkaresurser tillför detta samhället? Vilka resurser tillförs isamhället, när vi skär ner på barnomsorgen, äldreom-sorgen, sjukvården och utbildningen och låter100 000 kvinnor gå ut i öppen arbetslöshet? På vilketsätt tillför detta samhällsutvecklingen någonting posi-tivt?Anf. 3 () replikFru talman! Det var många stora frågor för ettsnabbt och kort replikskifte. Vad beträffar våra ut-giftsminskningar och skattelättnader har GudrunSchyman haft goda tillfällen, ända , tillatt ta del av dem när de har presenterats.Låt mig bara säga att syftet med detta, liksom medavregleringarna, är naturligtvis att frigöra möjligheterför enskilda personer och enskilda företag att erbjudade jobb som vi alla är överens om måste komma i denenskilda sektorn. Det gör man inte genom att höjaskatter på företag och på investeringar, vilket är denaktuella politiken.Gudrun hade också två precisa frågorom EU. Det är självklart att vi arbetar för att forma engemensam utrikes- och säkerhetspolitik. Men när detgäller de intressen som har direkt beröringmed, förbehåller vi oss fortsatt vetorätt. Vi kommerinte att gå över från mellanstatligt till överstatligtbeslutfattande.Vi har självklart inga ambitioner att begära med-lemskap i NATO. Jag tror inte att NATO är öppet fören medlemsansökan från . Det skulle bli gans-ka stora problem för NATO att hantera de försvars-frågor som vi skall klara på egen hand.Anf. 4 () replikFru talman! Det är alldeles riktigt, ,att jag har haft möjlighet att studera moderaternasmotioner och förslag. Men eftersom det här är etttillfälle för många fler, också utanför denna kammare,att ta del av partiernas olika ställningstaganden, tyckerjag att det är bra om vi kan vara så konkreta och tyd-liga som möjligt. Det är bra om vi kan tala i klarspråk,så att så många människor som möjligt förstår vilkenpolitik de olika partierna står för.Jag tror nämligen att många i dagens politiska de-batt blir förvirrade av att allting låter likadant. Allt ärväldigt svepande och ligger på ett väldigt generelltplan. Jag vill faktiskt veta - det måste ju som väl sitter i finansutskottet kunna tala om -vilka personer, vilka inkomstlägen, är det som skall fåsänkt skatt? Vilka företag är det som skall få sänktskatt?Det är ju faktiskt så, , att går vimot en allt större tudelning av samhället och av eko-nomierna, både för enskilda individer, för familjer,för hushåll och för företag. De som har litet får alltmindre, och de som har mycket får allt mer. Dettaskapar ekonomiska orättvisor och växande klyftor,och detta i sin tur skapar misär. Arbetslösheten spelaren stor roll och skapar social oro. Det finns en ut-veckling som jag är väldigt oroad av och som karak-teriseras av ökande klassklyftor.Jag undrar om är medvetna om detta,eller, om ni är det, om ni bryr er om det. Era förslag,så som jag har läst dem, innebär faktiskt att männi-skor som har arbete och som tjänar bra skall få skatte-lättnader, och människor som är arbetslösa eller somtjänar litet skall dra åt svångremmen ännu mer. Storaföretag som gör stora vinster skall få mer skattelättna-der, och små företag får gneta på bäst de kan.Denna tudelning är någonting som vi i Vänster-partiet vill komma bort ifrån. Därför undrar jag hurModeraterna ser på det här. Är ni inte oroade överdenna samhällsutveckling? Vad är ert recept för att fåså många människor som möjligt i arbete med möjlig-het att leva ett rimligt, normalt och värdigt liv?Anf. 5 () replikFru talman! är ett högskatteland. Ingenannanstans är skattetrycket så hårt. Det betyder attäven människor med lägre inkomster belastas medmycket hårda skatteuttag. Vad vi går in för, när visäger att vi skall sänka skatter på arbete och företa-gande, är naturligtvis att vi skall göra det över helalinjen.Vi är det enda parti som konsekvent går in för atthålla nere kommunalskatten och t.o.m. ger tillkommuner som sänker kommunalskatten, den skattsom drabbar rakt över, och som faktiskt på det visetblir hårdare för dem som har lägre inkomster.Anf. 6 () replikFru talman! Det var väl ett förväntat replikskifte.Jag tänkte försöka med en annan vinkling på dethär. talar om tillväxt och nya jobb. Ärdet känt för och att engammal traditionell tillväxt inte leder till specielltmånga nya jobb? Det är därför som det är så viktigtatt göra det som inte vill, nämligenskatteväxla - sänka skatten på arbete och höja skattenpå energi, råvaror och utsläpp. Den typen av tillfälligtillväxt kan ge jobb. Men den tillväxt som Moderater-na talar om ger inga jobb.Dessutom talas det litet slarvigt om tillväxten frånLars sida. Om man sänker bidragen förarbetslösa och för andra som har det svårt, leder detdå till att ekonomin hålls i gång eller inte? Är inte ertrecept, att de som har det svårt skall få det sämre, ettsätt att i själva verket stagnera ekonomin?Sedan till det här med marknaden. Marknadenskall lösa alla problem. Men står inteens för marknadsekonomi. De står för särintressen.Skulle driva marknadsekonomin till vadden verkligen betyder, då skulle man låta marknadenstyra energipolitiken t.ex. Och skulle kärnkraftsbo-lagen inte vara subventionerade genom att staten skallbetala försäkringspremierna. Varför låter ni intemarknaden komma in även på energipolitiken? Varförlåter ni inte marknadens aktörer stå för miljökostna-derna, de externa kostnaderna för sin verksamhet?Det är ju det som är marknadsekonomi.Moderaternas typ av marknadsekonomi är att pri-vatisera vinsterna och socialisera kostnaderna!Anf. 7 () replikFru talman! Det är inte oväntat att jag har en heltannan syn på dessa frågor än . Hanpåstår att den politik som vi står för inte leder tilltillväxt. Men då borde han nästan vara glad. Såvitt jagförstår är det ett mål för att skapa noll-tillväxt, att verkligen inte få några förändringar. Därhar vi inte alls samma syn.Problemet för er är att när det verkligen blir noll-tillväxt, som vi tyvärr har, lider människor av dennakris och då får vi de yttringar i form av arbetslöshetsom vi nu kan avläsa. Då börjar ni tala om att ni kanskapa sysselsättning på annat sätt. Det går inte, ochdet har ingen annan heller klarat av.Likaså anklagar man oss för att inte tro på mark-naden och man anför energipolitiken. Men vi hardrivit på och fått till stånd nu när även Socialdemo-kraterna ställt upp en avreglering av elmarknaden. Detär ett tecken på vad vi driver. Motsatsen är att BirgerSchlaug nu vill inrikta sig på att förbjuda kärnkraft.Det har vi ingen förståelse för.Anf. 8 () replikFru talman! Jo, det är sant att villförbjuda kärnkraft från ett visst årtal, t.ex. år 2010.Vad jag talade om är det som är heligt för : marknaden.Varför låter inte sitt genuina mark-nadstänkande tränga in på energipolitiken? Varför gårman emot exempelvis miljöavgifter? Varför går manemot skatteväxling? Varför går man emot skatter påde externa kostnader som viss verksamhet ställer tillmed? Varför gillar man inte uranskatt? Varför gillarman inte koldioxidskatt? Det handlar alltså om sådanaskatter som betalar för det som verksamheten ställertill med.Det är sant att inte är ett tillväxtparti.Vi menar på fullt allvar att evig tillväxt är en omöjlig-het. I ett materiellt moget samhälle är det svårt attjaga fram ekonomisk tillväxt hur länge som helst.Därför måste vi hitta andra vägar att skapa ett robustsamhälle. Det kan vi göra med skatteväxling. Det talarallt fler ekonomer om. T.o.m. i konvergensprogram-met är skatteväxlingen en central del av den ekono-miska politiken, men ställer sig utanför.En kort notering till. är inte här ,utan är här. Innebär det nu när CarlBildt är fredsmäklare att också tänkerställa sig bakom vårt krav på stopp för vapenexport?För har vi exporterat vapen tillJugoslavien, där nu är fredsmäklare. Förutvar han vapenmånglare.Anf. 9 () replikFru talman! Det finns en bred enighet om att vi föratt kunna upprätthålla ett starkt försvar också måsteha viss vapenexport.Föregående inlägg var betecknande. BirgerSchlaug visar att han inte tror . Det gör vimoderater. Vi tror att människan genom en utvecklingav sina förmågor, sina resurser, förmår att verkligengöra det bättre för oss alla - inte bara i utanöver hela världen. Det gör vi genom att utnyttja denbästa förutsättning för detta som finns, nämligenmarknadsekonomin.Men det innebär inte att vi t.ex. rakt av är emotmiljöavgifter. Dock är det ett problem med Miljöpar-tiets uppläggning. Ni vill lägga skatt och hoppas drain pengar på det här. Vi vill med miljöavgifter stimu-lera fram en bättre användning av våra naturresurser.Anf. 10 ()Fru talman! Vardagen förmörkas ofta av en brutalverklighet, så också vid detta riksdagsårs slut. Rap-porterna om ett alltmer brutaliserat våld, inte minstbland ungdomar, växer i styrka. kom den senas-te rapporten.Knivbeväpning förefaller i vissa sammanhang ochkretsar snarare vara regel än undantag. Den somknivbeväpnar sig gör sig ju också mentalt beredd attanvända sitt vapen. Så har också skett. Flera ungamänniskor har fått sätta livettill, och andra har skadats allvarligt.Våldet har alltså brutaliserats. Detta måste mötas.Det finns naturligtvis inga enkla lösningar på så härsvåra problem. I stället måste många olika åtgärderprövas. Attityder måste förändras. Men det tar tid, ochden tiden har vi inte. Normer måste förstärkas, ochdet tar också tid.I en del fall räcker det kanske om föräldrar ellerkompisar sätter gränser och bryr sig om. I andra fallär problemen djupare. Arbetslöshet, en tilltagandesegregering och drogmissbruk föder osäkerhet, socia-la problem och våld.Grundläggande principer för det svenska välfärds-samhället måste försvaras och förstärkas. Det behövsen verklig folkrörelse mot våldet, och det finns ensådan som växer. Det kunde vi höra som var inbjudnatill konungen på en sittning kring de här frågorna.Alla de som ställer upp för att motarbeta våldetgör en värdefull insats, men det är förenat med risker.Ändå behövs fler i det arbetet. Statsmakternas stödoch skärpta regler krävs. Inga åtgärder får uteslutasför att bryta den nuvarande våldsspiralen.En översyn pågår av såväl vapenlagen som kniv-lagen. Det är självklart att båda dessa lagar måsteskärpas.En kartläggning av knivvanorna sker på regering-ens initiativ, och det är bra. Men det krävs fler insat-ser.Jag tycker att vi skall ställa frågan till oss självasom personer: Är det inte nödvändigt nu att vi vidgarmöjligheterna för visitation av människor i grupp?Det är ju betydligt mera kränkande att bli knivskurenän att bli visiterad. Vem skulle tveka påden punkten?Jag tror att det är nödvändigt att vi ger ordnings-makten de befogenheter som krävs för detta. Det finnsredan bra exempel på att man tillämpat detta ochsamlat in vapen i förväg när många ungdomar samlaspå ett och samma ställe. Det är tid för eftertanke!Fru talman! Också utanför gränser finnsdet våld i vår världsdel, främst på det oroliga Balkan.Sverige skall självklart medverka till alla insatser somvi kan göra för att bevara eller återställa freden. NärFN:s säkerhetsråd så begär, skall vi ta ställning tillutökade svenska insatser. Men en förutsättning ärsjälvklart att man kan fylla sin roll och klara sin upp-gift. Detta hänger bl.a. samman med att man får klaramandat och ett klart ansvar.Jag vill passa på att uttala fullt stöd för CarlBildts roll som medlare i konflikten. Jag förutsätter attvi alla - mer än vanligt om jag får säga så - överpartigränserna önskar att lyckas.Det behövs insatser från hela för att med-verka till en fredligare utveckling i vår världsdel. FörCentern är EU ett sådant samarbete mellan stater.Huvudinriktningen skall vara att bredda, inte fördju-pa, samarbetet. Den skall inte heller vara att byggabeslutspyramider. avvisar, liksom en tydligmajoritet av svenska folket, svenskt medlemskap iNATO. skall inte ingå i något förpliktandeförsvars- eller militärpolitiskt samarbete - i den me-ningen inget säkerhetspolitiskt samarbete - i EU.Sverige skall inte för egen del ha en glidande uttolk-ning av säkerhetspolitiken.Det viktigt att vi talar tydligt, inte minst i detkommande EU-parlamentsvalet som kommer att av-göra mycket av den här utvecklingen i vår egenvärldsdel.EU-parlamentsvalet står alltså för dörren. Avgö-rande frågor blir just valet mellan breddning ochfördjupning men också kampen mot arbetslöshetenoch miljöförstöringen, inte minst mot bakgrund avdiskussionerna kring konvergensprogrammet.Ingen skall inbilla sig att det blir möjligt att skapaen bred folklig uppslutning bakom åtgärderna för attanpassa svensk ekonomi till EU:s krav utan att kam-pen mot arbetslösheten prioriteras. Det är farligt - ochvi är inne i den negativa utvecklingen -när stora delar av den svenska opinionen reagerarnegativt mot allt som har med den europeiska unionenatt göra. Det kan inte vara så. Det kan inte vara rim-ligt att politiska företrädare för partier aktivt arbetar ien organisation som folket inte accepterar eller tolere-rar. Denna varningssignal har kommit tidigt den härgången, och den skall tas på allvar.Kraven i konvergenssammanhang är bra ur dis-ciplinsynpunkt. Oavsett medlemskap i gäller attdet är viktigt att som medlem i den europeiska unio-nen mobilisera ett brett folkligt stöd för samarbete, isynnerhet nu när detta samarbete vidgas. Det är därförvi säger: Folkomröstning igen, för att människor skallfå säga sin mening om sådana här stora och viktigafrågor!Det blir inte möjligt att mobilisera ett stöd för denfortsatta europeiska utvecklingen om vi lämnar folketbakom oss, och det blir omöjligt om inte arbetslöshe-ten kan pressas ned.Fru talman! Riksdagsåret har inne-burit en del sakpolitiska framgångar för Centerpartiet.Ur den synpunkten tycker jag att det har skett en väl-digt positiv klimatförändring i den svenska politikenåtminstone så som vi har upplevt det - andra kannaturligtvis se det på ett annat sätt utifrån sina ut-gångspunkter.Uppgörelsen här i om att fullt ut utnyttjaEU:s miljöstöd för att hålla landskapet öppet blev eninkörsport till konstruktiva diskussioner med rege-ringen. Bättre villkor för friskolorna och rättvisareskatter för pensionärerna följde.