prot · GJ0926 · 1995-11-21 00:00:00 — Genom de omtolkningar som görs av kar-tan utan att omförhandlas skapas prejudi-kat för hur man vid nya påtryckningar och önskemålfrån återigen kan urgröpa det som ändå varsjälva tanken med CFE-avtalet.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1995/96:93 om TibetAnf. 18 Utrikesminister ()Herr talman! har ställt en frågatill mig om avser att vidta åtgärder för attstödja Tibet.Det är väl känt att situationen för de mänskligarättigheterna i är mycket bristfällig. Den kine-siska regeringen har bedrivit en synnerligen hårdhäntpolitik i alltsedan 1950. harmöjligheterna till religionsutövning förbättrats och dettibetanska språkets ställning har stärkts jämfört medtidigare. har också öppnats för turism och ut-ländska kontakter. Men rapporter om politiskt för-tryck, speciellt mot självständighetsförespråkare ochom allvarliga brott mot mänskliga rättigheter ger enmörk bild av situationen.Svenska regeringsföreträdare för kontinuerligt endialog med den kinesiska regeringen om situationenför de mänskliga rättigheterna i inklusive i Ti-bet. Vi framhåller vår oro över situationen i ochuppmanar den kinesiska regeringen att föra en politiksom värnar om det tibetanska folkets etniska, religiösaoch kulturella särart. Senast skedde detta vid mitt egetbesök i , då jag tog upp frågan med minkinesiske motpart.I dag är till namnet en autonom region. Vimenar att det tibetanska folket bör ges reell autonomi,rätt till självbestämmande, över sitt eget territoriumoch i frågor som berör dem själva.Inom EU har vi i huvudsak en gemensam syn påTibetfrågorna. Också i EU-kretsen påtalas Kinasbristande respekt för bl.a. den tibetanska folkgruppenskulturella, etniska, språkliga och religiösa identitet.Det skedde t.ex. genom det resolutionsförslag somEU lade fram för FN:s Kommission för de mänskligarättigheterna i mars-april i år.Sveriges ambassad, liksom övriga EU-ambassader, följer noggrant utvecklingen i ochgenomför regelbundet resor till området för att bevakasituationen beträffande de mänskliga rättigheterna.Anf. 19 ()Herr talman! Jag får tacka för svaret. Jag vet attdet finns ett genuint intresse för och mänskligarättigheter i och från ochSveriges riksdag. Det här har faktiskt pågått underett stort antal år, och det har inte skett någon somhelst förbättring i . Då är min fråga om man inteskall tillgripa ytterligare åtgärder för att stödja Tibet.Många jurister som är kunniga i internationell ju-ridik anser det är fråga om en ockupation av . Ioch med detta betraktas det inte som inre angelägen-heter för . Man borde här kunna göra en marke-ring.Vi har erkänt länder som har varit längre ifrån attuppfylla folkrättsliga krav än vad är med sinexilregering och ständiga protest mot överhög-het och med det förtryck av tibetaner som sker. Jagkänner mycket väl till det förtryck som har före-kommit och det antal människor som har mördats, detantal kloster som har demolerats osv.Det som är värst är ju att de skolor, sjukhus ocharbeten som finns är till för de kineser som bor där.Det bor fler kineser än tibetaner i , och detfinns planer på att låta ytterligare människor flytta dit.Kineser får ju vissa rättigheter när de flyttar till Tibet.De får bl.a. ha två barn, vilket nästan är omöjligt iövriga annat än för vissa grupper. Flyttar dessakineser tillbaka till får också detta andra barn derättigheter som annars enbart det första barnet får.Det är alltså inte svårt att förmå människor attflytta till . Det är ett bördigt och egentligen ettrikt land. Trots detta lever tibetanerna i en oerhördfattigdom. Kineserna är visserligen inte rika, men dehar en klart bättre standard.Man bygger nu om hela efter moderna idé-er. Det betyder att tibetanerna inte har råd att bo där.Kan utrikesministern tänka sig att göra ytterligaremarkeringar när det gäller ?Anf. 20 Utrikesminister ()Herr talman! Att utgör en del av ifrå-gasätts inte av och inte heller av det interna-tionella samfundet. Det var därför som jag poängtera-de att lösningen borde vara att ge rätt till själv-bestämmande över sina egna angelägenheter med enautonomi inom ramen för Kina.Vi kan göra två saker. För det första framför vikritik när vi kan konstatera att respekten för mänskli-ga rättigheter har kränkts, vilket jag har gjort ochkommer att fortsätta att göra när det gäller situationeni . För det andra kan vi stödja utvecklingen iTibet. Det finns ettskolprojekt för tibetanska barn som just är ett svensktbiståndsprojekt. Det är någonting som jag mycketvarmt välkomnar. Jag skulle gärna se att fler försöktesamla ihop sig till den typen av biståndsprojekt i Ti-bet.Anf. 21 ()Herr talman! Jag känner väl till det skolprojektet,och jag har besökt den byn där det ligger. Det ärSvensk-tibetanska som harstartat den skolan. Det är naturligtvis ett berömvärtprojekt, men det räcker ju inte på långa vägar. Nå-gonstans måste man emellertid börja. Även den kine-siske ambassadören och andra har varit välvilliga ochhjälpt till att genomföra detta projekt. Vi hade omfat-tande kontakter med ambassaden innan vi åkte tillTibet för . är skolan färdigbyggd.Gränserna till har öppnats, men inte ut frånTibet. Kvinnorna där fick t.ex. inte åka till utan visum, vilket de inte fick. Ännuvärre är att man, om man är tibetan, inne i måsteha en visumliknande handling för att få förflytta sigfrån en stad till en annan. Det är ju verkligen maka-bert. Det är ungefär som i , där man måstegå omkring med papper på sig.Vi har agerat oerhört starkt när det gäller Sydafri-ka och Palestinafrågan. Jag ser utrymme för att ökainsatserna när det gäller . Jag är glad för det somsker, men jag skulle önska ytterligare insatser.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1995/96:96 om Förenta na-tionernas resolution om kärnvapenprovAnf. 22 Utrikesminister ()Herr talman! har frågat mig om rege-ringen avser att stödja en FN-resolution som bl.a.beklagar alla nu pågående kärnvapenprov och kräverett stopp för alla kärnvapenprov.Svaret på fråga är ja. Omröstningen igeneralförsamlingens första utskott ägde rum den 16november. Resolutionen antogs med 95 ja-röster, bl.a.från , 12 nej-röster och 45 avstående. Särskiltnoterbart är att 10 av 15 EU-länder stödde resolutio-nen.Anf. 23 ()Herr talman! Jag tackar för svaret, och jag är gladför resultatet. Jag skrev frågan ,så den känns litet inaktuell. Men den kan tyvärr aldrigbli inaktuell. Varken utrikesministern eller jag trorkanske att tänker dra tillbaka beslutetom de tre efterföljande sprängningarna. Han har jusprängt av från början åtta sprängningar.Nu talar han om sex prov. Samma sak gäller för Kina.Man fortsätter med sina prov.Frankrike har misslyckats med sin lobbyverksam-het, det är helt klart. Jag vet att det var flera som hadetänkt att avstå från att rösta. Jag hoppas att Sverigehar arbetat aktivt för att så många som möjligt skulleställa sig bakom resolutionen. Det här är första steget.Jag har också sett att ni protesterar mot spräng-ningarna på Mururoa för att de hotar miljö och hälsa.Därför är jag litet ledsen över att kommissionen fatta-de beslutet att det visserligen var skadligt att sprängapå Mururoa och Fangataufa eftersom det hotar miljöoch hälsa, men det var inte tillräckligt skadligt attspränga där nere. Kärnvapenprov överlag är skadliga.Jag tycker att detta är ett litet bakvänt resonemang.Det måste vara farligt att spränga i en atoll. Atol-len är ju väldigt skör. Vi vet att det finns en nivåskill-nad på grund av sprickzoner ochsprickbildningar. Man brukar beskriva det som att detser ut schweizerost invändigt, eftersom man borrartusen meter ner för att stoppa i bomberna som sedanskall brisera där nere.Jag vet att det har uppstått ett beroende. Invånarnakan inte äta sin egen mat, utan de är beroende av födafrån . De har importerat en Coca Cola-kultursom gör att de mår fysiskt dåligt även av denna. Detstämmer inte med deras livsstil.Och jag undrar då vad regeringen och utrikesmi-nistern tänker göra, om det nu blir en till sprängning,vilket vi tyvärr tror att det blir. Vad har regeringenoch utrikesministern för avsikt att göra efter densprängningen?Anf. 24 Utrikesminister ()Herr talman! Vad vi kan göra är att vi tydligt ochklart säger till de länder som provspränger kärnvapenatt vi är mycket kritiska mot detta och att vi djuptbeklagar denna typ av beslut om sprängningar. Vivädjar till dem att dessa skall sluta. Det viktiga nu äratt vi inriktar oss på att få ett tydligt och fullständigtkärnvapenprovstopp, och vi hoppas kunna få se detunder nästa år.Anf. 25 ()Herr talman! Att tog hem ambassadö-ren, och gjorde det därför att man kände sig kränkt avoss i när vi protesterade, upplever jag sombakvänt. Jag vet ju att statsministern och utrikesminis-tern har varit duktiga på att protestera.Jag tycker att det är och som krän-ker folket i i nordvästra hörnet av ochfolket på Mururoa och i när de fortsättermed kärnvapensprängningarna. Därför har jag ställtmånga frågor i det här ämnet, om att ta hem ambassa-dörer, om att stoppa militär handel och samarbete osv.Av tidigare ståndpunkter att döma vet jag att mantycker att detta är att gå för lång och att det är bättreatt ha en dialog. Jag tror på dialogen, men jag harockså en känsla av att bara förstårekonomi. Då handlar det om bojkott så att han inte fårin så mycket pengar som klirrar i kassan och inte fårmakten över "the Nuclear Market". Jag tror att hanvill bli president där, och få ekonomisk av dethela.Anf. 26 Utrikesminister ()Herr talman! Jag tror, , att vi skall varaklara över att det viktigaste är att är mycketmedvetet om vad vi och andra EU-länder har för åsikti den här frågan. Det är mycket väsentligt. Detta upp-når man genom dialog, och vi sitter ju faktiskt vidsamma bord och kan föra den dialogen.Ett andra steg är det konstruktiva handlandet. Se-dan vi väl har kritiserat och tydliggjort hur vi ser pådetta och hur starkt negativa vi är, är ändå det kon-struktiva det viktiga - att man skriver under kärn-stoppsavtalet . Det har faktiskt även presidentChirac lovat att göra.Anf. 27 ()Herr talman! Det är jag glad för att han har lovatatt göra. Vi vet också att man har ett lokalt val . Jag undrar om håller på att försökavinna politiska poäng genom att snabbt detonera denena bomben efter den andra så att det skall gå så fortsom möjligt, helst före jul.På så sätt får man litet avstånd till det lokala pre-sidentvalet då den nya presidenten skall utses. Detta är kanske taktik,och jag är rädd att vinner poäng när han lyckasgenomföra detta utan att det leder till bojkott.Jag vet ju t.ex. att har avbrutit militä-ra inköp av Mirageplan osv. Det finns också andrasom har agerat. Det behövs kanske en starkare mar-kering, och det är den som jag väntar på att även denordiska länderna skall göra. Utrikesministrarna harju gått ihop och sagt nej. Man bör markera och göranågot drastiskt och rent konkret på det här området.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1995/96:112 om NigeriaAnf. 28 Utrikesminister ()Herr talman! har frågat mig omjag kommer att vidta ytterligare åtgärder gentemotNigerias regering, såsom ett hemkallande av ambas-sadören.Nigeria är folkrikaste stat och hyser inomsina gränser högstående afrikanska kulturer ochframstående nigerianer på samhällets olika områden.Diktaturen i är en tragedi för alla de enskildaindivider som drabbas av den. Inför de allvarliga brottmot mänskliga rättigheter som begås i måstevi agera beslutsamt. Regeringen har med största kraftuttryckt sin avsky för den nigerianska militärregimensbarbariska handlingar.Men den nigerianska militärregimen har visat sinkallsinnighet inför världssamfundets vädjanden ochprotester. Därför måste mer kraftfulla åtgärder till.Sverige arbetar för detta inom FN, och har haft enledande roll inom EU för att få till stånd verkningsful-la sanktioner mot den nigerianska militärregimen.I går mötte jag mina EU-kolleger i . Vibeslutade att med omedelbar verkan införa en radviktiga sanktioner mot . Allt militärt samarbeteavbryts och ett vapenembargo införs. Viseringsre-striktioner införs mot företrädare för de militära styr-korna, säkerhetsstyrkorna, regeringsmedlemmar ochderas familjer. Allt biståndssamarbete med militärre-gimen avbryts som stödet för de mänskligarättigheterna, demokratin och de allra fattigaste män-niskorna fortsätter via enskilda och civila organisatio-ner.På mitt initiativ diskuterade EU:s utrikesministrari går också ytterligare tänkbara åtgärder. Jag tog uppmöjligheten att dra tillbaka de handelsförmåner Nige-ria haft under , frågan om oljeembargooch möjligheterna att frysa de tillgångar militärregi-mens medlemmar och deras familjer har inom EU.Flera länder som varit tveksamma gav i gårsitt stöd för sådana åtgärder. Vi enades därför om atthålla dessa möjligheter fortsatt öppna. Kommissionenfick i uppdrag att undersöka vilka ytterligare åtgärdersom skulle kunna vidtas. EU:s utrikesministrar åter-kommer till detta när vi träffas nästa gång i början avdecember.Dessa är de åtgärder jag vidtagit. Det är re-eella åtgärder som riktar sig direkt mot den nigerians-ka militärregimen. ambassadör är kvar iLagos. Han har en viktig uppgift i att på plats tydlig-göra den fasta hållning och upp-rätthålla våra kontakter med de demokratiska krafter-na i landet.Anf. 29 ()Herr talman! Jag tackar för svaret. Sedan jag ställ-de frågan har det hänt en hel del. De åtgärder somutrikesministern beskriver var inte aktuella när jagställde frågan, och jag kan säga att jag är nöjd medsvaret. Här faller begäran om att ta hem ambassadö-ren. I jämförelse med de sanktioner som man harvidtagit är dessa mycket starkare än så.Jag skall ändå ställa några frågor: Är det möjligtatt uppfylla kravet från Ogonifolkets rörelse Mosoppå att man skall ställa generalerna inför krigsrätt? Härhar ju mord på miljöaktivister - som inte har begåttnågra brott enligt vårt sett att se - begåtts utan att manhar haft några riktiga rättegångar.Kommer regeringen att förorda andra importörerän ? Man kan kanske få igenom en bojkott avShell, som ju har den största oljeutvinningen i dettaområde, med stor miljöförstöring som följd. Det äroacceptabelt att oljebolagen har lägre miljökrav i än i i-länderna. Jag vet inte om vi kan göranågonting åt det, men genom påtryckningar kanskeman ändå kan göra det och via embargot kräva lik-nande miljökrav i u-länderna.Det finns ytterligare frågor, och jag vet inte omutrikesministern kan svara på alla, men jag är väldigtnöjd med svaret och tycker att man har gjort oerhörtmycket. Jag önskar att liknande sanktioner eller möj-ligheter till aktivt handlande skulle finnas när detgäller , som var det förra landet jag frågade om.Anf. 30 Utrikesminister ()Herr talman! Frågan om ifall militärregimens leda-re kan ställas inför krigsrätt kan jag inte svara på. Jaghar litet svårt att se hur det skall fungera. Det måste jui så fall vara fråga om en internationell tribunal, ochdå måste ju en sådan som kan inrikta sig på just dessabrott först inrättas. Jag kan inte bedöma den frågannu.Blir det ett oljeembargo gäller det naturligtvis ävenoljan från - det är självklart. Hur svenska kon-sumenter sedan agerar i sina inköp är upp till var ochen. När nämns här tycker jag nog att det låterlitet illa när man får höra att företaget nu har storainvesteringsplaner i just det område, där förtrycket avOgonifolket förekommer, vilket var grunden för kriti-ken mot kränkandet av mänskliga rättigheter. Att justnu planera investeringar i det området tycker jagpersonligen inte är det allra bästa ett företag kan göra.Men det är mer en personlig kommentar.Anf. 31 ()Herr talman! fick ju detalternativa . Han kunde inte själv ta emotdet, för han satt redan då i fängelse. Det har visat sigatt hänsyn tidigare tagits till att någon fått ett sådantpris. Man har fått en bättre möjlighet att fortsättaarbeta och vara fri. Landet vill inte ha uppmärksamhe-ten på sig. Men det här visar hur känslolösa de är i detlandet inför omvärldens tryck.Jag tror att de åtgärder som har vidtagits och pla-neras att vidtagas är lämpliga för det här landet: em-bargo eller köpbojkott. Det är det enda som landetreagerar för. Det tycker jag är väldigt bra metoder.Wole Soyinka har gått ut och talat om hur fruk-tansvärd miljöstöringen är och att det planeras utvin-ning av metaller och olja i andra delar av Nigeriaockså, med liknande följder. Man vill väl pröva omman kunde klara det. Men landet har fått så hårdkritik att man kanske inte fortsätter.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 1995/96:114 omfastighetsskattens effekterAnf. 32 Finansminister ()Herr talman! har frågat mig om re-geringen avser att vidta åtgärder för att fastighetstax-eringsförfarandet skall leda fram till riktiga taxerings-värden.Det finns ingen anledning att nu upprepa allt somsades i fastighetsskattedebatten för någon vecka se-dan. Som ett svar på fråga vill jagdock säga följande. Taxeringsvärdena är avsedda attåterspegla marknadsvärdena. Enligt min uppfattningär så också i regel fallet. Jag är därför inte beredd attvidta några särskilda åtgärder av det slag som OweHellberg efterlyser. Det kan påpekas att utfallet avvarje allmän fastighetstaxering noga följs upp avansvariga myndigheter och att metoderna för att finnade korrekta marknadsvärdena förfinas efter hand.Härtill kommer att den enskilde fastighetsägare sominte är nöjd med det vid den allmänna fastighetstaxe-ringen föreslagna värdet kan framföra sina synpunktertill skattemyndigheten vars beslut också kan överkla-gas.Anf. 33 ()Herr talman! Jag tackar finansministern för svaret.Efter att ha lyssnat på fastighetsskattedebatten förknappt kändes det angeläget för migatt ställa min obesvarade fråga.Generellt är det nog inget större fel på de taxe-ringsvärden som svenska folket fått på sina småhus.Men vid närmare granskning av områden i delar avkommuner visar det sig att mätmetoderna inte är sär-skilt bra. I detta fall är det ett glesbygdsproblem ochett problem i småkommuner med liten omsättning avfastigheter. Den besparing som gjorts i samband medtaxeringsförfarandet har lett till att den lokala förank-ringen kraftigt försämrats. Lokalkännedomen är fördålig och mätmetoderna för trubbiga. Enstaka köp geren felaktig bild av värdet på resten av beståndet i detområde där dessa försäljningar skett. Problemet föralla andra i området är att de inte kan sälja sina hus,det finns ingen efterfrågan. Följden blir för höga tax-eringsvärden och därmed för hög skatt.Kärnan i problemet är en provtaxering som skeddei våras och som husägarna inte hade en aning om överhuvud taget. Den ligger till grund för det föreslagnataxeringsvärde som alla fått besked om från skatte-myndigheten.Taxeringsvärdet kan man naturligtvis överklaga,men områdestaxeringen är gemensam för alla i ettområde, vilket skattemyndigheten nu säger ligger fast.Jag nämnde min hemkommun . Där har detbevisligen slagit snett. Få köp och därmed bristfälligstatistik har i vissa områden lett till taxeringsvärdensom ligger i paritet med ett möjligt rimligt försälj-ningspris.Skall två myndigheter - i det här fallet och - få agera på det härsättet? Varför tänker inte finansministern ta dem i öratoch rätta till detta?Anf. 34 Finansminister ()Herr talman! Jag brukar inte ta någon i örat, allraminst myndigheterna. Annars kan man lätt hamnainför . Dit önskar väl inte ensOwe mig, skulle jag tro. Det finns kanskeandra platser att tänka sig. Men två saker har jag attsäga.Först och främst kan jag hålla med kritiken av borttagandet av taxeringsnämnderna.Det är möjligt att det var någonting som vi i efterhandfår ångra, men det är gjort, inte gjort av den här rege-ringen men genomfört. Där fanns något av en folkrö-relse tidigare av kunniga lekmän som ganska säkertvisste hur situationen såg ut.Vi har en annan typ av förfarande, baserat pådata, hög grad av schabloner och faktiskt utfall. Detrymmer självfallet en risk för att det kan bli felaktig-heter. Vi får se vad som händer när vi har gåttigenom överklagandena och den bilden klarnar. Dåfår vi se hur mycket som återstår av sådant som ärsnett.Totalt sett har jag trots allt den uppfattningen attfastighetstaxeringen har fungerat ganska väl, medundantag för några inslag av det här nämnda slagetoch det som rymmer det särskilda problem som ärkopplat till dem som är permanentboende i orter medhög attraktivitet och där marknadsvärdena och för-säljningspriserna de facto har pressats uppåt. Därfungerar uppenbarligen taxeringen, men det får andrakonsekvenser för de fastboende.Jag är inte beredd att säga att vi skall ändra grun-derna för taxeringen, utan jag är av den uppfattningenatt vi får avvakta och se hur överklagandebilden ser utoch vad som fastställs därefter.Anf. 35 ()Herr talman! Hur finansministern gör bryr jag miginte så mycket om. Men om det visar sig att myndig-heterna gjort fel måste det vara ansvariga politikersskyldighet att påpeka de missförhållanden som råder.Hur skall man kunna ha tilltro till ett skattesystemsom bygger på att taxeringen skall vara av ettrimligt möjligt försäljningsvärde?I går var jag faktiskt på kommunfullmäktigemöte imin hemkommun. Det var allmänhetens frågestund.En av de största frågorna som diskuterades där varfastighetsskatten och fastighetstaxeringen. Det är enstarkt socialdemokratisk kommun, rörande överensöver partigränserna om att det här är ett allvarligtproblem. Det socialdemokratiska kommunalrådet harvarit med på en uppvaktning hos den lokala skatte-myndigheten, som säger att den provtaxering somgäller området, områdestaxeringen, kan man inte röranär det gäller enstaka fall. Han tänker också ta initia-tiv för att småkommunernas organisation skall påpekadessa felaktigheter.Jag tycker inte att det här är ett särskilt bra ochvänligt svar till dem som drabbats och som vill betalasin fastighetsskatt men på korrekta villkor.Anf. 36 Finansminister ()Herr talman! Jag har inga möjligheter att bedömasituationen i och vill heller inte göra det, detvore fel av mig. Jag får hänvisa till det jag har sagtförut om vilka möjligheter som finns att korrigerasystemet.Som vet har vi varje gång som vigenomfört en fastighetstaxering - det lär oss historien- haft motsvarande diskussioner om felaktigheter itaxeringsvärdena. Det är inte ägnat att förvåna att detdyker upp den här gången också. Detta är en pålagapå svenska folket som många träffas av. Inte hellermot den bakgrunden är det ägnat att förvåna att dis-kussionen blir omfattande. Dock har denna kammareställt ganska stora krav på uppoffringar av andragrupper i samhället. Då har inte alltid debatten varitlika het som , som av en händelse.Anf. 37 ()Herr talman! är det fastighetstaxeringen ochfastighetsskatten vi diskuterar, . Om detbevisligen finns fel skall man rätta till dem. Det ärfaktiskt taxering som kommer att leva vidareunder framåt i en rullande taxering. Det ärväsentligt att man får ett rätt utgångsläge. Jag tyckeratt det är ett ganska märkligt svar som finansministernger, han nonchalerar problemet helt enkelt.Jag får väl rikta en uppmaning till de fastighets-ägare som är missnöjda och tycker att Riksskattever-ket och skattemyndigeten har gjort fel: Om de inte fårupprättelse bör de anmäla det här tilllänsrätten så att myndighetens agerande prövas. Mankan nämligen inte överklaga det slutliga taxeringsvär-de man får . Jag tycker att svaret är dåligt.Anf. 38 Finansminister ()Herr talman! får tycka vad han villom svaret, och vilka uppmaningar han tänker rikta tillmänniskor får han ta ansvar för själv. Jag har att svarapå en fråga om taxeringsvärdena just i kom-mun och kan av naturliga skäl inte gå in i en diskus-sion om detta på det sätt som kräver.Han ger ju själv svar på frågan vad som händer iframtiden. Vi har rullande fastighetstaxeringar, ochdet gör att den gamla stelheten inte finns kvar i syste-met. Det rättar till sig vartefter försäljningsstatistikenblir mer omfattande, och man får på så sätt ett säkrareutfall. Skulle det visa sig vid ett överklagande atttaxeringen är fel blir en ny taxering åsatt. Skulle detdessutom visa sig att vi får ett annat utfall från för-säljningssidan justerar sig det här .